Už v roku 2010 sa objavili informácie s pančovaným izopropylalkoholom (v ČR, pozn.). Česká strana to nedala ani do varovného systému a česká strana ani neinformovala svojich konzumentov, že takáto aféra vznikla.

Tvrdenie, že české úrady už v roku 2010 mali informácie o pančovanom alkohole, pochádzajú od Združenia výrobcov liehovín v ČR. Generálne riaditeľstvo colnej správy však toto popiera a prípad momentálne rieši Generálna inšepkcia bezpečnostných zborov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa Združenia výrobcov liehovín mala už v roku 2010 Colná správa ČR k dispozícii informácie o pančovaných liehovinách, ktoré obsahujú nebezpečné látky. Skúška odhalila vysoké dávky izopropylalkoholu, ktorý je v množstve 15 gramov bez liečby smrteľný. Vzhľadom na zistené množstvá nebezpečnej látky, môže byť smrteľnou dávkou vypitie 1,5 litra alkoholu. Generálne riaditeľstvo colnej správy však verejnosť neinformovalo a aj dnes tvrdí, že o podobnom prípade v minulosti nevedelo. Predseda Združenia výrobcov liehovín sa vyjadril : " Ako vyplýva z protokolu colnej správy z jesene 2010, colná správa už vtedy vedela, že sú produkty malých výrobcov opakovane pančované a obsahujú nebezpečné látky. Na tieto výrobky ohrozujúce život konzumentov však neupozornila. Naopak združenie výrobcov liehovín dlhodobo upozorňuje na zneužívanie denaturácie Generálne riaditeľstvo colnej správy ." Prípadom sa má zaoberať Generálna inšpekcia bezpečnostných zborov, ktorá preverí , či mala colná správa skutočne k dispozícii informácie už v roku 2010. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Združenia výrobcov liehovín
vyjadril
preverí


V 90. rokoch tu boli také pomery, že vlastne kolabovali. Cez 20% úroková miera, boli vytunelované.

V priebehu 90. rokov boli skutočne niektoré úrokové miery na úrovni okolo 20 %. Podľa údajov NBS sa jedná napríklad o priemerné výšky úrokových mier obchodných bánk v rokoch 1997 a 1998, Úrokové sadzby na primárnom trhu PP NBS dosiahnuté v aukciách v roku 1998, alebo BRIBID/BRIBOR v rôznych obdobiach. Výrok preto považujeme za pravdivý.

Úrokové sadzby

BRIBID/BRIBOR


A Juncker vyslovil v marci tohto roku v Európskom parlamente vetu, že takto nemôže Európska únia fungovať, keď členské krajiny nedodržia dohody.

K vystúpeniu Jean-Claude Junckera v Európskom Parlamente v marci 2016 nie je dostupný prepis. Zverejnený je len jeho záverečný prejav k tomuto zasadnutiu, ktorý však bol zrealizovaný až v apríli 2016 a podobné vyhlásenie neobsahuje. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

záverečný prejav


Navyše nerozhodoval to generálny prokurátor (o paragrafe 363 pre Kažimíra, pozn.), ale jeho námestník a jasne popísal, kde sú tie chyby a navyše on ho neoslobodzuje. On len hovorí, že máte začať stíhať nanovo alebo nejakým spôsobom zákonne.

Prvý námestník Generálnej prokuratúry Jozef Kandera zrušil na základe paragrafu 363 Trestného poriadku uznesenie o vznesení obvinenia Petra Kažimíra, guvernéra Národnej banky Slovenska. Na tlačovej konferencii o tom 7. júna 2022 informovali generálny prokurátor Maroš Žilinka spolu so svojimi námestníkmi Kanderom a Jozefom Sedlákom. Podľa Žilinku vybavoval túto vec Kandera preto, že on sám bol v tom čase práceneschopný.

Generálna prokuratúra vyčítala Úradu špeciálnej prokuratúry napríklad to, že voči Kažimírovi vypovedá len jeden svedok, František Imrecze, ae. Kandera hovoril o viacerých výhradách , napríklad nezrovnalosti v sume či v čase odovzdania úplatku. Úrad špeciálnej prokuratúry reagoval na vlastnom tlačovom brífingu nasledovne: „Z daného uznesenia jednoznačne vyplýva dôkazná situácia, ktorá postačovala na vznesenie obvinenia. Táto dôkazná situácia je v uznesení detailne vyhodnotená. Úrad špeciálnej prokuratúry zároveň konštatuje, že od vznesenia obvinenia sa dôkazná situácia proti obvinenému ešte ďalej posilnila, a to aj vykonaným znaleckým dokazovaním.“

O veci má znovu rozhodovať dozorujúci prokurátor. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Jozef Kandera
informovali
vyčítala
viacerých výhradách
reagoval


Potom bohužiaľ prišla kríza, ktorá spôsobila samozrejme a vzhľadom na to, že Slovensko je malá otvorená ekonomika, kde ináč mimochodom vtedy predstavitelia súčasnej vlády, vtedajšej opozície navrhovali úplne absurdnú vec a zníženie dane z príjmu z 19 na 16 % ako najlepšie protikrízové opatrenie, čo je úplne nepochopenie situácie v akom naša ekonomika nastavenia našej ekonomiky,

Podľa informácií z portálu Sme.sk a agentúry SITA navrhovalo SDKÚ-DS v roku 2008 a 2009 ako jedno z protikrízových opatrení aj zníženie sadzby dane z príjmu z 19 na 16%, tiež zvýšenie odpočítateľnej položky na 18 000 SK a zrýchlenie procesu vrátenia DPH.

Sme.sk

SITA


šéf ECB Mario Draghi vyhlásil, že skúpi – ak bude potrebné dlhopisy všetkých krajín eurozóny. To je v priamom rozpore s euroústavou, porušuje sa tým článok 126, ktorý zakazuje financovanie štátneho dlhu prostredníctvom emisnej banky a napriek tomu to najvyššia osoba urobila.

Mario Draghi skutočne v septembri 2012 ohlásil nový program, podľa ktorého bude mať ECB možnosť skúpiť v neobmedzenom počte dlhopisy vydávané členskými štátmi eurozóny. Chcel týmto konaním upkojiť trhy a podporiť dôveru v tom čase neochotných investorov v dlhopisy (emitované najmä Španielskom a Talianskom) s vysokým výnosom. Členské štáty, ktorých dlhopisy by ECB takto mohla skúpiť, by však už predtým museli zažiadať o pomoc zo záchranných programov EFSF a ESM. Zároveň sa podľa Draghiho malo jednať iba o dlhopisy s dobou splatnosti od jedného do troch rokov.

" 1. Únia nezodpovedá za záväzky ani nepreberá záväzky ústredných vlád, regionálnych, miestnych a iných verejných orgánov, iných subjektov spravovaných verejným právom alebo verejnoprávnych podnikov ktoréhokoľvek členského štátu bez toho, aby boli dotknuté vzájomné finančné záruky spoločného uskutočnenia určitého projektu. Členský štát nezodpovedá za záväzky ani nepreberá záväzky ústredných vlád, regionálnych, miestnych a iných verejných orgánov, iných spravovaných verejným právom alebo verejnoprávnych podnikov iného členského štátu bez toho, aby boli dotknuté vzájomné finančné záruky spoločného uskutočnenia určitého projektu.

2. Rada môže na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom v prípade potreby upresniť vymedzenia pojmov pre uplatňovanie zákazov ustanovených v článkoch 123 a 124, ako aj v tomto článku. " K celej záležitosti sa vo februári 2014 vyjadril aj nemecký Ústavný súd, ktorý tvrdí, že takýmto konaním by ECB, práve na základe ZFEÚ, významne prekračovala svoje kompetencie.

***** OFF RECORD: Napriek svojmu študijnému zameraniu si nie som istý, čo je myslené pod pojmom "úverové inštitúcie" v odseku 2 článku 123. Rovnako neviem, či náhodou odsek 2 článku 125 nedáva de facto inštitúciám EÚ absolútne voľnú ruku v interpretácii týchto nariadení. Ak by ale bolo posúdenie pravdivosti na mne a išiel by som naostro, asi by som to zhodnotil nasledovne (tj. doplnil by som nakoniec toto):

" Na základe vyššie uvedeného, kvôli faktografickej nezrovnalosti poslanca Sulíka, avšak najmä kvôli tomu, že odsek 2 článku 125 podľa nás udáva inštitúciám EÚ pomerne široký priestor na vlastnú interpretáciu, hodnotíme celé jeho vyhlásenie o "porušení euroústavy" minimálne za zavádzajúce. "

ohlásil
Zmluvy o fungovaní Európskej únie
vyjadril


Ako dopadlo prvé kolo prezidentských volieb v Rumunsku. Vyhral ten, čo nemal vyhrať, tak boli zrušené.

Po víťazstve Călin Georgescu v prezidentských voľbách v Rumunsku boli Ústavným súdom anulované výsledky volieb prvého kola. Dôvodom bola kampaň víťaza, ktorý neuviedol žiadne náklady. Rumunská tajná služba však zistila, že v prospech Georgescua uhradili na sociálnych sieťach približne jeden milión eur dvaja podnikatelia. Došlo tak k porušeniu rumunských zákonov. Zo zasahovania do volieb je podozrievané Rusko. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Prvé kolo prezidentských volieb v Rumunsku sa konalo 24. novembra 2024. Podľa výsledkov exit pollu medzi favoritov volieb patril premiér Marcel Ciolacu zo Sociálnodemokratickej strany, stredopravá kandidátka za stranu Zachráňme Rumunsko Elena Lasconi a krajne pravicový kandidát Călin Georgescu.

V prvom kole zvíťazil Georgescu, no Ústavný súd v Rumunsku anuloval výsledok volieb. Dôvod pre neuznanie volieb bolo nelegálne zneužívanie sociálnych sietí a netransparentné financovanie kampane, kde proruský kandidát získal na kampaň až 1 milión eur, z toho na Tiktok išlo 360 tisíc eur.

Dokumenty o nezrovnalostiach vo financovaní kampane zverejnil súčasný prezident Rumunska Klaus Iohannis. Călin Georgescu údajne neuviedol žiadne výdavky na kampaň, no rumunská tajná služba zistila , že získal od dvoch podnikateľov vyše jeden milión eur a najviac sa investovalo na sietí Tiktok, Telegram a Discord.

Kampaň okrem porušovania rumunských zákonov kopírovala taktiku pozorovateľnú na pred voľbami Ukrajine. Zo zasahovania do rumunských volieb je podozrievané Rusko, pred čím vyjadrilo obavy tiež Ministerstvo zahraničných vecí Spojených štátov.

Georgescu sa následne obrátil na Európsky súd pre ľudské práva. Protikandidátka Elena Lasconi sa voči rozhodnutiu Ústavného súdu ohradila - tento proces označila ako „nelegálny“ a „nemorálny“. Naopak, predseda vlády Marcel Ciolacu tvrdí, že rozhodnutie súdu po zverejnení dokumentov bolo spravodlivé.

Napriek údajnému zasahovaniu do volieb zo zahraničia si podľa prieskumu väčšina Rumunov stále myslí, že zrušenie volieb bolo zlým rozhodnutím.

výsledkov anuloval získal zverejnil zistila kopírovala obrátil ohradila väčšina


Vy (Viliam Novotný, pozn.) na rozdiel od pána na telefóne (Ivan Uhliarik, pozn.) ste lekár, nie ste pracovník farmaceutickej firmy.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Napriek tomu, že obaja poslanci, Viliam Novotný aj Ivan Uhliarik ukončili štúdium medicíny, lekárskej praxi sa dlhodobo venuje len V. Novotný. Podľa zverejnených životopisov oboch poslancov, V. Novotný od ukončenia vysokej školy pôsobil celý čas ako chirurg v Univerzitnej nemocnici L. Pasteura v Košiciach. Poslanec I. Uhliarik pôsobil ako lekár v NsP v Skalici len 3 roky, hneď po ukončení štúdia. Nasledujúcich 13 rokov pôsobil vo viacerých farmaceutických firmách ako sú Pfizer Inc., Sanofi Aventis, Bristol Myers Squibb či Ozone Laboratories Slovakia s.r.o., kde pôsobí až do súčasnosti.

V. Novotný
chirurg
I. Uhliarik
pôsobí


Vláda schváli stratégie pamäťových a fondových inštitúcií na roky 2013 - 2020 s cieľom zabezpečiť udržateľnosť procesu digitalizácie a tiež ochranu a rozširovanie ich zbierkových a informačných fondov.

Schválenie stratégií pamäťových a fondových inštitúcií je rozdelených na niekoľko častí (stratégie, zákon, analýza), pričom každá bola splnená. Sľub teda hodnotíme ako splnený. Vláda rozdelila (s. 21, . pdf ) tento sľub na 5 opatrení:

pdf
múzeí
uznesením
knihovníctva
uznesením
zákon
hlasovaní
Ministerstva kultúry
tu
vypracovaná
docx
obstarávanie


Chcem povedať ako predseda klubu Slobody a solidarity, že v noci, keď bola myslím 12 alebo 14 hodín odvolávaná Iveta Radičová z postu premiérky, a ten návrh na odvolanie ste predložili vy, pán kolega, Smer-sociálna demokracia, tak každý, kto si pustí zo záznamu vystúpenia poslancov SaS v rozprave k odvolávaniu Ivety Radičovej, tak mu musí byť nad slnko jasné, že klub SaS do poslednej nohy, do posledného poslanca podporoval Ivetu Radičovú a nakoniec v raňajších hodinách, vy ste niekedy ráno o pol ôsmej, keď konečne po celonočnej rozprave prišlo k hlasovaniu, všetci naši poslanci zahlasovali proti návrhu na odvolanie Ivety Radičovej.

Na podnet opozičného Smeru a za podpory poslancov zo SNS bola 13. septembra zvolaná 23. schôdza, kde sa mala premiérka Iveta Radičová (SDKÚ) zodpovedať poslancom Národnej rady SR. Opozičným poslancom sa jej na mimoriadnej schôdzi nakoniec nepodarilo vysloviť nedôveru . Za návrh Smeru-SD a SNS hlasovalo 69 poslancov zo 147 prítomných, na vyslovenie nedôvery bolo pritom potrebných aspoň 76 hlasov. Podľa TASR, ktorá mapovala priebeh 12 hodinového odvolávania Ivety Radičovej, sa v diskusii k návrhu na odvolanie šéfky kabinetu Richard Sulík vyjadril, že strana Sloboda a solidarita stojí za premiérkou Ivetou Radičovou (SDKÚ-DS) a vládnuť bude len s ňou. Pripustil, že vládna koalícia čelí mnohým problémom, no snaží sa ich riešiť a na rozdiel od bývalej vlády Roberta Fica (Smer-SD) sa usiluje konať otvorene. Práve väčšia transparentnosť je podľa Sulíka zásluhou aj premiérky Radičovej. "Iveta Radičová vniesla novú politickú kultúru minimálne v oblasti transparentnosti a slušnosti. Tento primát jej nezoberiete," odkázal Radičovej kritikom zo Smeru-SD . Z hlasovania poslancov 23. schôdze za stranu SaS rovnako vyplýva, že ani jeden zo vtedajších poslancov strany nepodporil návrh na vyslovenie nedôvery premiérke. Výrok Jozefa Kollára preto hodnotíme za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

podnet opozičného Smeru
zvolaná 23.
nedôveru
Sulík
hlasovania


V Rakúsku ho už majú 2 roky (bankový odvod resp. daň, pozn.).

