V Európe je priemer na triedu spodná hranica, na triedu teraz hovorím, 22 žiakov.

Žiadne z dohľadaných údajov z Eurostatu a štatistík OECD nepotvrdzujú pravdivosť výroku ministra Čaploviča, či už sa jedná o priemerný počet študentov na triedu, alebo o spodnú hranicu. Výrok preto označujeme za nepravdivý. Podľa analýzy štúdie OECD Education at a Glance 2012 (.pdf, s.442) je priemerný počet žiakov v triede na základných školách v Európe 19,76. Priemerný počet žiakov v slovenskej triede je 17,83. V stredných školách vychádza počet študentov na jednu triedu o čosi vyšší. Európsky priemer je 21,03 študenta na triedu, na Slovensku je to 20,51. Iný pohľad poskytuje štúdia Eurostatu (.pdf, s.2), ktorá sa však zaoberá iba základnými školami. Podľa tejto štúdie je v Európe priemerný počet žiakov v triede na úrovni 14,5. Na Slovensku sa uvádza priemerný počet 17,7 žiakov na triedu. Pokiaľ by sme sa chceli pozerať na limity, teda na spodnú hranicu, pri ktorej je možné otvoriť triedu, musíme upresniť, že v Európe len málo krajín takúto hranicu má. Zo štúdie (.pdf, s.154) Eurostatu (Key Data on Education in Europe 2012) však vychádza, že v rámci základných a stredných škôl je priemerná hranica v Európe na úrovni 15,51 žiaka. Slovensko takéto hranice nemá. Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Education at a Glance 2012
Eurostatu
štúdie


...ale stále je to uvedené ako možnosť (používanie tlačív v menšinovom jazyku, pozn.), čiže je vecou samosprávy či túto možnosť využije pre svojich občanov alebo či ju nevyužije.

Podľa § 2 ods. 3 schváleného znenia zákona (.doc) osoba patriaca k národnostnej menšine má právo komunikovať v ústnom aj písomnom styku pred orgánom verejnej správy aj v jazyku menšiny. V prípade, že si toto právo uplatní, "orgán verejnej správy poskytne odpoveď na podanie napísané v jazyku menšiny okrem štátneho jazyka aj v jazyku menšiny" , pre tento orgán je to teda povinnosťou a nie možnosťou. Rovnakú povinnosť má aj v prípade vydania rozhodnutia, ak sa konanie začalo podaním v jazyku menšiny. Na požiadanie sa dvojjazyčne musí vydať aj rodný, sobášny alebo úmrtný list či nejaké povolenie, oprávnenie, potvrdenie, vyjadrenie alebo vyhlásenie.

schváleného znenia zákona


V SR je denne 25 detí utýraných na smrť potratom, čo je najčastejšia príčina úmrtnosti.

Demagog.SK má presné čísla len o legálnych potratoch (7 999 v roku 2013), ktoré hovorí o 22 potratoch denne. Národné centrum zdravotníckych informácií však evuduje aj kategóriu "ostatné" (2 750 v roku 2013), kde patria nielen potraty v dôsledku patologického tehotenstva, ale aj nelegálne potraty. Ak by približne 1 100 z tejto kategóri bolo v dôsledku nelegálnych potratov, sedelo by číslo 25. Odvolávajúc sa na vyššie uvedenú tabuľku môžeme zároveň konštatovať, že UTP má najvyšší podiel na úmrtnosti detí v prenatálnom období v porovnaní so spontánnymi potratmi, potratmi v dôsledku mimomaternicového tehotenstva a ostatnými potratmi. Výrok vzhľadom na nedostatočne podrobné čísla o potratoch hodnotíme ako neoveriteľný.

Pri overovaní výroku sme hľadali odborný ekvivalent k slovnému spojeniu „utýraných na smrť potratom“. Vychádzame z toho, že autor výroku má na mysli umelé prerušenie tehotenstva (UPT).

Národné centrum zdravotníckych informácií (NCZI) uvádza na svojej stránke v dokumente Potraty v SR 2013 ( .pdf , s. 9) tabuľkovo spracované údaje o potratovosti v SR v rokoch 1997 – 2013 podľa nasledovných vybraných ukazovateľov: spolu, spontánne, umelo prerušené tehotenstvá (UPT), mimomaternicové tehotenstvá a ostatné tehotenstvá, kde sú zahrnuté napr. missed abortion (zamlčaný potrat), mola hydatidosa (potrat v dôsledku patologického tehotenstva) a nelegálne UPT.