V Rakúsku je daň zavedená od roku 2011, teda necelý rok a pol. P. Kažimír nehovorí pravdu. Špeciálna banková daň je v Rakúsku zavedená od 1. januára 2011. V Rakúsku sú povinné odviesť daň všetky úverové inštitúcie a nebankové inštitúcie daň neplatia. Pri daňovom základe 1 až 20 miliárd eur zaplatia daň 0,055 percent, za zvyšnú časť prostriedkov 0,085 percent a za deriváty 0,013 percent. V tomto roku by mohlo podľa Tax-news.com prísť v oblasti tejto dane k ďalším zmenám a mala by sa ďalej zvyšovať.

Špeciálna banková daň

Tax-news.com


...určite by som ako prezident naliehal na vládu, aby sa zlepšili podmienky pre živnostníkov, malých a stredných podnikateľov, ktorí tvoria skoro 70 percent pracovných miest...

Podľa ŠÚ (posledné aktuálne údaje za za rok 2011) SR mikro, malé a stredné podniky a živnostníci majú podiel približne 70% na celkovom počte pracovných miest. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ak vychádzame z údajov Štatistického úradu SR bol v roku 2011 (najnovšie kompletné dáta, za rok 2012 chýbajú údaje pre malé podniky) počet osôb zamestnaných v mikro, malých a stredných podnikoch (tzn. do 249 zamestnancov) 1 550 441 , čo oproti celkovému počtu zamestnancov vo všetkých firmách v SR 2 192 549 predstavuje 71 %. podniky počet zamestnancov (0-9 zamestnancov) 154 030 (10-19 zamestnancov) 154 025 (20-49 zamestnancov) 200 441 (50-249 zamestnancov) 391 945 (250-499 zamestnancov) 140 185 (500-999 zamestnancov) 138 379 (1000- a viac zamestnancov) 363 545 Živnostníci 650 000 Spolu 2 192 549 Ako sa uvádza v najaktuálnejšej Správe o stave malého a stredného podnikania v Slovenskej republike v roku 2011 ( NADSME , .pdf, s. 57) Mikro podniky tvorili 39,6 %, malé podniky 17,1 % a stredné podniky 15,6 % podiel na zamestnanosti v podnikovej ekonomike. Spolu mikro, malé a stredné podniky tvorili 72,2% podiel na zamestnanosti v podnikovej ekonomike a 59,6 % podiel na celkovej zamestnanosti v hospodárstve SR. Rozdelenie podnikov: Mikro podniky - 0-9 zamestnancov, Malé podniky -10-49 zamestnancov , Stredné podniky - 50-249 zamestnancov , Veľké podniky -250-viac zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR
NADSME


Ministerstvá a zhodou okolností na čele ktorých boli vaši nominanti.

Zákazku za vyše 1,4 milióna eur získala spoločnosť Hayek Consulting za ministra Jána Počiatka zo Smeru. Takisto zákazka na ministerstve hospodárstva bola za úradovania ministra Jahnátka zo Smeru.

Zákazku zákazka


Tak ja iba k tým faktom dodám, že podľa niektorých údajov o tri štvrtiny, podľa niektorých skoro na dvojnásobok aj stúpili mzdy odvety, odkedy sme vošli do Európskej únie.

Na základe prepočtov Poštovej banky a našich prepočtov na základe údajov zo ŠÚ SR je pravdou, že platy Slovákov stúpli o približne tri štvrtiny. Finweb uvádza na základe čísel Poštovej banky, že ak by sme zobrali do úvahy aj rast cien, tak môžeme povedať, že platy vzrástli oproti cenám až dvojnásobne za poslednú dekádu. Jeho výrok hodnotíme ako pravdivý.

Finweb
Ekonomickom týždenníku za 17. týždeň
môjplat.sk
Slovstat


Prišli sme tam a zistili sme, že sú schopní v jednom z týchto hotspotov, ktorý je vlastne naj, by som povedal taký najvyťaženejší, na ostrove Lesbos, urobiť tú registráciu ako si ju premýšľala alebo premyslela alebo odovzdala do užívania Európska komisia, 10 ľudí denne, 10 ľudí denne. Pričom tam prichádzajú tisícky denne.

Údaje o množstve utečencov, ktorých hotspot na ostrove Lesbos denne zaregistroval od svojho otvorenia v polovici októbra, sú momentálne nedostupné. Z Kaliňákovho zisťovania nie sú momentálne žiadne objektívne verejné zdroje, preto tento výrok je preto v danej chvíli hodnotíme ako neoveriteľný. Hotspot na ostrove Lesbos, tak ako aj ďalšie hotspoty na území Talianska a Grécka má za úlohu zjednodušiť registračný proces utečencov: " V novom hotspote pre migrantov na gréckom ostrove Lesbos spustili nový systém, ktorý má urýchliť registráciu utečencov. Migrantov, ktorí tam prídu, musia pred ich cestou na západ Európy najprv identifikovať a vziať im odtlačky prstov. V centre sú schopní vybaviť za deň približne tisíc migrantov. " Najdôležitejšej úlohou hotspotov je " rozdeliť novo príchodiacich na bona fide (skutočných, oprávnených, pozn.) utečencov a na ekonomických migrantov v prvom bode vstupu do EÚ. Tí, ktorí budú uznaní ako utečenci by následne mohli byť premiestnení do inej krajiny EÚ, aby sa znížila záťaž na Grécko a Taliansko, čo by malo byť preventívnym krokom proti pretrvávajúcej nekontrolovanej migrácii na sever. " V súčasnej dobe (resp. za mesiac október) je priemerný influx migrantov na ostrov Lesbos čosi pod 10 000 denne. Niektoré zdroje uvádzajú, že hotspot na ostrove Lesbos je skúšobným terénom, na ktorom by sa mal tento "nový urýchlený registračný proces otestovať. V prípade, že bude fungovať, je plánované ho rozšíriť medzi ďalšie utečenecké hotspoty, ktoré zápasia s prítokom desiatok tisíc ľudí." Jedinú zmienku o číslach, ktoré sa tomuto hotspotu darí denne spracovať sme objavili v médiách ako Pravda či SME , ktoré priamo citujú ministra Kaliňáka. Rovnako aj vyjadrenia o kvalite registračného procesu sú najmä prevzaté z vyjadrení politikov: " Kaliňák uviedol, že (...) okrem štátov Vyšehradskej štvorky (V4) dnes aj iné krajiny potvrdili, že hot-spoty vymyslené pre migrantov nefungujú a dokonca sa pri nich "podlieza latka kvality" ." Podobná situácie je v súčasnej dobe aj v českých médiách: " Chovanec v průběhu schůzky novinářům řekl, že kritika nefunkčnosti hotspotů a přístupu Řecka a Itálie k nim zněla na jednání od naprosté většiny členských zemí. Podle českého ministra by hotspoty – pokud by měly být funkční – musely mít kapacitu celkem asi 100.000 lidí, které by po dobu registrace mělo být možné omezit na osobní svobodě. " Na základe informácií, ktoré sú v danej chvíli prístupné, nedokážeme daný výrok vyhodnotiť a preto ho označujeme za neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 09.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

zjednodušiť úlohou influx skúšobným Pravda SME kvalite českých


Nie je pravda, že v Rakúsku za takýto typ úplatku (vo výške viac ako 300-tisíc verejnému činiteľovi) môžte dostať akúkoľvek podmienku, je tam trest odňatia slobody.

Podľa rakúskeho trestného zákona hrozí páchateľovi, ktorý verejnému činiteľovi odovzdá úplatok presahujúci výšku 300-tisíc eur, trest odňatia slobody v hranici 1 až 15 rokov. Páchateľovi je možné udeliť podmienečný odklad, pokiaľ trest neprekračuje hranicu 2 rokov. Pokiaľ je páchateľovi za podplácanie verejného činiteľa uložený trest v dolnej hranici trestnej sadzby je, za určitých podmienok možné, aby mu súd uložil podmienečný odklad trestu. Výrok Vladimíry Marcinkovej preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa rakúskeho trestného zákona (Strafgesetzbuch) je pri trestnom čine podplácania verejného činiteľa možné potrestať páchateľa odňatím slobody od 1 až do 15 rokov, pokiaľ výška úplatku prevyšuje sumu 300-tisíc eur ( § 307 ods. 2 ).

Podľa rakúskeho trestného práva, ak je páchateľ odsúdený na trest odňatia slobody, ktorý nepresahuje dĺžku dvoch rokov, tak je mu súd povinný, za splnenia istých podmienok, udeliť podmienečný trest so skúšobnou dobou 1 až 3 roky ( § 43 ods. 1 ).

Vyjadrenie Vladimíry Marcinkovej pre Demagog.sk z 8. 2. 2024:

“V rámci daného tvrdenia som odkazovala najmä na nepomer trestných sadzieb pri korupcii verejných činiteľov činoch na Slovensku a v Rakúsku. V prípade podplácania verejných funkcionárov pri úplatku vo výške nad 300 000 eur je v Rakúsku trestná sadzba do 15 rokov, na Slovensku podľa navrhovanej novely pri úplatku do výšky 700 000 eur hrozí trest odňatia slobody do výšky troch rokov, čo znamená prednostné uloženie podmienečného trestu.”

trestného zákona
§ 307 ods. 2
§ 43 ods. 1


My dnes máme na súdoch vyše troch miliónov exekučných konaní.

Ministerstvo spravodlivosti 9. marca uverejnilo správu, že v roku 2015 súdy vybavili 1,29 milióna prípadov. Nových prípadov bolo o 23-tisíc menej. O počte exekučných konaní informovali médiá ako Denník N , Pravda , aktuality.sk či SME už po nástupe Žitňanskej. Návrhov na exekučné konania malo byť v minulom roku prijatých 540-tisíc, a celkový počet takýchto prípadov má byť vyše tri milióny. Mediálne zdroje citujú najmä Žitňanskú, článok Denníka N ešte z októbra 2015 však odkazuje na štatistiku Ministerstva spravodlivosti. Vyše tri milióny exekučných konaní zaznamenáva aj rezortná štatistika dodaná Ministerstvom spravodlivosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uverejnilo
Denník N
Pravda
aktuality.sk
SME
Denníka N
tu
tu
2013
správy
SME


Ja som tam (do pozície ministra spravodlivosti v prvej vláde Roberta Fica, pozn.) prišiel ako nezávislý sudca, zaviedol som prácu väzňov, chodili ministri z rady Európy a Európskej únii pozerať na to, ako som dosiahol 80 percentnú zamestnanosť.

Zamestnanosť väzňov išla počas ministrovania Štefana Harabina skutočne hore - až na takmer 80 percent. Tvrdenie „zaviedol som” však budí dojem, akoby väzni predtým nepracovali - čo nie je pravda. Výrok ako celok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Štefan Harabin sa stal ministrom spravodlivosti v roku 2006, predtým bol sudcom Najvyššieho súdu. Prácu väzňov nezaviedol on, fungovala aj predtým. Harabin však tvrdil , že predtým „ sa iba evidenčne viedla zamestnanosť okolo 60 percent a pritom na jeden zamestnanecký post boli evidovaní dvaja väzni.” V minulosti spomína rôzne čísla zamestnanosti väzňov, ktoré vraj našiel po príchode do funkcie - 20 či 40 percent. Každopádne, počas jeho ministrovania zamestnanosť obvinených a odsúdených stúpla zo 69,18 % v roku 2006 na 76,18 % v roku 2008. O rok nato o niečo klesla, v roku 2017 bola na úrovni takmer 70 %. Obdiv nad zamestnanosťou väzňov vyjadril macedónsky minister spravodlivosti Mihailo Manevsky. Počas Harabinovho ministrovania navštívili Slovensko aj ministri spravodlivosti V4 či jeho chorvátsky náprotivok. Väznice si bol pozrieť aj vtedajší americký veľvyslanec Vincet Obsitnik.

bol tvrdil spomína stúpla bola vyjadril V4 chorvátsky veľvyslanec


DPH kde je 1,3 miliardy teoretického úniku. Výsledok otočenia úspešnosti po 7 rokoch pádu v úspešnosti výberu DPH.

Pred dvoma týždňami sme overovali podobný výrok Petra Kažimíra ( O5M12 , 29. septembra 2013). Minister financií sa v diskusii z 29. septembra dopustil zavádzania. Oceňujeme, že tentoraz interpretuje dĺžku negatívne trendu výberu DPH korektne. Podľa Analýzy IFP z marca 2012, ak by sme sa dostali v úspešnosť výberu DPH na európsku úroveň výberu dane by bola o 1,1 mld. vyššia. Náš prepočet zo štúdie výberu daní (vypracovaná pre EK v roku 2013) ukazuje, pri dosiahnutí európskej úrovne výberu DPH o 1,4 mld vyšší výber DPH. Peter Kažímír hovorí údaj o približne 0,1 mld. eur nižší ako náš prepočet na základe analýzy z roku 2013. Zároveň správne uvádza, že podľa IFP úspešnosť výberu DPH klesala sedem rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Analýza IFP z marca 2012 uvádza, že ak by sme dosahovali v roku 2009 európsku úroveň pri výbere daní, tak by sme vedeli pri zachovanej úrovni DPH (vtedy ešte 19 %) sumu 1,1 mld. eur. "...pokiaľ by sme dosahovali rovnakú efektívnosť výberu ako je priemer v krajinách EÚ, základná sadzba DPH by mohla byť nižšia o 4,7 p.b. (14,3% v roku 2009) pri zachovaní súčasného výnosu DPH alebo by sme zvýšili výnos o 1,6% HDP (1,1 mld. Eur). Takmer polovica daňovej straty je kvôli nižšej efektívnosti výberu voči priemeru EÚ." Ak by sme dosiahli úroveň EÚ 26 z poslednej analýzy z roku 2011, teda úroveň 18 % straty (s. 29) pri výbere DPH, pri zachovaní nezmeneného výnosu by Slovensko v roku 2011 vybralo na DPH 6,14 mld. eur. Pri strate 37 %, ktorú Slovensko v roku 2011 dosiahlo, bol výber len 4,71 (s. 80). Ak by sme dosahovali európsku úroveň výberu DPH výnos by bol, pri nezmenenom výnose a výške dani, približne o 1,43 mld. vyšší . Podľa komentáru IFP zo septembra 2013 úspešnosť výberu DPH klesá od roku 2006 (do roku 2012) čo je sedem ročný trend. Zdroj: IFP Štúdia Study to quantify and analyse the VAT Gap ( .pdf ) z júla 2013, ktorú si nechala vypracovať Európska komisia sa v časti venovanej Slovensku (strany 80-81) uvádza medzera vo výbere DPH ako podiel teoretického výnosu z DPH a nevybraného objemu DPH. Podľa tejto štúdie ide o šesť ročný trend poklesu úspešnosti výberu DPH od roku 2006 do roku 2011 (rok 2012 štúdia nepokrýva). Zdroj: Európska komisia Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
IFP
analýzy
IFP
IFP
.pdf
Európska komisia


Pozrite sa, ako rozprávajú (Slováci žijúci na južnom Slovensku, pozn.), Felvidek zdraví Orbána.