V roku 2013 bolo umelo prerušených spolu takmer 8-tisíc tehotenstiev. Išlo teda o približne 22 tehotenstive denne. V prípade ak by ste počítali aj kategóru "ostatne" (2 750), kde patria aj nelegálne potraty (aj potraty z patologického tehotenstva), tak toto číslo spolu by bolo takmer 30 denne.

Zdroj: Potraty v SR 2013, s. 9. Dokument .pdf je dostupný na stránke NCZI.

Na overované slovné spojenie možno vzťahovať:

1. ukazovateľ UTP, pri ktorom sa za rok 2013 eviduje 7999 UPT (denne 21,915 UPT) a

2. neznámy počet nelegálnych UPT z kategórie ostatné potraty za rok 2013 v úhrne 2750 (denne 7,5), ktoré pri overovaní nemôžeme brať do úvahy.

Poznámka pod tabuľkou o súčte potratov u žien s trvalým aj bez trvalého bydliska v SR nemá vplyv na pravdivostnú hodnotu výroku, keďže počet potratov u žien bez trvalého bydliska v SR predstavuje ročne osem UPT a jeden potrat v kategórii ostatné (Tab. Potraty podľa druhu a územia trvalého bydliska v SR, s. 16 v zdrojovom dokumente NCZI).

Pozn.: V rámci overenia zdroja NCZI, z ktorého sme čerpali, uvádzame pre porovnanie dokument Trendy sociálneho vývoja v SR 2014, dostupný na stiahnutie zo stránky Štatistického úradu SR , kde sa na s. 13 v kapitole Potratovosť uvádzajú rovnaké údaje, ako v dokumente NCZI.

.pdf
Štatistického úradu SR


... slovenskí poľnohospodári musia mať presne tie isté peniaze, čo rakúski, dánski a poľskí a neviem akí. A to tu nie je, tam sa nič nedeje. Tam opäť na ďalších 7 rokov budú slovenskí poľnohospodári znevýhodnení, tie dotácie sú na hektár a opäť budú nižšie ako je európsky priemer.

Richard Sulík nešpecifikuje, o ktorých dotáciách pre poľnohospodárov hovorí. Hodnotíme preto celkové príspevky v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (I. pilier = priame platby na podporu ročného príjmu poľnohospodárov, II. pilier = rozvoj vidieka, pozn.). Výrok R. Sulíka teda hodnotíme ako zavádzanie, pretože vo všeobecnosti (celkovo v rámci SPP, pozn.) dostáva Slovensko vyššie dotácie na hektár pôdy ako je priemer EÚ. To čo sa javí ako problém v prípade Slovenska, je výška dotácií na priame platby (I. pilier, pozn.). Podľa portálu sme.sk , by slovenskí farmári " mali ďalších sedem rokov dostávať naďalej len 80 percent z priemeru Únie." Podľa Mariána Božíka z Výskumného ústavu ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva dostanú naši farmári "o 56 eur na hektár pôdy menej, ako je priemerná výška dotácií. Do roku 2020 by tento rozdiel mohol ... v lepšom prípade klesnúť na 32 eur." Podľa údajov, ktoré zverejnilo Zastúpenie Európskej komisie na Slovensku, však nie je pravda, že slovenskí poľnohospodári dostávajú celkovo nižšie dotácie na hektár pôdy ako je priemer EÚ. Zastúpenie EK na Slovensku reagovalo v decembri 2012 na nepravdivé a zavádzajúce informácie v médiách zverejnením tohto dokumentu . Podľa neho sú dotácie EÚ na hektár pôdy na Slovensku nad priemerom EÚ, a tiež vyššie ako v Poľsku, Francúzsku alebo Španielsku. Navyše pre obdobie 2014 sa má vývoj vyvíjať priaznivo pre Slovensko, na rozdiel od väčšiny z dvadsaťosem členov EÚ. "Slovenskí farmári dostávajú podporu z EÚ v dvoch oblastiach: priame platby na plochu a podporu v rámci rozvoja vidieka (vrátane modernizácie fariem a platieb na znevýhodnené oblasti). Pre rozvoj vidieka má Slovensko jednu z najvyšších podpôr (152 Eur/ha). Pri priamych platbách je podpora na úrovni 206 Eur/ha. Keď spočítame obidve tieto oblasti tak podpora pre Slovensko je nad úrovňou priemeru EÚ (SR - 358 Eur/ha, priemer EU27 – 353Eur/ha) ..." "Na základe návrhu Komisie by Slovensko dostalo v rokoch 2014 -2020 vyššie prostriedky na priame platby pre farmárov a naďalej by dostávalo jednu z najvyšších podpôr na rozvoj vidieka." Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk

dokumentu


Tá iniciatíva je zo strany jednej koaličnej strany nebola prerokovaná alebo predrokovaná, preto zostáva aj takouto iniciatívou. Za tým názorom si stojím aj vzhľadom na našu (prax, pozn.), ktorá má svoje korene ešte aj v Československej prvej republike.

TASR prináša stručný historický prehľad o jazykových zákonoch, kde hovorí: "Príslušníci národnostných a jazykových menšín v predmníchovskej ČSR mohli používať svoj materinský jazyk v úradnom styku v okresoch, kde sa k príslušnej menšine hlásilo aspoň 20% obyvateľov."

TASR


My sme tvrdili a to nám tiež pripisujú, my sme tvrdili, že v prípade tej kompy to bolo svinstvo, normálne, bolo to, dá sa povedať, to zadanie na jednu konkrétnu firmu. Keď sme sa dostali do vlády, minister Sólymos okamžite dal orgánom činným v trestnom konaní, nech to teda vyšetria a nech tí, ktorí to urobili, nech sedia.

Minister Sólymos sa pre TSAR v máji 2016 vyjadril ku kauze kompa neutrálne. Na adresu Petra Žigu, ktorý je spájaný s touto kauzou sa vyjadril priam až pozitívne. Riešenie kauzy odvoláva na Vodohospodársku výstavbu, ktorá ma prešetriť možnosti. Výrok hodnotíme ako nepravda. Na prevádzku kompy medzi Vojkou a Kyselicou podpísala Vodohospodárska výstavba zmluvu s firmou Ponton City a.s.. Árpád Ersék ako prvý upozornil , že by stopy tejto spoločnosti mohli viesť ku Martinovi Glváčovi, a aj ku schránkovej firme z kauzy emisných povoleniek. To tvrdí aj Veronika Remišová. Prevádzkovanie kompy je oproti bežným kompám predražené niekoľko násobne. Podľa Igora Matoviča je suma za prevádzkovanie až 908% vyššia.

upozornil Podľa odpovedal


My sme sa pokúšali o dohodu a jediné, čo strana SaS pri opozičných politických rokovaniach kategoricky požadovala od všetkých, aj od Kresťanskodemokratického hnutia bolo výbor pre hospodárstvo. (odpoveď na otázku moderátorky: "Posledná informácia teda od SaS bola, že vám poslali prasiatko, aby ste si na ňom pochutili a nechali vám teda hospodársky výbor, či teda ste si dali z toho prasaťa, čo vám poslali?")

Zo správ o priebehu opozičných jednaní sa skutočne zdá, že SaS požadovala iba post, ktorý spomína Pavol Hrušovský. Napriek tomu nevieme určiť, či strana nepožadovala aj ďalšie posty počas jednaní, prípadne do akej miery sa jednalo o kategorický požiadavok. Výrok teda hodnotíme ako neoveriteľný.

Ako informuje agentúra SITA, od parlamentných volieb ktoré sa konali 10. marca 2012, prebehli tri rokovania opozičných strán (KDH, OĽaNZ, Most-Híd, SDKÚ-DS, SaS) a to 16. marca , 20. marca , a 27. marca . Cieľom týchto stretnutí bolo rokovanie o personálnom obsadení predsedníckych miest deviatich parlamentných výborov, ktoré boli opozícii ponúknuté (z celkového počtu 19).