Pán Danko zrejme hovoril o takzvanom mierovom pochode, ktorý sa konal na podporu Orbánovej vlády v Budapešti. Tohto pochodu sa zúčastnili aj Maďari zo susedných štátov. Boj Orbánovej vlády za suverenitu Maďarska podporila aj mládežnícka organizácia SMK Via Nova, ktorá funguje ako dcérska organizácia pri Strane maďarskej koalície v Rimavskej Sobote. Na pochode sa objavil transparent , ktorý hlásal „Felvidék ďakuje za dvojaké občianstvo a za novú ústavu,“ ktorý niesla skupinka s Dunajskej Stredy.

pochodu transparent


Ešte ani dnes overte, si ešte ani dnes nedostali tí zdravotníci tých sľúbených 300-500 EUR odmenu jednorazovú za tú prvú vlnu.

14. augusta 2020 premiér ohlásil špeciálne odmeny vo výške 300 až 500 eur za úspešné zvládnutie prvej vlny pandémie pre ľudí v „ prvých líniách ” boja s koronavírusom. Takmer v polovici októbra minister zdravotníctva Marek Krajči uviedol , že zdravotníci tieto odmeny (za jarné mesiace) dostanú v novembri.

odmeny prvých líniách uviedol


Smer a musím povedať, že Hlas to jasne komunikovali pred voľbami, že pôjde o zrušenie (pozn.: špeciálnej prokuratúry).

Strana Smer-SD svoj zámer zrušiť Úrad špeciálnej prokuratúry vyjadrila ešte pred parlamentnými voľbami v septembri 2023. Strana Hlas-SD sa zasadzovala za zmeny či reformu prokuratúry. Predseda strany Hlas Peter Pellegrini v predvolebných debatách hovoril napríklad o možnom začlenení Úradu špeciálnej prokuratúry pod Generálnu prokuratúru. Predstavitelia strany Hlas narozdiel od strany Smer pred voľbami jasne nekomunikovali, že Úrad špeciálnej prokuratúry chcú zrušiť, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Strana Smer-SD pred voľbami deklarovala svoju nespokojnosť s fungovaním Úradu špeciálnej prokuratúry a zámer ho zrušiť v predvolebnej ankete, ktorú zverejnil Rozhlas a televízia Slovenska. Ako odpoveď na otázku: „Presadzovali by ste zmenu vo fungovaní Špecializovaného trestného súdu alebo Úradu špeciálnej prokuratúry?” strana Smer uviedla: „Tieto inštitúcie by mali byť podľa nás čo najskôr zrušené zákonom, a ich agenda presunutá do štandardného systému súdov a prokuratúry, kde dnes existujú efektívne nástroje kontroly.”

Strana Hlas taktiež kritizovala fungovanie slovenskej justície a konkrétne aj špeciálnej prokuratúry. Predseda strany, Peter Pellegrini, však v reláciách presadzoval reformu na základe posudku odborníkov. V debate O 5 minút 12 sa vyjadril , že dá posúdiť relevantnosť inštitúcie odborníkom a môže dôjsť k prípadnému zlúčeniu s generálnou prokuratúrou.

Podobne aj pre TA3 zdôrazňoval význam názoru expertov. “Ja som zástancom veľkej reformy po 31 rokoch existencie tohto štátu, treba spraviť veľkú reformu, ktorú musia pripraviť naozaj tí najpovolanejší: odborníci. A keď povedia, že treba zmeniť nielen sadzby alebo trestné kódexy, aby sa priblížili západnej Európe, ale treba aj inštitucionálne nejaké zmeny, keď to povedia odborníci a bude to dávať hlavu a pätu, ja sa im vôbec nebránim.” ( 19:00 )

Rezortný program strany Hlas sa konkrétne k špeciálnej prokuratúre nevyjadruje, v oblasti spravodlivosti však strana presadzuje len zabezpečenie nezávislosti, prehľadnosti a jasné rozhodovacie procesy v protikorupčnej oblasti ( .pdf , s. 28-29).

deklarovala
kritizovala
sa vyjadril
19:00
.pdf


Napríklad do Európskeho parlamentu, predovšetkým opoziční poslanci, ktorí sú tam teraz za PS atď. volajú po tom, aby bolo ukotvené právo na potrat vo všetkých ústavách a nebodaj z európskej úrovne.

Poslanci Európskeho parlamentu prijali v apríli 2024 uznesenie, ktorého zámerom bolo zakotviť právo na umelé prerušenie tehotenstva do Charty základných práv EÚ. Za uznesenie hlasovali aj obaja poslanci za Progresívne Slovensko a novozvolená poslankyňa za PS na tlačovej konferencii vyhlásila, že ich frakcia v Európskom parlamente tiež o tento cieľ usiluje. Charta ľudských práv má prednosť pred vnútroštátnymi právnymi predpismi, a jej obsah je preto záväzný pre všetky členské štáty EÚ. Výrok Juraja Blanára preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Text uznesenia vyzýva členské štáty, aby dekriminalizovali interrupcie. V uznesení sa však nepíše, že členské štáty majú „ukotviť právo na potrat vo svojich ústavách“, ale iba nezáväzne vyzýva členské štáty, aby v daných oblastiach podnikli patričné kroky. Uznesenie však nie je pre záväzné a má skôr deklaratórny charakter.

Poslanci európskeho parlamentu prijali v apríli 2024 uznesenie , ktorým chceli zakotviť právo na umelé prerušenie tehotenstva do Charty základných práv EÚ.

Za uznesenie hlasovalo 336 poslancov, 163 bolo proti a 39 sa zdržalo hlasovania. Zo slovenských europoslancov za uznesenie hlasovali poslanci za Progresívne Slovensko – Michal Wiezik a Martin Hojsík, Vladimír Bilčík, ktorý bol zvolený na kandidátke PS Spolu, a Eugen Jurzyca zo strany SaS. Proti hlasovali europoslanci Lexmann, Štefanec, Pollák, Radačovský a Uhrík. Zvyšní slovenskí europoslanci nehlasovali alebo sa zdržali.

Text vyzýva členské štáty EÚ, aby dekriminalizovali interrupcie v súlade s usmerneniami Svetovej zdravotníckej organizácie z roku 2022, odstránili prekážky brániace interrupciám a bojovali proti nim. Okrem toho uznesenie vyzýva Poľsko a Maltu, aby zrušili svoje zákony a iné opatrenia, ktoré zakazujú a obmedzujú interrupcie.

Poslanci Europarlamentu chcú , aby sa článok 3 Charty základných práv EÚ doplnil tak, aby „každý mal právo na telesnú autonómiu, na slobodný, informovaný, úplný a univerzálny prístup k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam a k všetkým súvisiacim zdravotníckym službám bez diskriminácie vrátane prístupu k bezpečnému a zákonnému prerušeniu tehotenstva“.

Charta je samostatný dokument, na ktorý sa odkazuje Lisabonská zmluva a má rovnakú právnu váhu ako zakladajúce zmluvy EÚ.

V marci 2024 odhlasoval Francúzsky parlament, že právo na potrat bude garantované v ústave. Na toto rozhodnutie francúzskych zákonodarcov odkazuje aj uznesenie európskeho parlamentu.

Charta ľudských práv nie je súčasťou Ústavy SR a v uznesení sa ani nepíše, že členské štáty majú „ukotviť právo na potrat vo svojich ústavách“. V článku 7 ods. 2 ústavy sa však odkazuje na právo EÚ, pričom sa uvádza, že má prednosť pred slovenským právom. Charta ľudských práv má podľa článku 7 ods. 5 ústavy prednosť pred vnútroštátnymi právnymi predpismi ( .pdf . s. 3).

Samotné uznesenie vyzýva členské štáty, aby v daných oblastiach podnikli patričné kroky, nie je však pre ne záväzné a má skôr deklaratórny charakter.

Novozvolená poslankyňa Európskeho parlamentu za stranu PS Veronika Cifrová Ostrihoňová, na tlačovej konferencii pri príležitosti Medzinárodného dňa žien povedala, že frakcia, do ktorej PS patrí, usiluje o zavedenie práva na interrupcie do Charty základných práv Európskej únie.

„Francúzsko zaviedlo právo na interrupcie do svojej ústavy, v čase kedy my tu na Slovensku naozaj čelíme bezprecedentným útokom aj ako ženy. Frakcia Renew, do ktorej patrí aj Progresívne Slovensko, presadzuje, aby sa takéto právo zaviedlo aj do charty základných práv Európskej únie, tak aby sa ženy na Slovensku, v Poľsku alebo v Maďarsku nemuseli obávať, že prídu o toto základné právo rozhodovať o vlastnom tele,“ povedala (v čase od 15:15 ).

V uznesení parlament taktiež vyzýva , aby boli metódy a postupy pri umelom prerušení tehotenstva povinnou súčasťou učebných osnov pre lekárov a študentov medicíny, členské štáty by mali zabezpečiť komplexnú a veku primeranú sexuálnu a vzťahovú výchovu a sprístupniť dostupné, bezpečné a bezplatné antikoncepčné metódy a poradenstvo pri plánovaní rodičovstva, pričom by sa mala venovať osobitná pozornosť osloveniu zraniteľných skupín.

Poslanci taktiež žiadajú Komisiu, aby zabezpečila, že organizácie, ktoré bojujú proti rodovej rovnosti a právam žien vrátane reprodukčných práv, nebudú dostávať finančné prostriedky EÚ.

Podobné uznesenie prijal europarlament už v minulosti.

prijali
uznesenie
hlasovalo
vyzýva
chcú
odkazuje
odhlasoval
odkazuje
článku 7 ods. 2
7 ods. 5
.pdf
tlačovej konferencii
15:15
vyzýva
žiadajú
Podobné uznesenie
prijal


Chci připomenout, že jsme zemí, která má sedmou nejnižší nezaměstnanost v celé Evropské unii, dlouhodobě se pohybujeme na tomto šestém až sedmém místě, není to žádný výkyv, je to dlouhodobá stabilita našeho pracovního trhu.

Data Eurostatu potvrzují slova Petra Nečase - ve druhém čtvrletí roku 2012 byla Česká republika na šestém místě se svou úrovní nezaměstnanosti (.pdf, strana č.5) v rámci celé EU. Dlouhodobě se udržuje na umístění, které zmiňuje Petr Nečas - tedy na šestém až sedmém místě - dle dat Eurostatu. Data z roku 2012 jsou k dispozici zde .

nezaměstnanosti
dat Eurostatu.
zde


Prepad ekonomiky zo začiatku (pandémie, pozn.) mal by desaťpercentný, bol 5,5. Nezamestnanosť(z kontextu myslel zamestnanosť, pozn.), máme teraz 4 mesiace po sebe stúpa, je rekordná od mája 2020.

Ministerstvo financií postupne korigovalo svoje predpovede vývoja ekonomiky po začiatku pandémie v roku 2020. Vo februári 2020 predpovedalo pre rok 2020 rast o 2,2 percenta, v apríli 2020 už počítalo s poklesom -7,2 percenta a v júni 2020 s poklesom -9,8 percenta. V septembri hovorila finálna prognóza pre rok 2020 o poklese ekonomiky o -6,7 percenta. Podľa Štatistického úradu klesla slovenská ekonomika v roku 2020 klesla o 5,2 percenta. Miera evidovanej nezamestnanosti klesla v septembri na úroveň 7,09 percenta čo je najmenej od mája 2020, kedy nezamestnanosť dosiahla 7,20 percenta. V auguste tohto roka bola táto miera 7,37%, v júli zase 7,66% a v júni to bolo 7,76%. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivé.

februári apríli júni septembri klesla klesla septembri auguste júli júni


Tento kraj ... stále a dlho sa potáca na chvoste v rôznych ekonomických ukazovateľoch. V nezamestnanosti, v ekonomickej výkonnosti, niečo nie je v poriadku.

Je pravda, že BBSK je dlhodobo na posledných priečkach v nezamestnanosti ako aj v HDP na obyvateľa. Podľa údajov Štatistického úradu SR sa BBSK naozaj pohybuje dlhodobo na posledných miestach z pohľadu nezamestnanosti. Nezamestnanosť v krajoch SR podľa VZPS ZDROJ: ŠÚ SR Z tabuľky možno vidieť, že v rokoch 2012 a 2011 bol BBSK tretí najhorší spomedzi krajov, v roku 2010 sa delil o najhoršie miesto s PSK. V rokoch 2006 až 2009 mal BBSK najvyššiu nezamestnanosť. Podľa údajov Štatistického úradu SR , bolo HDP v BBSK v rokoch 2006 až 2010 druhé najnižšie v rámci SR. Regionálny HDP na obyvateľa v EUR ZDROJ: ŠÚ SR Pozn.: Údaje za Bratislavský kraj, ktorého HDP je vysoko nad priemerom, nie sú v grafe, kvôli lepšej prehľadnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR
Štatistického úradu SR


Áno, ale nemal som vtedy ešte také ambície (v roku 2012, pozn.) a hlavne ani som si nemyslel nikdy, že do tej politiky budem chcieť vstúpiť.

Boris Kollár sa počas celej kampane pred parlamentnými voľbami, a dokonca aj doteraz, pasuje do pozície nepolitika. Jeho strana, Sme rodina - Boris Kollár, vznikla pomerne krátko pred voľbami, vznik strany Kollár ohlásil v novembri 2015.

Okolnosti vzniku boli pomerne turbulentné, Kollár sa najprv dohodol so štatutárom strany Náš kraj Michalom Mňahončákom, neskôr sa však objavili sťažnosti zo strany niektorých členov strany, a tak sa Kollár rozhodol stranu vrátiť. Strana Sme rodina - Boris Kollár nakoniec vznikla premenovaním Strany občanov Slovenska, kde predsedom bol Kollárov známy, Peter Marček. Marček dostal miesto na kandidátke, aj sa dostal do parlamentu. V júni 2016 došlo k otvoreným konfliktom v klubu Sme rodina - Boris Kollár, traja členovia boli vylúčení . Peter Marček, Martina Šimkovičová a Rastislav Holúbek pôsobia v parlamente ako nezávislí poslanci, hlasujúci väčšinou s koalíciou.

Sme rodina
Náš kraj
Sme rodina - Boris Kollár
vylúčení
hlasujúci
Únia - Strana pre Slovensko
experta pre cestový ruch
0,7 %
v roku 2016


Zrušili sme doplatky za lieky … a zaviedli sme bezplatné MHD pre dôchodcov, deti do 6 rokov, vozičkárov a študentov.

Zrušené doplatky za lieky, ako aj bezplatná doprava pre zraniteľné skupiny sú opatreniami, ktorých zavedenie sľúbila nová vláda. V praxi však zatiaľ nefungujú, nedá sa preto hovoriť o tom, že ich nová koalícia „zrušila” alebo „zaviedla”. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako nepravdivé. Vláda Igora Matoviča v programovom vyhlásení sľúbila , že o.i. zruší doplatky za lieky pre deti do šiestich rokov, ZŤP osoby a dôchodcov. Zohľadňovať chce pri tom výšku príjmu „do výšky doplatku najlacnejšieho zameniteľného lieku.” V čase vysielania relácie - t.j. k 30. augustu 2020 - bol však návrh na takúto zmenu zákona ešte len v pripomienkovom konaní. Vláda tiež predstavila zámer zaviesť bezplatnú dopravu vo vlakoch, autobusoch a MHD (v rámci svojho mesta) pre študentov, dôchodcov, deti a ľudí na vozíku. Ani toto opatrenie však ešte nebolo schválené a v praxi neplatí.

sľúbila bol predstavila


A potom tu máte totálnu nedôveru vlády, už mala Panama a Columbia mala dôveryhodnejšiu vládu ako Slovensko.

Aktuálna miera dôvery vlády Ľudovíta Ódora na Slovensku sa pohybuje na 34 %. Predchádzajúcej vláde Eduarda Hegera však dôverovalo menej ako 20 % ľudí, čo je menej, ako 26 % v Paname a 28 % v Kolumbii, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa najnovšieho Eurobarometra zo zimy 2022/2023 bola dôvera vo vládu na historickom minime na úrovni 14 percent.

Dôveru vo vládu meria aj panel Ako sa máte, Slovensko , v novembri 2022 vláde nameral dôveru na úrovni 12 percent. V apríli 2020 pritom vláda mala dôveru až 47 percent.

Kolumbia a Panama majú mieru dôvery vlády mierne vyššiu. V prípade Kolumbie je to približne 28 %. Pre krajinu to znamená až trojnásobný nárast oproti roku 2009.

V prípade Panamy sa miera dôvery pohybuje na 26 %. Miera sa viditeľne znížila z 37 % v roku 2020 najmä kvôli zvýšeniu všeobecnej mienky korupcie.

pohybuje
Eurobarometra
Ako sa máte, Slovensko
Kolumbie
znížila


To nie je o Smere (nezvolenie K. Krnáča za šéfa NKÚ). Teraz bola otázka k tomu, že nedostal hlasy opozície. Našich 10 hlasov dostal tak, ako by to malo stačiť na to, aby bol zvolený.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný vzhľadom na to, že obe voľby predsedu Najvyššieho kontrolného úradu SR prebehli v parlamente tajným hlasovaním. Z hlasovania je však zrejmé, že o oboch prípadoch za Kamila Krnáča nehlasovali všetci poslanci opozičných strán. Vzhľadom na to, že obe hlasovania boli tajné, nevieme overiť koľko poslancov SMER-SD hlasovalo za Krnáča.

prisľúbil
SITA
67 poslancov
návrh
217
avizoval
hlasovanie
TASR
opozícia
vládna strana


Dobre, bolo zdvihnutie platov lekárov, ale opomenuli personál, keď sme my dvíhali platy učiteľom (...), tak sme mysleli aj na pedagogických aj nepedagogických pracovníkov a títo ľudia zabudli na zdravotné sestry, na personál v nemocnici.

Pri dvíhaní platov lekárov po tom, čo lekári na jeseň 2022 podali hromadné výpovede, vláda Eduarda Hegera dvíhala platy aj zdravotným sestrám a inému zdravotníckemu personálu, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Počas vlády Roberta Fica v rokoch 2016 - 2020, ktorej súčasťou bola aj SNS, sa platy učiteľov dvihli o približne 40 %, rástli aj platy nepedagogických pracovníkov v školstve.

Za vlády Eduarda Hegera na čele s OĽaNO sa po tlaku lekárskych odborov a podaných výpovedí schválilo zvyšovanie platov v sektore zdravotníctva od januára 2023. Atestovaní lekári od januára 2023 zarábajú minimálne 2,5 násobok minimálnej mzdy, neatestovaní 1,5 násobok minimálnej mzdy. Zvyšovanie platu tiež závisí od rokov praxe (. pdf ) daného lekára. V októbri 2022, ešte počas vyjednávaní s lekármi, schválil parlament zvyšovanie platov zdravotných sestier a zdravotníckeho personálu, okrem ambulantného sektora. Nezdravotnícki pracovníci v nemocniciach však tiež žiadajú o navýšenie platov, vo februári 2023 informovali o priebiehajúcich rokovaniach s Asociáciou nemocníc.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Andreja Danka, avšak nezareagoval.

dvihli rástli minimálne pdf schválil žiadajú


Samozrejme, že NOVA je veľmi akože nízkonákladový projekt, my zverejňujeme v princípe absolútne všetky údaje o našich darcoch, tí sú potom rozoberaní v médiách, ale žiadne igelitky, proste chceme, aby to všetko bolo naozaj transparentné, žiadne bez bločkov, žiadne čierne peniaze.

Na svojej oficiálnej webovej stránke uverejňuje NOVA zoznam darcov a výšku príspevkov. Mená darcov, ktorí sa podieľajú na činnosti strany majú uverejnené spolu s údajom o ich trvalom bydlisku a dňom uzavretia darovacej zmluvy. Nakoľko však nie je možné zistiť, či NOVA pri svojej činnosti nedisponuje aj peniazmi, ktoré oficiálne nepriznáva, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Podľa výročnej správy za rok 2013 (.pdf) prevažná väčšina príjmov strany pochádza práve od darcov uvedených na jej stránke. Celkové príjmy strany predstavovali 232 342 eur. 208 800 eur pochádzalo od darcov, 11 200 eur je uvedených ako pochádzajúcich z bezodplatných tvrdení. Ďalšie zdroje financií, 7 139 eur získala strana z členských poplatkov a 5 200 z pôžičiek a úverov. Súčet darov dostupný na stránke strany sa rovná sume uvedenej vo výročnej správe. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

výročnej správy
stránke


...a potom samozrejme tvrdí táto vláda, že my poskytneme zmluvu, aby sa prerokovala nanovo zmluva (s Maďarskom, pozn.). Maďarská republika ani neodpovedá.

Sme z dňa 22. marca 2011 píše: "Slovensko nedostalo odpoveď na návrh zmluvy s Maďarskom o dvojakom občianstve, hoci sa Budapešť zaviazala, že ju pošle do konca februára. Odpoveď ani vysvetlenie meškania neprišlo na ministerstvo vnútra ani zahraničia."

Sme


Pán minister povedal, že ak by sa preukázalo, že pán sudca porušil zákon, tak bude voči nemu uvedené disciplinárne konanie, čo je myslím, absolútny štandard.

Mestský súd Bratislava IV rozhodol, že rozhodnutie nového ministra vnútra, Šutaja-Eštoka, zbaviť viceprezidenta Policajného zboru Branka Kišša jeho funkcie nebolo oprávnené. V reakcii na rozhodnutie súdu minister Šutaj Eštok sudcovi pohrozil disciplinárnym konaním aj trestným stíhaním. Sudca mestského súdu Michal Kubiš, ktorý v prípade rozhodol, uviedol, že sa s podobnými vyjadreniami za desať rokov na pozícii sudcu nestretol. Sudcovská rada Mestského súdu Bratislava IV označila Eštokove vyjadrenia za neprijateľné zastrašovanie . Verejne sa vyjadril aj sudca Krajského súdu v Bratislave, Peter Šamko, podľa ktorého „ide o formu zastrašovania sudcu za to, že nerozhodol podľa predstáv účastníka konania, a teda ministerstva vnútra.” Predseda súdnej rady, Ján Mázak, upozornil , že „ak by sa totiž za každé rozhodnutie, ktoré je zrušené odvolacím alebo dovolacím súdom, mala vyvodzovať disciplinárna zodpovednosť sudcu, tak by sme zahltili Najvyšší správny súd azda aj tisíckami disciplinárnych návrhov ročne.” Sám minister vnútra sa za vyjadrenia o disciplinárnom konaní v prípade rozhodnutia sudcu ospravedlnil 14. novembra v statuse na Facebooku. Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože hroziť disciplinárnym konaním v prípade nespokojnosti s rozhodnutím súdu nie je štandard, ako na to upozornili viacerí sudcovia a napokon to uznal aj sám minister vnútra.

Nový minister vnútra, Matúš Šutaj Eštok, po nástupe do svojej funkcie postavil mimo službu policajtov a vyšetrovateľov spojených s Jánom Čurillom, ktorí sú obvinení z manipulácie vyšetrovania korupčných káuz. Organizačným pokynom tiež zrušil funkciu policajných viceprezidentov, ktorými predtým boli Branko Kišš a Damián Imre.

Viacerí z policajtov zbavených svojich funkcií majú štatút chránenej osoby od Úradu na ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Kvôli tomuto štatútu malo ministerstvo vnútra povinnosť požiadať Úrad na ochranu oznamovateľov o súhlas pri vykonaní personálnych zmien, avšak predsedníčka úradu, Zuzana Dlugošová, upozornila na skutočnosť, že ministerstvo o súhlas nepožiadalo.

Policajti so štatútom chránenej osoby sa preto obrátili na súd. Bývalý viceprezident Policajného zboru Branko Kišš dostal rozhodnutie súdu ako prvý a to deväť dní od podania návrhu. Branko Kišš sa má podľa súdu vrátiť do funkcie viceprezidenta policajného zboru. Minister Šutaj Eštok po tomto rozhodnutí súdu avizoval, že ministerstvo vnútra využije všetky opravné prostriedky .

Minister vnútra je presvedčený, že bratislavský mestský súd nemal v spomínanom prípade kompetencie konať, keďže ide o spor, ktorý mal riešiť správny súd. Vo svojom vyjadrení uviedol: “Verím, že v odvolaní budeme úspešní, že krajský súd skonštatuje, že tam nebola príslušnosť civilného súdu konať, a že potom bude minister spravodlivosti rozhodovať o tom, či v prípade tohto sudcu nie je potrebné podať disciplinárne konanie.”

Ďalšie rozhodnutie súdu prišlo v prípade vyšetrovateľa Štefana Mašina, ktorý sa podľa mestského súdu Bratislava IV má taktiež vrátiť do práce, keďže ho minister postavil mimo služby neoprávnene.

pohrozil zastrašovanie vyjadril upozornil ospravedlnil policajtov upozornila podania vrátiť prostriedky kompetencie súdu vrátiť


A pri vlakoch, viete, ten odhad napríklad bol, že náklad bude asi 13 miliónov, teraz už sú odhady 30 až 40 miliónov.

Výrok Jána Figeľa hodnotíme ako pravdivý, pretože viaceré zdroje pripúšťajú, že náklady na vlaky budú stáť štátny rozpočet omnoho viac ako prvotne prezentovaných 13 miliónov eur. Táto suma je uvedená v rozpočte verejnej správy na roky 2015-2017 (hlavná kniha, s. 57).

rozpočte správe predpokladá výrok


Tak regionálne úrady boli posilnené niekoľkými desiatkami ľudí a samozrejme bavíme sa znovu pomoci ozbrojených síl napr. to je v hre, ale to sme videli aj pred Delta vlnou, že to trasovanie je pri komunitnom šírení v podstate nemožné. Ten človek je infekčný vlastne takmer okamžite, prvý, druhý deň, kým ho vytrasujeme, kým ho otestujeme a potvrdíme a tým pádom musí ísť do izolácie alebo do karantény, tak nakazil x ľudí.

„ V porovnaní s druhou vlnou pandémie COVID-19 majú regionálne úrady viac o 175 kmeňových zamestnancov vyškolených na dohľadávanie kontaktov,” uviedol pre topky.sk hlavný hygienik Ján Mikas. V prípade kritickej situácie počíta aj s výpomocou ozbrojených síl, ktoré by mohli poskytnúť 500 vojakov. Komunitné šírenie označuje situáciu, keď sa na určitom území nachádza veľké množstvo ľudí, pri ktorých sa nedá zistiť, kde a kto ich nakazil. Podľa informácii úradu verejného zdravotníctva je delta variant v porovnaní s predchádzajúcim variantom vírusu infekčnejší až o 40%. Nebezpečenstvo delty spočíva počiatočnom štádiu infekcie. Jej vírusová nálož je pravdepodobne až 1000-krát vyššia ako u iných druhov Covid-19, čo znamená, že imunitný systém podlieha vírusu oveľa rýchlejšie. Nakazení zaznamenávajú prvé príznaky už po 4 dňoch od nakazenia a sú aj skôr infekční. Pri predchádzajúcom variante sa prvé príznaky u infikovaných preukázali až v 6. deň od nakazenia. Infikovaná osoba priemerne nakazí 5 až 8 ľudí. V prípade nakazenia variantom delta má teda pacient väčšiu šancu nakaziť väčšie množstvo ľudí ako v prípade iných variantov koronavírusu. Tvrdenie Vladimíra Lengvarského hodnotíme ako pravdivé.

uviedol Komunitné infekčnejší nálož väčšiu


...tie voľby do miestnych zastupiteľstiev je dramaticky vyššia účasť občanov (v porovnaní s volebnou účasťou do VÚC, pozn.)...