O post predsedu parlamentného výboru pre hospodárstvo mali záujem strany KDH (navrhovali Jána Hudackého) a SaS (navrhovali Juraja Miškova). Ku vzájomnej dohode však nedospeli ani na poslednom z menovaných rokovaní. Strana SaS následne 30. marca zvolala tlačovú besedu o výsledku opozičných rokovaní, kde Juraj Miškov oznámil, že na tento post kandidovať nebude. Daniel Krajcer doplnil, že „ SaS si nebude nárokovať žiaden z výborov Národnej rady“ .

Na záver tlačovej besedy sa Daniel Krajcer vyjadril, že“ KDH stále nemá dosť , a to aj napriek tomu, že získalo respektíve získa najsilnejšie pozície“ (výbor na kontrolu činnosti SIS a výbor pre hospodárstvo). Jozef Kollár doplnil, že v rámci zachovania dobrých vzťahov v opozícii, SaS posiela do centrálny KDH pečené prasa v nádeji, že ich to nasýti a že vzťahy v opozícii budú naďalej dobré.

16. marca
20. marca
27. marca


Pamätáte si napríklad tunel Sitina, ktorý je tuto neďaleko Slovenskej televízie, ktorý mal 160 alebo 120 dodatkov, proste cez 100, na ktorom sa prakticky stonásobne navýšila cena.

Celková cena sa od naprojektovanej líšila približne o 125%, čiže viac ako 2 násobne navŕšená cena. Demagog.sk nezistil celkový počet dodatkov na dielo Sitina, no na základe nesprávneho uvedenia navýšenej ceny za tunel Sitina, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Výstavba diaľnice D2 v úseku Lamačská cesta - Staré Grunty, ktorej súčasť bol aj spomínaný tunel Sitina, sa začala na jeseň v roku 2003 a oficiálne spustenie tunela prišlo na rad o takmer štyri roky neskôr 24.Júna 2007. Celková výška pôvodného projektu, ako uvádza SME , bola vo výške 3,5 mld. SK, z čoho samotný tunel SITINA bol projektovaný vo výške 1,6 mld. SK. Čiže nedošlo k stonásobne navýšeniu ceny. Ako uvádza server ABS.sk : "Do uvedeného navýšenia ceny nie sú zahrnuté dodatočné požiadavky zhotoviteľa, ako sú napríklad kurzové rozdiely (asi 25,82 mil. eur, teda 778 mil. Sk). Pri inštalovaní technológií sa oproti pôvodnej investícii určenej súťažou 17,17 mil. eur (517,4 mil. Sk) rozpočet zdvihol na 25,97 mil. eur (782,5 mil. Sk), a to na základe nutného zvýšenia bezpečnostného štandardu v zmysle požiadaviek obstarávateľa, respektíve Ministerstva vnútra SR. To predstavuje zvýšenie ceny o 51,2 %. Pri posudzovaní ceny technologického vybavenie tunela Sitina treba zohľadniť aj skutočnosť, že ide o mestský tunel, čo kladie zvýšené nároky na riešenie jeho technológie." Podľa Hospodárskych novín (25. júna 2007) tunel predražili najmä rozdiely medzi pôvodnými projektmi a skutočnými podmienkami výstavby. Odlišné bolo napríklad podložie v kopci. Nové zistenia v teréne vyvolali dodatočné investície do prekládky sietí. V októbri 2011 muselo Slovensko dodatočne zaplatiť faktúry za práce na tunely Sitina 20 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prišlo
SME
ABS.sk
Hospodárskych novín
zaplatiť


...protischránkový zákon, na základe ktorého už jedno konanie je právoplatné, 10-tisícová pokuta

S pomocou novo schváleného protischránkového zákona prichádza aj prvé vyvodenie zodpovednosti za konanie, ktoré bolo v rozpore so zákonom. Predsedníčka Úradu pre verejné obstarávanie vo svojom upravenom znení uložila pokutu 10-tisíc eur spoločnosti InterMedical, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

protischránkového zákona
InterMedical
blogu DenníkaN
hlavný rozpor
žiadosťou o preverenie pravdivosti
pokutu na 10-tisíc eur
pdf


(...) teraz máme 21 mandátov, z toho 20 sú naši straníci (...)