Účasť vo voľbách do miestnych zastupiteľstiev, čiže volebná účasť do orgánov samosprávy obcí, sa pohybuje dlhodobo v rozmedzí 40-55 %, kým volebná účasť do orgánov samosprávnych krajov (do VÚC) sa väčšinou pohybuje okolo 20 %. Výrok Číža hodnotíme ako pravdivý. V prvých voľbách do VÚC v roku 2001 bola účasť v každom kraji nad 20 %, účasť v prvom kole bola najvyššia v Nitrianskom kraji s hodnotou 34,7 %. V druhom kole bola zaznamenaná historicky najvyššia účasť na voľbách do VÚC vo výške 39,5 %, opäť v Nitrianskom kraji. V roku 2002 nasledovali voľby do orgánov obcí. Volebná účasť sa pohybovala od 45 do 58 %. Účasť vo voľbách do VÚC v roku 2005 bola už nižšia v porovnaní s voľbami v roku 2001. V prvom kole volilo približne 20 % všetkých voličov, v druhom kole bola priemerná účasť na úrovni len približne 12 %. Volieb do samospráv obcí v roku 2006 sa zúčastnilo 45-54 % oprávnených voličov. V prvom kole volieb do VÚC v roku 2009 boli volebné účasti pomerne vysoké, pohybovali sa v rozmedzí od 19 do 28 %. V druhom kole bola účasť okolo 20 %. V roku 2010 sa konali voľby do samospráv obcí, v týchto voľbách bola volebná účasť v každom kraji nadpolovičná, s výnimkou Bratislavského kraja. Tam sa zúčastnilo volieb 32,6 % voličov. V zatiaľ posledných voľbách do VÚC v roku 2013 bola volebná účasť v prvom kole v rozmedzí od 17 do 25 %. Druhé kolo sa konalo v piatich krajoch, účasť dosiahla viac ako 18 % len v Banskobystrickom kraji. Volieb sa tam zúčastnilo skoro 25 % voličov. Zatiaľ posledné voľby do samospráv sa konali v roku 2014, opäť s priemernou volebnou účasťou na úrovni 48-49 %. Účasť na voľbách do VÚC sa rieši v poslednej dobe pomerne často, keďže koalícia plánuje meniť volebný systém a namiesto dvojkolových chce presadiť len jednokolové "župné" voľby. Podobnému výroku sa už Demagog.SK venoval aj v minulom roku.

Účasť vo voľbách

Demagog.SK


Máme dnes jeden z najväčších rastov v Európskej únii.

Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý, pretože Slovensko má v roku 2012 prognózovaný jeden z najväčších ekonomických rastov v Európskej únií.

Eurostat


Viete, trestnoprávne ste (Ivan Korčok, pozn.) bol naháňaný, keď ste bol zodpovedný vo Ficovej vláde za predsedníctvo v Rade Európy.

Ivan Korčok ako vtedajší tajomník ministerstva zahraničných vecí nebol priamo zodpovedný za výber Agentúry Evka a nebol „trestnoprávne naháňaný“ kvôli nezrovnalostiam v obstarávaní. Národný kontrolný úrad aj napriek pochybnostiam a nezrovnalostiam so zákonom o účtovníctve nezistil podozrenie z trestného činu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Agentúra Evka sa stala známou súvislosti s galavečerom na odhalenie loga slovenského predsedníctva EÚ v roku, ktorý sa konal pod záštitou ministerstva zahraničia.

Na sporné obstarávanie v hodnote tisícov eur vtedy upozornila whistleblowerka a bývalá zamestnankyňa ministerstva Zuzana Hlávková. Hlávková tvrdila , že pri príprave podujatí na predsedníctvo Slovenska v Rade Európy ministerstvo nesprávne nakladalo s verejnými prostriedkami a obchádzal sa právny rámec, všetko s vedomím ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka.

Ivan Korčok v tej dobe pôsobil ako štátny tajomník a komunikoval v mene ministerstva v niektorých otázkach spojených s kauzou. Nebola mu však pripisovaná priama zodpovednosť za túto kauzu ani prepojenie s agentúrou Evka, ako to naznačuje Danko.

Výber firiem k predsedníckej zákazke prešetroval Úrad pre verejné obstarávanie aj Protimonopolný úrad, žiadne porušenie zákona však nezistili. Transparency International rozhodnutie kritizovalo pre povrchnú kontrolu.

Po získaní ďalších dokumentov Transparency International konštatovala , že služby, ktoré Evka ponúkala pre štát, neboli ani najvýhodnejšie, ani najlacnejšie. Kvôli možnému podozreniu z trestného činu porušovania povinností pri správe cudzieho majetku sa prípadom v januári 2017 začala zaoberať aj NAKA.

Pre vyvrátenie pochybností požiadal Lajčák o kontrolu aj Najvyšší kontrolný úrad, ktorý nezistil podozrenie z trestného činu. I keď bolo podozrenie prešetrované, nemôžeme povedať, že bol zaň „trestnoprávne naháňaný“ Ivan Korčok, nakoľko o tom neexistujú žiadne dôkazy.

Agentúra Evka
tvrdila
komunikoval
prešetroval
kritizovalo
konštatovala
zaoberať
požiadal
nezistil


Volodymyr Zelenskyj. Ten jasne hovorí, že žiada spojencov, pretože tá intenzita teraz bômb smerujúcich na ukrajinské územie je výrazne vyššia a očakáva sa eskalácia, takže žiada spojencov o pomoc, či už obranné systémy alebo aj stíhačky, aby mohol ochrániť vlastné územie.

Rusko spustilo na Ukrajine novú ofenzívu, pred ktorou varoval aj generálny tajomník NATO, Jens Stoltenberg. Vzdušné raketové útoky z 10. februára 2023 zasiahli podľa ukrajinského ministra energetiky Haluščenka energetickú infraštruktúru v šiestich regiónoch. Volodymyr Zelenskyj pri návšteve Európskeho parlamentu v Bruseli 9. februára 2023 žiadal o ďalšiu podporu: stíhačky a systémy protivzdušnej obrany. O stíhačky typu MiG-29 požiadal aj priamo premiéra Hegera.

spustilo varoval útoky zasiahli žiadal požiadal


... tak po prvé vláda zaviedla a schválila aj teraz princíp, že pri založení s.r.o. potrebujete mať 5 000 eur na založenie, čo je teda pre mnohých ľudí suma, ktorá je nad hranice ich možností.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože aj v minulosti bol potrebný pri zakladaní s.r.o. peňažný vklad 5 000 eur. Rozdiel bol však v tom, že nemusel byť zložený na samostatný účet v banke. Jozef Mihál tak vytvára falošnú kauzalitu, keď tvrdí, že dôsledkom nového zákona musí byť zložená suma 5 000 eur. Táto suma musela byť zložená aj v minulosti, avšak nie nevyhnutne na účet v banke. Vládou navrhovaná novela Obchodného zákonníka a teda zmena podmienok zakladania s.r.o. bola schválená NR SR v piatok 18. októbra. Avšak zmena podmienok sa netýka výšky sumy (5 000 eur), ktorá musí byť pri zakladaní s.r.o. zložená, ale toho, že peňažný vklad, resp. v prípade viacerých spoločníkov jeho časť, musí byť od 1. decembra 2013 zložený na samostatný účet v banke. To môže byť komplikáciou pre malých živnostníkov, ktorí by si chceli založiť jednoosobovú s.r.o. Doteraz totiž stačilo zložiť danú sumu k rukám správcu vkladu a nie na samostatný bankový účet. (Zmeny sú vysvetlené napr. na trend.sk alebo Podnikam.sk .) Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

schválená NR SR

trend.sk

Podnikam.sk


Napríklad nebankový subjekt Slovenská požičovňa pred rokom 2005 požičiaval pri úroku asi 26 percent, čo bolo zhruba dvojnásobne viac, ako ponúkali banky.

O prípade informovalo aj SME , ktoré urobilo porovnanie bánk a nebankoviek pri poskytovaní spotrebného úveru. Slovenská požičovňa poskytovala spotrebné úvery s úrokom 26% oproti napríklad Slovenskej sporiteľni, u ktorej sa úroky na spotrebné úvery pohybovali od 8,1% do 9,65% alebo Tatra banky, ktorá poskytovala spotrebné úvery s úrokom od 7% do 15%.

SME


...je tu pozemok pod Kramármi, ktorý má islamská nadácia, kde je nakreslená mešita..

Podľa dostupných zdrojov sa k tejto téme najviac vyjadril práve A. Danko. Tvrdí, že Islamská nadácia na Slovensku (ďalej INS) odkúpila pozemky pod Kramármi, kde by mali vybudovať mešitu a minaret. Adresa INS je Pri Suchom mlyne 12, 811 04 Bratislava, takže sa skutočne nachádza pod Kramármi. Kvôli absencii verejného stanoviska Islamskej nadácie alebo zdrojov, ktoré by potvrdzovali Dankove tvrdenie o nakreslenej mešite, hodnotíme momentálne výrok ako neoveriteľný. INS sa nachádza v Bratislave. Jej účelom je podpora a rozvoj: a) priateľských vzťahov medzi Slovenskou republikou a islamskými krajinami, b) kultúrnych a spoločenských záujmov moslimov žijúcich na území Slovenskej republiky, c) humanitárnej pomoci osobám postihnutými živelnými pohromami. Podľa spravodajského portálu bratislava.dnes24.sk Danko predložil výpis z katastra nehnuteľností v ktorom sa uvádza, že Islamská nadácia na Slovensku kúpila pozemky pod Kramármi, kde by chcela postaviť mešitu a minaret. SITA poskytla rovnaké informácie pre spravodajský portál webnoviny.sk. INS sa k vyhláseniam Andreja Danka nechcela vyjadrovať a preto uviedla rovnaké stanovisko ako pri rovnakej situácii pred tromi rokmi a Dankove tvrdenie vníma ako " úsilie SNS ako číru snahu napraviť neúspech v posledných voľbách a získať späť stratené voličské hlasy ." Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

účelom bratislava.dnes24.sk SITA stanovisko


Nijakým spôsobom sa tejto voľby netýka a jeho samotná voľba špeciálneho prokurátora prešla 117-timi hlasmi, tak ako to má vyzerať.

23.apríla 2009 agentúra SITA informovala: „Parlament opäť zvolil Dušana Kováčika za špeciálneho prokurátora. V tajnej voľbe ho podporilo 117 zo 139 hlasujúcich poslancov. Výsledky volieb dnes oznámili v pléne NR SR. Ďalšie päťročné funkčné obdobie na Úrade špeciálnej prokuratúry Generálnej prokuratúry SR mu začne plynúť 1. septembra.“

agentúra SITA


Prečo tam teraz beriete prácu päťtisíc ľuďom (v súvislosti so zrušením PPP, pozn.).

Ako sme uviedli minulý týždeň , je pravda, že stavebné spoločnosti podieľajúce sa na výstavbe diaľnic avizujú v súvislosti so zastavením 1. balíku PPP projektov prepúštanie, avšak Robert Fico toto číslo neúmerne navyšuje. Prepúšťanie vo Váhostave max. 500 ludí, prepúšťanie v Doprastave max. 750 pracovníkov, Skanska zatiaľ prepúšťať nebude, ale zamestnáva v SR iba 900 pracovníkov. V týchto počtoch však nie sú zarátané nepriamo súvisiace pracovné miesta, takže nie je možné odhadnúť presný počet všetkých zaniknutých pracovných miest.

minulý týždeň
Váhostave
Doprastave
Skanska


VB zreformovala za posledných 20 rokov všetko. Organizáciu škôl, osnovy, riaditeľov, inšpektorov. Všetko čo si viete spomenúť, čo sa dá zorganizovať v školstve, zorganizovali. Výsledky žiakov sa pohli minimálne.

Nenašla som to komplexne spracované a tých reforiem bolo veľmi veľa na krátky čas:( Veľké Británia reformovala svoje školstvo od roku 1992 podľa Educationengland.org 27-krát. Reformy zasahovali do rôznych oblastí: vysokého školstva, inšpektorov, študijných plánov, financovania škôl, ďalšieho vzdelávania a mnohých ďalších.

Educationengland.org


V roku 2016 (...) sme mali 8,6%. Máme 15 poslancov.

Podľa výsledkov parlamentných volieb z roku 2016 získala Slovenská národná strana (SNS) 8,64 % hlasov a 15 mandátov v NR SK. Výrok je pravdivý

výsledkov


Ten programový zámer, ktorý sme už neraz deklarovali je aj status quo v oblasti menšín a veľmi úzka spolupráca, komunikácia s predstaviteľmi a nielen maďarskej menšiny na Slovensku

Dňa 15. marca 2012 sa konalo rokovanie šiestich politických subjektov (SMER-SD, KDH, OĽaNZ, Most-Híd, SDKÚ-DS, SaS), ktoré sa po parlamentných voľbách 10. marca dostali do parlamentu. Ako uvádza správa TASR , na tomto stretnutí sa predseda strany Smer-SD Robert Fico k otázke postavenia menšín vyjadril, že " Smer nechce meniť status quo. Zhoda je, že musíme zmeniť zákon o štátnom občianstve, aby občania Slovenska neprichádzali o svoje občianstvo. "

Strana Smer-SD spoluprácu s národnostnými menšinami deklaruje aj v Programovom zameraní strany Smer – sociálna demokracia na volebné obdobie 2012-2016 (.doc), kde uvádza, že sa zameria na „Starostlivý prístup k problematike národnostných menšín. Vláda bude tejto problematike venovať osobitnú pozornosť.“

TASR


V tej rodinnej politike si zoberte, že tam je vyše miliarda alebo 1,1 miliarda eur.

Výrok I. Švejnu hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že na podporu rodinnej politiky išlo približne 1,11 mld. eur v roku 2012. Návrh rozpočtu uvádza síce sumu približne 730 mil. eur, no v podpore rodiny už z dôvodu zmeneného vykazovania nie je započítaný daňový bonus na nezaopatrené dieťa a materská. Sumy jednotlivých položiek sa však zhodujú a preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ak vychádzame z Návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013-2015 (s. 70), tak celková podpora rodiny predstavuje výdavky v sume 728 mil. eur. Tieto prostriedky sú rozdelené nasledovne:

rozpočtu na roky 2012-2014
Návrhu rozpočtu verejnej správy
na roky 2013-2015


Moderátor: "Sú tu výhrady, že by sa mohlo počkať na to sčítanie ĺudu, ktoré bude v máji, aj keď jeho výsledky nevieme kedy budú. Rovnako sú tam aj viaceré sporné ustanovenia, takže prečo práve teraz (sa vláda snaži presadiť úpravu zákona o používaní jazykov nár. menšín pozn.)?" Máme to v programovom vyhlásení vlády a máme to v legislatívnom pláne vlády.

V programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky na obdobie rokov 2010 - 2014 (.pdf) sa píše: "Vláda SR napraví reštrikčné legislatívne a politické opatrenia z predchádzajúceho obdobia, ktoré neboli v súlade s ľudskoprávnymi princípmi. V krátkom čase pripraví návrhy zmien zákona o periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlačový zákon), zákona o štátnom jazyku SR, zákona o občianstve SR, legislatívnych pravidiel vlády SR a i. tak, aby rešpektovali ľudské aj menšinové práva zaručené Ústavou SR aj medzinárodnými dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vláda SR bude iniciovať nápravu v individuálnych prípadoch, v ktorých mohlo dôjsť k zásahom do dôstojnosti občana zo strany štátu. Okrem novelizácie zákona o štátnom jazyku, prijatia nového zákona o ochrane a podpore zachovania a rozvoja kultúr národnostných menšín a novelizácie školského zákona vláda SR naplní princíp efektívnej rovnosti všetkých občanov SR aj novelizáciou zákona o používaní jazykov národnostných menšín , zákona o geodézii a kartografii a zákona o označovaní obcí a ďalších súvisiacich právnych predpisov. Dôsledne bude uplatňovať odporúčania Charty regionálnych alebo menšinových jazykov, kde sa zameria na riešenie problémov obsiahnutých v hodnotiacich správach." Legislatívny plán na rok 2011 spomína novelizáciu tohto zákona v bode č. 8 v mesiaci január.

Legislatívny plán na rok 2011


Keď nastúpil Smer do vlády, tak miera nezamestnanosti bola niekde na úrovni okolo 13,5%, hoci historicky najvyššia nezamestnanosť bola práve za vlády Mikuláša Dzurindu a prvej a druhej vlády. Potom nezamestnanosť klesala napriek tomu, že sme prijímali Zákonník práce.

Je pravdou, že historicky najvyššia nezamestnanosť bola za prvej vlády R. Fica, a taktiež že v čase nástupu vlády R, Fica bola nezamestnanosť na úrovni 13,5%. Nezamestnanosť za prvej vlády R. Fica klesala aj po prijatí Zákonníka práce (účinnosť 1. septembra 2007), no opäť začala stúpať v roku 2009 a 2010. Avšak predseda vlády úmyselne vo svojom výroku nezohľadňuje opätovný nárast nezamestnanosti v rokoch 2009 a 2010, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Predseda vlády sa odvoláva na údaje ŠÚ SR. R. Fico správne uvádza, že historicky najvyššia nezamestnanosť bola za prvej Dzurindovej vlády v roku 2001, kedy sa vyšplhala až na 19,2 % . Podľa Štatistického úradu SR, bola miera nezamestnanosti v roku 2006 13,3%. V čase nástupu prvej vlády R. Fica 4. júla 2006 - začiatok tretieho štvrťroku 2006 prvej Ficovej vlády, bola nezamestnanosť podľa ŠÚ SR na úrovni 12,8%. Robert Fico uvádza úroveň nezamestnanosti z 2. štvrťroku 2006 , keď bola nezamestnanosť na úrovni 13,5%. Vzhľadom na to, že prvá vláda R. Fica nastupovala koncom 2. štvrťroku, je pravda, že v čase preberania vlády bola nezamestnanosť na úrovni 13,5% . Novela Zákonníka práce bola schválená v júny 2007 a nadobudla účinnosť 1. septembra 2007. Miera nezamestnanosti následne klesala ešte v rokoch 2007 a 2008, no v roku 2009 začala opäť stúpať. V konečnom dôsledku v čase odovzdávanie vlády v 2. štvrťroku 2010 , bola nezamestnanosť na úrovni 14,4%, čiže o 0,9 p.b. vyššia ako na začiatku vládnutia. Graf na základe údajov zo Štatistického úradu SR: Vývoj evidovanej nezamestnanosti (Úrad práce): Graf z údajov z ÚPSVaR, (interaktívny graf v denníku SME ): Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

4. júla 2006
tretieho štvrťroku 2006
2. štvrťroku 2006
schválená
2. štvrťroku 2010
Graf
Vývoj
SME


Vrátim sa k tej poznámke pána predsedu, že nestrašiť ľudí. Ja to nemám ani vo zvyku a skôr som komentoval, že sa hovorí. Ale naozaj pred týždňom Slovensko si nedokázalo požičať na refinancovanie vlastných dlhopisov.

Dňa 14. novembra denník SME informoval o tom, že Slovensko dňa 13. novembra neuspelo v dražbe svojich štátnych dlhopisov vo výške 100 miliónov eur - dopyt po nich dosiahol len zhruba desatinu danej sumy. Zopakovala sa tak situácia z apríla 2011. Ako uvádza denník SME, "neúspešný predaj nie je rarita" .


V Poľsku je to viac ako 10%, viac ako 10% ľudí pracuje v poľnohospodárstve.

Podľa údajov World Bank bola v roku 2017 (najnovší údaj) v Poľsku zamestnanosť v poľnohospodárstve 10,6 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

World Bank


Dohovor o ochrane utečencov má myslím 148 signatárov.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože dohovor o ochrane utečencov má 148 signatárov.

Dohovor
Protokol
148 signatárov


Regulačný úrad je nezávislý, podľa zákona, a jedine regulačný úrad stanovuje ceny energií.

Regulačný úrad pre oblasť regulácie sieťových odvetví, v skratke ÚRSO, je na základe zákona č. 250/2012 Z.z. orgánom štátnej správy pre oblasť regulácie sieťových odvetví s celoslovenskou pôsobnosťou. Zákon zakotvuje, že ÚRSO je nezávislý orgán a taktiež mu prideľuje kompetencie v oblasti cenotvorby. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Úrad je na základe zákona nestranný a nezávislý. Štátne orgány, orgány územnej samosprávy a iné orgány verejnej moci nesmú zasahovať do činnosti tohto úradu. Na čele ÚRSO stojí predseda, ktorý je vymenovaný a odvolaný prezidentom Slovenskej republiky na návrh vlády SR. (§ 5) Predseda ÚRSO je štátnym zamestnanecom a zároveň predsedom rady tohto úradu. Funkčné obdobie predsedu trvá šesť rokov, ten môže byť vymenovaný za predsedu úradu najviac dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. Predsedu úradu v čase jeho neprítomnosti zastupuje podpredseda úradu. Hlavnou úlohou úradu je implementácia regulačnej politiky, najmä v oblasti cenotvorby sieťových odvetí — t.j. určovaním pevnej a maximálnej ceny energií. ÚRSO má v kompetencii okrem iného cenovú reguláciu (§ 9), ktorú vykonáva v elektroenergetike, plynárenstve, tepelnej energetike a vodnom hospodárstve. Vykonáva ju pritom ako (§ 12): "a) priame určenie pevnej ceny, b) maximálnej ceny, c) určenie spôsobu výpočtu pevnej ceny, d) určenie spôsobu výpočtu maximálnej ceny, e) určením rozsahu ekonomických oprávnených nákladov, ktoré možno do ceny započítať, f) určenie ceny využitím trhových opatrení, ako sú najmä aukcie." Väčšina cenových porovnaní tak vychádza z rozhodnutí Úradu o maximálnych cenách pre domácnosti.Tieto ceny však nezohľadňujú napríklad zľavy, ktoré ponúkajú distribútori energií svojim zákazníkom. Inak povedané, koncovú cenu elektriny ovplyvňuje nielen ÚRSO, ale napríklad aj dodávateľ či distribútor elektrickej energie. Cenotvorbu pritom, podľa zákona, Úrad môže konzultovať s ministerstvami hospodárstva a životného prostredia, pritom "" ra da môže prijať regulačnú politiku, aj keď ministerstvo (Ministerstvo hospodárstva, pozn.) o alebo Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky nezašle svoje vyjadrenie k návrhu regulačnej politiky v určenej lehote" (pozn. § 8, ods. 3)". Síce regulačný úrad nemusí ministerstvá žiadať o súhlas ani s nimi regulačnú politiku konzultovať, podľa zákona tieto ministerstvá však "informuje" Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

250/2012 Úrad distribútori ovplyvňuje


Burgery dovezené cez Nowaco... to je zhruba 670 kilogramov takéhoto primiešaného konského mäsa.

Je pravdou, že vo výrobku predsmažených hamburgeroch, ktorý boli distribuovaný cez Bidvest (premenované NOWACO) bolo identifikované konské mäso. Žiaden dostupný zdroj neinformuje o objeme primiešaného konského mäsa. Demagog.sk si tak nie je schopný overiť, množstvo primiešaného konského mäsa v tomto produkte. 26. februára 2013 správa (ANG) z Českej republiky upozornila na prítomnosť konského mäsa vo výrobkoch, ktoré boli distribuované aj na Slovensko. Podľa dostupných informácií malo ísť o predsmažené h amburgery určené pre gastronomické prevádzky (stánky rýchleho občerstvenia, bufety), z ktorých 60-90% malo byť práve z konského mäsa. Tento výrobok sa dostal na Slovensko cez Bidvest Slovakia. Ako informuje stránka firmy Bidvest, táto firma vznikla premenovaním spoločnosti NOWACO po jej začlenení do nadnárodnej skupiny Bidvest. Na svojej webovej stránke informovala o celej záležitosti. Ani Úrad verejného zdravotníctva SR v správe o tomto prípade neinformuje o celkovom objeme primiešaného konského mäsa. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správa h amburgery stránke neinformuje


V poriadku, tak zákon o používaní menšinových jazykov bez sankcií je bezzubý, takže ak úradník tam, kde je to možné nedovolí používať menšinový jazyk, tak samozrejme, toto, toto môže mať určitý dopad.

Situácie, kedy budú úradníci sankcionovaní na základe navrhovanej novely zákona , sú presne vymedzené v § 7b: (1) Správneho deliktu na úseku používania jazykov menšín sa dopustí orgán verejnej správy, ktorý v obci podľa § 2 ods. 1: a) neumožní občanovi Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine komunikovať v ústnom a písomnom styku v jazyku menšiny alebo ho o takejto možnosti neinformuje (§ 2 ods. 3), b) na požiadanie občana Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine nevydá rovnopis rozhodnutia a rodný list, sobášny list alebo úmrtný list aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 4 a 5), c) nezabezpečí svoje označenie na budove, v ktorej sídli, alebo v texte rozhodnutí, vydaných pri výkone verejnej správy v jazyku menšiny vo svojej pôsobnosti aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 6), d) neposkytne na požiadanie úradný formulár vydaný v rozsahu jeho pôsobnosti aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 7), e) nezabezpečí na svojom území označenie obce v jazyku menšiny vo svojej pôsobnosti v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 1, f) nezabezpečí uvedenie informácií, nápisov a oznamov vo svojej pôsobnosti podľa § 4 ods. 6, g) nezabezpečí na požiadanie informácie o všeobecne záväzných právnych predpisoch aj v jazyku menšiny (§ 4 ods. 8), h) neposkytne podpredsedovi vlády informácie a písomné podklady podľa § 7a ods. 3. (2) Správneho deliktu na úseku používania jazykov menšín sa dopustí právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá neuvedie nápis alebo oznam podľa § 4 ods. 6 aj v jazyku menšiny, ak ide o nápis alebo oznam obsahujúci informáciu týkajúcu sa ohrozenia života, zdravia, majetku alebo bezpečnosti občanov Slovenskej republiky. Situácie, kedy zákon uvádza len možnosť a nie povinnosť používať jazyk národnostnej menšiny, či pri informovaní obyvateľov alebo pri mimoúradných aktivitách, nie sú podľa tejto novely postihnuteľné.

navrhovanej novely zákona


....sa zvyšujú rôzne sociálne príspevky a dávky, chceme teraz výraznejšie zvyšovať dôchodky..

Výrok je pravdivý, niektoré sociálne dávky sa skutočne tento rok zvýšili. Od júla sa zvýšili dávky v nezamestnanosti, garančného poistenia a iné.

Dôchodky sa však zvýšili len nebadane. „Penzisti si zvýšia rozpočet len o pár eur, ktoré zrejme v peňaženkách ani nepocítia. Takzvaná valorizácia dôchodkov vyplýva z toho, že ceny na Slovensku nerastú, naopak nepretržite klesajú,“ uvádza portál Aktuality.sk. Od roku 2017 sa majú zvyšovať dôchodky , ale aj veková hranica odchodu do dôchodku.

Tabuľka: Aktuality.sk

niektoré sociálne dávky
zvýšili dávky
zvyšovať dôchodky
Aktuality.sk


Myslím si, že sa to týka všeobecne, že toto je vážna vec, ktorá sa doteraz v Európe takýmto spôsbom neriešila takýto sľub skladať k 1.januáru, tí, ktorí pôjdu povedzme a zviažu zväzok s Maďarskou republikou, tu sa dostávame do rozporu aj so samotnou tradíciou kvalitného dvojakého občianstva, ktoré poznáme vo svete a v Európe.

„Zloženie sľubu je podmienkou nadobudnutia štátneho občianstva Slovenskej republiky.“ "Sľubujem na svoju česť a svedomie, že budem verný Slovenskej republike, budem dodržiavať Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a iné všeobecne záväzné právne predpisy a riadne plniť všetky povinnosti štátneho občana Slovenskej republiky".

sľubu


Vieme, že keď sme vstupovali do EÚ, tak sme mali 57 % HDP priemer EÚ na jedného obyvateľa. Vtedy to bolo 52 %, ale to bolo z tých štátov čo boli vtedy v EÚ. My sme vyskočili tak, že sme dobehli 19 % náskok Čechov a sme iba 5 % za Čechmi, predbehli sme Maďarsko. Nám dalo toto členstvo a euro najviac zo všetkých členských štátov.

Podobný výrok sme overovali už v relácií O 5 minút 12, 4. mája 2014 . Slovenská republika mala naozaj v roku 2004 HDP ma hlavu na úrovní 57 % európskeho priemeru. Taktiež správne uvádza informáciu, že SR mala v roku 2004 HDP na hlavu na úrovní 52 % ak berieme do úvahy iba krajiny, ktoré boli v roku 2004 clenmi EU . Ceská republika mala podla takéhoto porovnania v roku 2004 HDP na hlavu 72 % európskeho priemeru, teda medzi SR a CR to bol rozdiel 20 percentuálnych bodov a nie 19 p.b. ako uvádza Vladimír Manka. V roku 2012 je CR na úrovní 81 % a SR na úrovní 76 % HDP na hlavu európskeho priemeru, pôvodný náskok sa teda znížil na 5 p.b.

4. mája 2014
clenmi EU


...keby ten proces sa nepodarilo v roku ´98 rozmraziť, lebo predtým sme boli naozaj nazývaní aj čiernou dierou aj vďaka vláde pána Mečiara v roku ´94-´98 a v celej miere mečiarizmu sa zdalo, že je to v nedohľadne.

Označenie Slovenska, ako čiernej diery Európy, je z roku 1998. Ako informovalo TASR a ČTK, vtedajšia Ministerka zahraničných vecí USA Madeleine Albright povedala, že " Momentálne je na mape Európy diera, ktorá sa nazýva Slovensko " vtedajšiemu prezidentovi SR Michalovi Kováčovi počas jeho návštevy vo Washingtone. Táto návšteva sa uskutočnila koncom januára 1998. Integračný proces Slovenska bol skutočne v júli 1997 pozastavený, nakoľko Slovensko nebolo prizvané do ďalších rokovaní o vstupe do EÚ a nevyhovelo politickým kritériám. K postupnému rozmrazovaniu vzťahov došlo po parlamentných voľbách v roku 1998 a predovšetkým v roku 1999. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

informovalo publikácii Euractiv


Vo Francúzsku sa testovalo ľudí oveľa menej na 1 000 000 obyvateľov (než na Slovensku, pozn.). Tak isto v Nemecku, tak isto v Anglicku a mnohých ďalších krajinách.

Z porovnania údajov vyplýva, že ani začiatkom ani v polovici marca Slovensko - s ohľadom na počet obyvateľov - netestovalo viac ľudí ako Francúzsko, Anglicko či Nemecko. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako nepravdivé. Nemecko urobilo k 8. marcu 2020 87 863 testov, t.j. otestovalo cca 0,1 percenta populácie. K 15. marcu Nemci urobili 215 320 testov, t.j. otestovali asi 0,26 percenta populácie (niektorých zrejme viackrát). Francúzsko urobilo k 5. marcu 2020 6 046 testov, t.j. otestovalo teda cca 0,009 percenta populácie. K 15. marcu urobili Francúzi 36 747 testov, t.j. otestovali asi 0,056 percenta populácie (niektorých zrejme viackrát). Veľká Británia urobila k 5. marcu 2020 18 083 testov, t.j. otestovala cca 0,027 percenta populácie. K 15. marcu urobili Briti 40 279 testov, t.j. otestovali cca 0,06 percenta populácie (niektorých zrejme viackrát). Podľa údajov NCZI urobilo Slovensko k 5. marcu 328 testov, t.j. otestovalo cca 0,006 percenta populácie. K 8. marcu 2020 urobilo Slovensko 518 testov, t.j. otestovalo cca 0,0096 percenta populácie. K 15. marcu urobilo Slovensko 1 436 testov, t.j. otestovalo cca 0,026 percenta populácie (niektorých zrejme viackrát). V týždni pred reláciou robilo Nemecko 160-tisíc testov denne. Denne teda otestovali 0,2 percenta populácie. K 24. marcu 2020 malo Francúzsko urobených 107 546 testov. Otestovalo teda cca 0,16 percent populácie. Slovensko urobilo k 24. marcu 4416 testov - otestovalo teda cca 0,08 percenta populácie. Ani začiatkom ani v polovici marca teda Slovensko netestovalo (v pomere k počtu obyvateľov) viac než Francúzsko, Anglicko alebo Nemecko. Údaje Nemecka, Anglicka a Francúzska sú z webu Our World in Data. Údaje Slovenska pochádzajú z informácií Národného centra zdravotníckych informácií.

urobilo urobili urobilo urobila údajov malo


Ja som to 20 minút sa snažil dokázať (výrok v parlamente, že Ježiš Kritus by podporil registrované partnerstvá, pozn.).

Vystúpenie v rozprave Martina Poliačika trvalo podľa oficiálnych údajov až 34 minút.

údajov


Ja som presvedčený o tom, že rokovania budú pokračovať, koniec koncov aj sám pán Mikuláš Dzurinda povedal, že máme ešte necelé dva týždne času a ja verím, že do dňa voľby, do tretieho novembra sa zhoda koalície na jednom mene nájde...

Presný citát týchto slov do Dzurindu sa nám nepodaril vyhľadať. Vyjadril sa však, že „ nič nebráni tomu, aby strany vládnej koalície teraz mohli zlaďovať pohľady na takého alebo onakého kandidáta". Z tohoto výroku je možné usudzovať, že Dzurinda vníme ešte čas na ďaľšie rokovania.

Vyjadril


Ja osobne, ja osobne som zabránila zákazu interrupcie niekoľkokrát.

Poslankyňa Jana Cigániková skutočne niekoľkokrát zabránila zmene zákona o interrupciách. Návrhy o zmene zákona obsahovali výnimky, na základe ktorých by ženy mohli interrupciu podstúpiť, v iných prípadoch by potrat nebolo možné podstúpiť. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V júni 2021 poslankyňa Cigániková zabránila hlasovaniu o dvoch návrhoch o obmedzení interrupcií. Návrh poslancov Martina Čepčeka (OĽANO) a poslancov ĽSNS zastavila cez procedurálny návrh, aby sa o zákone nerokovalo. Návrh o nerokovaní síce neprešiel, ale Čepček a poslanci ĽSNS nevedeli, že musia predložiť ďalší procedurálny návrh o tom, aby sa o zákone mohlo rokovať, preto návrh na schôdzi skončil. Navrhovaná legislatíva ženám povoľovala iba tie interrupcie, ktoré ohrozujú život a zdravie ženy, ak je plod ťažko poškodený, alebo v prípade znásilnenia.

Cigániková rovnako zastavila druhý návrh poslancov ĽSNS. V tomto prípade jej návrh o tom, aby sa v rokovaní o zákone nepokračovalo, prešiel. V tomto návrhu strana ĽSNS chcela interupcie zakázať úplne, okrem troch výnimiek. V prípade ohrozenia života ženy, v prípade znásilnenia, zneužitia, incestu alebo ak je plod geneticky chybný.

V septembri 2020 poslankyňa Cigániková zabránila prijatiu zmien v interrupčnom zákone vytiahnutím hlasovacej karty, plénum teda nebolo uznášaniaschopné. Zákon napríklad navrhoval , aby sa povolenie na vykonanie interrupcie vydávalo na základe dvoch lekárskych posudkov o zdravotných dôvodoch. Návrh zákona tiež zakazoval reklamy o službách a tovaroch spojených s výkonom umelých potratov.

zabránila zastavila navrhoval


Máme (SMK, pozn.) zhruba 200 starostov, primátorov a 2 tisíc miestnych zástupcov, máme 36 regionálnych zástupcov, regionálnych poslancov, dvoch europoslancov ...

József Berényi uvádza presný údaj iba v prípade europoslancov , ktorými sú Edit Bauer a Alajos Mészáros. V ostatných prípadoch navyše skutočné počty a jeho výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Počet regionálnych zástupcov a poslancov za SMK je spolu 35, ako ukazujú výsledky volieb do orgánov samosprávnych krajov 2009 spracované Štatistickým úradom SR. Spolu s regionálnymi zástupcami zvolenými za koalíciu, ktorej súčasťou bola SMK, je toto číslo o niečo vyššie - je to 61. Starostov a primátorov za SMK bolo v komunálnych voľbách 2010 zvolených 129. Poslancov za SMK zvolených do obecných, mestských a miestnych zastupiteľstiev je podľa spracovania výsledkov volieb do orgánov samosprávy obcí Štatistickým úradom SR 1194. V týchto číslach nie sú zahrnutí miestni zástupcovia zvolení za jednotlivé koalície, ktorých bola SMK súčasťou. Pokiaľ by boli k týmto počtom prirátaní aj starostovia a primátori zvolení za koalície, ktorých členom bola SMK, stúpne číslo 129 na 166. V prípade miestnych zástupcov bolo za koalície, ktorých sa zúčastnila SMK, zvolených 1332 obecných, mestských a miestnych poslancov. Stále sú to však výrazne nižšie čísla ako uvádza József Berényi. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

europoslancov
výsledky
v komunálnych voľbách 2010
výsledkov volieb


Ministerstvo financií tú virtuálnu registračnú pokladnicu, ktorú vy ste boli schopní pod vaším vedením vysúťažiť za 15 miliónov eur, na ministerstve financií dnes vedia, vedeli urobiť za 30.000 EUR, čiže 500× lacnejšie.

Finančná správa predstavila v júni 2022 novú aplikáciu Virtuálnou registračnou pokladnicou 2. Za predchádzajúcu Virtuálnu registračná pokladnicu (VRP) zaplatila Slovenská republika 15,4 milióna eur , uviedol minister financií Igor Matovič. Matovič taktiež tvrdí, že nová pokladnica stála približne 28 000 eur. Táto suma je v prepočte približne 545-krát nižšia.

Aplikácia VRP umožňovala podnikateľom vytvárať a následne tlačiť pokladničné bloky, spravovať tovary a službu a evidovať vytvorené pokladničné doklady. Ako vyzerala v roku 2018, je možné si pozrieť napríklad tu .

Aplikácia VRP 2 podľa portálu Živé.sk obsahuje všetky funkcionality prvej aplikácie, ako sú tlač na termotlačiarňach, skenovanie EAN kódov, prihlasovanie biometriou či dlaždice najpoužívanejších tovarov a služieb. Umožňuje aj zaokrúhľovanie konečnej ceny nákupu.

Finančná správa podporovala aplikáciu VRP (Pokladnica) iba do 17. októbra 2022, odkedy je možné používať len novú aplikáciu VRP 2.

predstavila
15,4 milióna eur
umožňovala
tu
Živé.sk
podporovala


Podľa mesačných štatistík nezamestnanosti Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny z decembra 2012 (najaktuálnejšie údaje v čase vysielania), je spolu na Slovensku evidovaných 390 111 uchádzačov o prácu, teda približne 400 000 nezamestnaných. Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

mesačných štatistík nezamestnanosti


My sme zastavili privatizáciu komplet a vôči finančnej skupine Penta sme urobili konkrétne kroky. Hneď sme im zastavili zisk zdravotných poisťovní.

Denník Pravda v spolupráci so SITA, ČTK, TA3 z 25. októbra 2007 uvádza: Poslanci schválili vládny návrh novely zákona o zdravotných poisťovniach. Parlamentu sa to podarilo napriek tomu, že opoziční poslanci tesne pred hlasovaním opustili rokovaciu sálu. Podľa schválenej podoby zákona budú poisťovne musieť po prvý raz v roku 2009 použiť celý zisk z poistenia na úhradu zdravotných výkonov.

Pravda v spolupráci so SITA, ČTK, TA3


Rozhodnutie o vyslaní vojsk v tejto krajine navrhuje vláda a rozhoduje parlament Slovenskej republiky.

Podľa Ústavy SR a zákona o ozbrojených silách Slovenskej republiky navrhuje vyslanie ozbrojených síl mimo územia SR minister obrany a odsúhlasuje parlament alebo vláda, ktorá môže rozhodnúť o vyslaní vojenských jednotiek do zahraničia bez súhlasu parlamentu v prípade, ak ide o plnenie si medzinárodných záväzkov a ich pôsobenie je kratšie ako 60 dní. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zákon o ozbrojených silách Slovenskej republiky hovorí, že o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky rozhodujú príslušné ústavné orgány podľa Ústavy SR, článkov 86 a 119. Návrh na vyslanie síl predkladá vláde minister obrany . Článok 86 Ústavy SR definuje právomoci NR SR, do pôsobnosti ktorej patrí uzniesť sa o vypovedaní vojny, vysloviť súhlas na vyslanie ozbrojených síl mimo územia SR, ale aj s prítomnosťou zahraničných vojenských jednotiek na našom území. O vyslaní našich ozbrojených síl môže rozhodnúť vláda na základe výnimky výplývajúcej z článku 119, písmena p aj bez súhlasu parlamentu, ak ide “plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a to najdlhšie na čas 60 dní” - v takom prípade vláda rozhodnutie parlamentu len oznámi.

Ministerstvo obrany napríklad v apríli 2023 navrhlo prítomnosť šiestich príslušníkov Ozbrojených síl SR v krajinách EÚ, aby sa zúčastnili asistenčnej misie EÚ EUMAM a pomáhali trénovať ukrajinských vojakov. Tento návrh 4. mája 2023 schválilo 87 zo 131 prítomných poslancov NRSR.

vyslaní ozbrojených síl
minister obrany
Článok 86
článku 119, písmena p
navrhlo
šiestich príslušníkov
EUMAM
schválilo


Vysvetlite mi, ako je možné, že generálny tajomník OSN pán Guterres ide do Kazane na summit BRICSu. A potom chce ísť do Kyjeva, ale ukrajinský prezident ho neprijme, to som ešte nezažil, že krajina, ktorá je vo vojne, neprijme generálneho tajomníka OSN, ako predstaviteľa mierovej organizácie, ktorá vznikla po skončení 2. Svetovej vojny. Alebo izraelská vláda povie, že generálny tajomník OSN je persona non grata a nemôže vstúpiť do Izraela.

Na základe jedného dostupného zdroja z prezidentskej kancelárie ukrajinský prezident odmietol stretnutie s generálnym tajomníkom OSN, Antóniom Guterresom, kvôli jeho predošlej účasti na summite zoskupenia BRICS. Generálnemu tajomníkovi na začiatku októbra Izrael zakázal vstup do krajiny. V minulosti zaujali viaceré krajiny podobný prístup voči rôznym predstaviteľom OSN.

Generálny tajomník OSN, António Guterres, sa 24. októbra 2024 zúčastnil summitu BRICS v ruskej Kazani, kde okrem iného upozornil aj na potrebu mieru na Ukrajine. Zdroj z prezidentskej kancelárie uviedol pre AFP, že ukrajinský prezident Zelenskij následne odmietol jeho návštevu na Ukrajine, pričom podľa tohto zdroja by bolo zvláštne hosťovať tajomníka na Ukrajine, po tom, čo si potriasol ruku s vojnovým agresorom. O tejto skutočnosti informovali BBC , Euronews či The Kyiv Independent , ktoré sa odvolávali na príspevok AFP. Ukrajina generálnemu tajomníkovi nezakázala vstup do krajiny.

Naopak izraelský minister zahraničných vecí, Izrael Katz, 2. októbra 2024 deklaroval , že generálny tajomník OSN je v Izraeli nežiadaná osoba.

Keď v roku 2019 Somálsko vyhlásilo zvláštneho predstaviteľa generálneho tajomníka Haysoma za persona non grata, Guterres poukázal , že toto označenie sa na personál OSN nemôže podľa Viedenskej konvencie z roku 1961 vzťahovať. Podobné vyhlásenia vydalo v minulosti napríklad Zimbabwe, ktoré odmietlo poskytnúť víza generálnemu tajomníkovi Annanovi v roku 2008. Sýrske autority podľa reportu Lekárov pre ľudské práva blokovali pomoc z OSN pre civilné obyvateľstvo v období rokov 2014 až 2016. Jemen označil za persona non grata v roku 2016 predstaviteľa Úradu vysokého komisára pre ľudské práva. Mjanmarsko zamietlo v roku 2018 vstup expertom OSN, ktorých úlohou malo bolo prešetrenie zločinov zo strany bezpečnostných zložiek voči menšine Rohingov.

zúčastnil
upozornil
odmietol
BBC
Euronews
The Kyiv Independent
deklaroval
vyhlásilo
poukázal
odmietlo
blokovali
označil
zamietlo


Ešte zareagujem na jednu vec, ktorá je podľa mojej mienky dôležitá. A síce to, že od prvého januára chvalabohu, niektoré zmeny na prokuratúre sú účinné. Napríklad aj tá, že prokuratúra, musí zverejňovať, svoje rozhodnutia.

Novelizácia zákona č. 153/2001 Z.z. o prokuratúre z 28.júna 2011 priniesla viacero zmien vo fungovaní prokuratúry. Jednou zo zmien bolo zavedenie povinnosti zverejňovať rozhodnutia prokurátora (§ 55m predmetného zákona). Táto zmena je účinná od 1. januára 2012.

153/2001 Z.z.


11-tisíc zmlúv máme uzavretých. Nám ostáva posledných 10 subjektov, s ktorými to uzavrieť (pri stavbe obchvatu D4/R7 pozn.)

Minister dopravy za MOST-HÍD Árpád Érsek sa nedávno vyjadril k tejto situácií a o právnom probléme s obchvatom Bratislavy, ktorý brzdí proces vykupovania pozemkov. Podľa jeho slov ho konkrétne brzdí " ani nie desať " majiteľov, ktorí si pýtajú 55 miliónov eur za svoje pozemky, čo je podľa ministra dopravy, neprijateľná suma. Portál Pravda uviedol taktiež podobné informácie, ktoré sa však opierajú o vyjadrenie Árpáda Érseka. Dostupné informácie pochádzajú len zo zdrojov, ktoré čerpajú informácie len od Árpáda Érseka. Nakoľko zmluvy alebo ďalšie dokumenty nie sú verejne dostupné, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Výstavba obchvatu Bratislavy je v súčasnosti problematická, pretože Národná Diaľničná Spoločnosť odmieta zaplatiť požadované sumy, ktoré žiadajú niektorý vlastníci pozemkov, ktoré sú potrebné k realizácii obchvatu. Ako odpoveď na túto patovú situáciu vznikla novela zákona č.162/1995 Z. z. o vyvlastnení, ktorá bola schválená 11. mája 2017. Zákon získava platnosť od 15. mája 2017, podľa ktorého súd má zistiť skutočnú hodnotu pozemkov, za ktorú ich štát ďalej odkúpi. Novela dovolí vstúpiť na doposiaľ neodkúpené pozemky, čím urýchli práce pri stavbe obchvatu D4/R7.

vyjadril
Pravda
č.162/1995 Z. z.


Keď si spomeniem, opakovane ju (Fico Radičovú, pozn.) nazýval klamárkou

R. Fico viackrát nazval I. Radičovú ako klamárku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Robert Fico skutočne niekoľkokrát označil Ivetu Radičovú za klamárku. Na tlačovej besede SMERU-SD zo 6. decembra 2010 povedal: " P remiérka Radičová je klamárka, ktorá klame vždy, keď sa pod ňou trasie stolička . " neskôr povedal: „ Klamala pri privatizácii, pri kauze "Hayekovci“, či keď hovorila o dôstojnej tajnej voľbe generálneho prokurátora bez ohľadu na to, ako to dopadne. " R. Fico v roku 2011 označoval I. Radičovú ako klamárku. Fico, 16. októbra 2011 v relácii V politike povedal (prepis newton media): „Pani Iveta Radičová je pre nás úplne nedôveryhodná premiérka , pretože boli dva prípady, kedy verejne oklamala celé Slovensko. Prvýkrát to bolo, keď povedala, že vyrokovala takzvanú realokáciu zdrojov na výstavbu diaľníc s predsedom Európskej komisie Barrosom. Klamstvo. ... Druhýkrát verejne klamala, keď hovorila, že pri rozhovoroch s Merkelovou a s ďalšími ponúkla vejár možností a že jej vejár možností sa stretol s pochopením. Klamstvo. Bola odmietnutá od samého začiatku. “ Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovej besede
V politike


Keď sme rozdelili peniaze na rozvojovú pomoc vlastne 9.marca sa podpísali, vyhodnotili zmluvy a do 4.doslova.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže spomínané zmluvy ohľadom projektov rozvojovej pomoci sa nám nepodarilo nájsť.

správa zoznam


dokonca (pred publikovaním v Denníku N, pozn.) avizoval minister obrany Naď Markíze, že o nejakých letoch, (o Pellegriniho lete na operetu do Nemecka, pozn.)

Minister obrany vedel o silvestrovskom lete Petra Pellegriniho na operu ešte pred publikovaním informácie v DenníkuN. Dozvedel sa to vraj cez messenger podobne, ako viacerí politici z OĽaNO. Po zmienke Jaroslava Naďa na Markíze sa o prípad mali začať zaujímať novinári. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako ešte pravdivé. Jaroslav Naď 24. januára v relácii Na telo v súvislosti s papalášizmom povedal (22:50), že „ja neviem, či nejaké množstvo žien alebo mužov chodilo s predsedom vlády nejaké kade-tade vládnym špeciálom." Vo štvrtok 28. januára DenníkN informoval , že Pellegrini letel ako premiér vládnym špeciálom na silvestrovskú operetu do Drážďan. Podľa Denníka N bola na palube okrem premiéra ešte jeho ochranka a posádka. Hovorkyňa ministra obrany Jaroslava Naďa pre portál Demagóg.SK uviedla, že „minister obrany bol o uvedenej skutočnosti informovaný prostredníctvom sociálnych sietí. Po ich odkomunikovaní v relácii Na Telo sa novinári začali iniciatívne bližšie zaujímať o túto tému a priniesli podrobnejšie informácie z hneď niekoľkých nezávislých zdrojov, ktoré zároveň potvrdili slová ministra obrany.” Na dodatočnú otázku spresnila, že Naď túto informáciu dostal „prostredníctvom messengera podobne, ako o tom boli informovaní viacerí ľudia z prostredia hnutia OĽaNO.”

povedal informoval


…bez hlasov ĽSNS a odídencov z ĽSNS by tento balík opatrení, tzv. balík neprešiel by … Neprešiel by do skráteného legislatívneho konania.

Hlasy poslancov koalície a niekoľkých nezaradených postačovali na prijatie daného návrhu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Balík protiinflačných opatrení z dielne ministerstva financií prešiel Národnou radou v skrátenom legislatívnom konaní.

Za návrh o skrátené legislatívne konanie hlasovalo 83 zo 134 prítomných poslancov, vrátane členov ĽSNS a odídencov z tejto strany.

Z poslaneckých klubov OĽaNO a Sme rodina za skrátené legislatívne konanie hlasovalo 47 a 17 poslancov. Za tiež hlasovali poslanci, ktorí odišli z OĽaNO a členovia strany Za Ľudí, ktorých bolo 9. Z bývalých a aktuálnych členov ĽSNS za návrh hlasovalo 10 poslancov.

Keďže bola na schválenie tohto návrhu potrebná nadpolovičná väčšina prítomných poslancov, tj. 68, prípadný nesúhlas Kotlebovcov by na úspešnosti hlasovania nič nezmenil, keďže OĽaNO, Sme rodina, Za ĺudí a bývalí poslanci OĽaNO spolu návrh o skrátenom legislatívnom konaní podporili 73 hlasmi.

Za samotný návrh tzv. prorodinného balíčka hlasovalo celkovo 83 zo 131 poslancov. Za hlasovalo 48 členov klubu OĽaNO a 16 členov Sme rodina, 4 bývalí členovia OĽaNO, 4 členovia Za ľudí a 11 súčasných alebo bývalých členov ĽSNS . Keďže na schválenie návrhu stačila nadpolovičná väčšina, teda 66 hlasov a neradikálne strany a nezaradení spoločne vyjadrili v prospech návrhu 72 hlasov, nebolo na schválenie zákona potrebných 11 hlasov ĽSNS.

prešiel
hlasovalo
hlasovalo
prorodinného balíčka
83
ĽSNS


Po mojej návšteve v dume tam išiel predseda rakúskeho parlamentu a tak som chodil aj do Nemecka aj do Francúzska.

Andrej Danko počas svojho funkčného obdobia predsedu NR SR uskutočnil 56 zahraničných pracovných ciest, z ktorých 15 bolo na najvyššej oficiálnej úrovni. Medzi nimi bola aj oficiálna návšteva Ruskej federácie (12. - 15. november 2017), počas ktorej Danko vystúpil s prejavom pred poslancami Štátnej dumy – dolnej komory ruského parlamentu.

Andrej Danko mal pracovné cesty aj do Nemecka (18. - 19. apríl 2018), aj do Francúzska (18. - 19. október 2018).

5. decembra 2018 Rusko navštívil Predseda Národnej rady Rakúskej republiky Wolfgang Sobotka, ktorý, podobne ako Danko, vystúpil s prejavom pred poslancami Štátnej dumy.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uskutočnil vystúpil vystúpil


Občan SR sa vzdá slovenského občianstva keď nekonajú štátne orgány tak ako by mali.

Pavol Hrušovský hovorí o prípade Hedvigy Žákovej Malinovej, ktorá podľa informácií z konca minulého roku prijala maďarské štátne občianstvo. Podľa maďarského vicepremiéra Semjéna je to z dôvodu " neľudského obťažovania zo strany slovenských orgánov. Dôvodom núteného odchodu z rodnej krajiny Malinovej Žákovej je priebežné hrubé porušovanie jej ľudských práv ."

informácií Pravda


Trápi to len niektorých politikov a trápi to predovšetkým agendu Mostu-Híd, pretože to bola jedna jediná agenda, s ktorou išiel do parlamentu, respektíve nastúpil do parlamentu s novelou tohto zákona, ktorú predložil úrad pána podpredsedu vlády Chmela ...

Otázky týkajúce sa národnostných menšín nie sú jedinou agendou, s ktorou Most-Híd vstupoval do parlamentu, čo celkom jednoducho dokazuje program strany (.pdf). Zákon o používaní jazykov národnostných menšín bol pre Most-Híd dôležitý , ale v minulosti bola pre stranu dôležitá napríklad aj otázka odvodového zaťaženia živnostníkov . Ani legislatívne návrhy poslancov Mostu-Híd sa netýkali len národnostných tém (príklad: Igor Sidor , ale aj iní poslanci Mostu-Híd predkladajúci návrhy zákonov v rámci skupiny viacerých koaličných poslancov). Ani aktivita Rudolfa Chmela nie je jednostranne zameraná. Okrem predloženia novely zákona o jazykoch menšín, môžeme spomenúť jeho presadzovanie vzniku Výboru pre práva osôb s neheterosexuálnou orientáciou.

program strany
dôležitý
odvodového zaťaženia živnostníkov
Igor Sidor
jeho presadzovanie


To je pravda, že v začiatku nám euro pomohlo. To je v poriadku, nie je pravda, čo ste uviedli vo svojej téze, že by SNS bola proti euru.

Ján Slota sa na tému vstupu do eurozóny a prijatia eura vyjadril takto: „Ja som bol vždy za vstup do eurozóny, ja, aj moja politická strana. Ale ja som tu kvôli voličom," povedal. Až 75 percent ľudí má podľa neho z eura vážne obavy. Slota si myslí, že prvé dva roky po zavedení eura budú ťažké. O päť rokov bude ale prínos eura viditeľný. " Zo strategického hľadiska to bude mať obrovský kladný efekt, " povedal. ( SITA z dňa 9. marca 2008 )

SITA z dňa 9. marca 2008
TASR z dňa 7. mája 2008


Však Lucia Žitňanská, podpísala ten (Istanbulský, pozn.) dohovor, teraz ho navrhla ratifikovať (...).

Ak hodnotíme tento výrok v celkovom kontexte politickej diskusie, tak slová Miroslava Beblavého naznačovali, že kvôli ostatným vládnym stranám definitívne nedošlo ku ratifikácii Istanbulského dohovoru. Napriek vyjadreniam Roberta Fica a Andreja Danka, ktoré hovoria o nepodporení takéhoto návrhu, ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská nepredložila od 16. augusta 2017 návrh smerujúci k jeho ratifikácii Vláde SR. Nemôžeme teda vopred vylúčiť, že k takémuto predloženiu v budúcnosti ešte dôjde a nevieme vopred povedať aké uznesenie by v prípade hlasovania o ňom vláda prijala. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Slovenská republika podpísala Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu (tzv. Istanbulský dohovor) 11. mája 2011. Lucia Žitňanská bola v čase jeho podpisu Ministerkou spravodlivosti SR a bola vládou podľa čl. 119 písm g) Ústavy SR splnomocnená na jeho dojednanie. Istanbulský dohovor do dnešného dňa Slovenská republika neratifikovala. Posledný návrh na jeho ratifikáciu bol predložený 16. augusta 2017 a výsledkom rokovania bolo prijatie Uznesenia s cieľom sledovať a predložiť na rokovanie vlády návrh na ratifikáciu dohovoru po vyhodnotení verejnej a odbornej diskusie. K takémuto predloženiu však od tohto momentu až do dnešného dňa nedošlo.

vyjadreniam
podpísala
Ústavy SR
Uznesenia


Rada OSN prijala myslím 147 výhrad k rôznym legislatívam v Maďarsku a aj v maďarskej ústave.

Na pôde Rady OSN pre ľudské práva sa 11. mája 2011 diskutovalo o maďarskej ústave, ako aj o mediálnom zákone ( SITA ). Obe normy bude musieť Maďarsko pre Radou obhájiť, pretože "podľa medzinárodných inštitúcií porušujú ľudské práva a posilňujú rolu štátu vo sférach, kde to nie je v modernej spoločnosti vhodné" . Presný počet výhrad sa nám nepodarilo overiť.

SITA


Rieši to rokovanie za stolom, ale neviem na čo konkrétne narážate, pretože rovnaké vyjadrenie, možno trochu skromnejšie obsahom odznelo zo Spolkovej republiky Nemecko ústami kancelárky, až neskôr s oneskorením skoro 10 dní ak nie viac zaujala stanovisko Európska komisia a až následne sa k tomu vyjadrila naša opozícia.

Nový mediálny zákon v Maďarskej republike prijal parlament 21. decembra 2010 a do platnosti oficiálne vstúpil 1.januára 2011. Nemecká kancelárka Angela Merkel 23. decembra 2010 vyslovila varovanie pre vládu premiéra Viktora Orbána pred porušením princípov právneho štátu v súvislosti s prijatím kontroverzného mediálneho zákona v Maďarsku. Európska komisia požiadala vládu v Budapešti o vysvetlenie (ohľadom mediálneho zákona, pozn.) už tri dni po jeho schválení uviedol nemenovaný hovorca EK, pričom prijatý bol 21. decembra 2010. Hovorca EK informoval : " Niekoľko dní predtým, ako Maďarsko 1. januára prevzalo rotujúce predsedníctvo EÚ, podpredsedníčka Európskej komisie Neelie Kroesová poslala do Budapešti list, v ktorom požiadala o všetky informácie o prijatom zákone." Fico nový mediálny zákon v Maďarsku pokladá za demontovanie základných demokratických princípov. „Máme na to právo, tiež tam máme politických partnerov, vidíme, čo sa deje s opozíciou,“ povedal predseda strany.Informácie uviedla SITA 7. januára 2011. Na rozdiel od predchádzajúceho výroku, v ktorom premiérka uviedla, že sa v ronakom čase ako vláda SR k zákonu EK k zákonu "nevyjadrovalala" hodnotíme výrok ako zavádzajúci, pretože vnímame rozdiel medzi "vyjadrením" (z kontextu vyplýva, že sa jedná o vyhlásenie aj pre médiá) a "zaujatím stanoviska" (nemusí zahrňovať prehlásenie pre médiá). Poslanie listu podľa nášho názoru zodpovedá významu slova "zaujatie stanoviska".

21. decembra 2010
1.januára 2011.
23. decembra 2010
Európska komisia
Hovorca EK informoval
Fico