Strana SaS získala skutočne v parlamente 21 mandátov, z je jeden poslanec (Dostál) zo strany OKS. Pri zvýšných 20 nových poslancov však nie je možne na základe verejne dostupných údajov povedať, či ide skutočne o straníkov - členov strany SaS. Napríklad v prípade poslanca Jurzycu či Drobu (odídenci z SDKÚ-DS resp. NOVA) sú dostupné len oficálne informácie o vstupe do poslaneckého klubu v minulom volebnom období. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

zoznam
OKS
informácií
stránkach SaS
vstúpili


Pardon tých 24 hodín, to nie je fakt, to hovorí pán minister, teda pán poslanec.

Denník SME uvádza na svojej stránke nasledovnú chronológiu: " 7. 12. a 14. 12. boli na ministerstvo doručené žiadosti o zaradenie dvoch nových balení Prevenaru. 14.12. ministerstvo zverejnilo finálnu verziu kategorizácie. Obe vakcíny majú byť bez doplatku. Po rokovaniach Pfizer znížil cenu. Nejde však o lieky, ktoré požiadali do 30. 6. o zaradenie do kategorizácie, ale o dve nové balenia, na ktoré dali žiadosť v prvej polovici decembra ."

SME


Takže teraz, keď si to zoberiete, ten parlament v podstate, tak by som povedal, ide tak na taký krízový režim, pretože namiesto piatich ľudí, ktorí by mali viesť ten parlament, tak tam máme troch.

Po zvolení Petra Pellegriniho za prezidenta a odvolaní Michala Šimečku z pozície podpredsedu parlamentu chýbajú vo vedení parlamentu už dvaja ľudia z pôvodných piatich. Vedenie schôdzí si tak striedajú iba traja jeho podpredsedovia. V predchádzajúcich volebných obdobiach, podobne ako na začiatku tohto, mal parlament bežne predsedu a štyroch podpredsedov. Výrok Jozefa Hajka preto hodnotíme ako pravdivý.

Rokovací poriadok parlamentu hovorí o tom, že schôdze Národnej rady SR riadi predseda alebo ním poverený podpredseda.

Podpredsedov parlamentu volí národná rada v tajnom hlasovaní, rokovací poriadok však nestanovuje ich počet.

Vládne strany si v koaličnej dohode stanovili, že NR SR bude mať okrem predsedu štyroch podpredsedov – jedného za každú koaličnú stranu a jedného reprezentujúceho opozíciu ( .pdf , s. 12).

Potom, čo Peter Pellegrini po zvolení za prezidenta stratil funkciu predsedu, sa koalícia nevie dohodnúť na mene jeho nástupcu a stolička predsedu parlamentu tak ostáva už mesiace neobsadená.

Výkonom právomocí predsedu NR SR bol poverený Peter Žiga, ktorý je súčasne i podpredsedom NR SR.

Okrem neho sú po odvolaní Michala Šimečku z postu podpredsedu NR SR podpredsedami Andrej Danko a Pavol Gašpar, ktorý nahradil Ľuboša Blahu po jeho zvolení za poslanca Európskeho parlamentu.

NR SR tak má momentálne namiesto štyroch podpredsedov iba troch a keďže parlament ešte stále nezvolil Pellegriniho nástupcu, vo vedení schôdze sa striedajú iba traja predsedajúci namiesto piatich.

V posledných volebných obdobiach bolo obvyklé, že mal parlament, s výnimkou krátkych období, štyroch podpredsedov. V minulosti pri výmene vo vedení parlamentu vo väčšine prípadov prišlo k rýchlemu nahradeniu na danej pozícii. Momentálne už dlhšie obdobie chýbajú vo vedení parlamentu dvaja ľudia a momentálna politická situácia nenaznačuje, že by sa to mohlo v krátkej dobe zmeniť.

hovorí volí .pdf stratil dohodnúť poverený odvolaní podpredsedami prišlo rýchlemu nahradeniu


Človek, ktorý preukázateľne podľa dokladov NBÚ mal kontakty s mafiou, je dnes považovaný dobre že nie za hrdinu.

Ešte pred marcovými voľbami sa objavilo podozrenie, že Boris Kollár , zakladateľ strany Sme rodina, má spojenie s bratislavskou mafiou. Dokumenty boli poslané anonymne do niekoľkých redakcií. Sú datované k septembru a októbru 1990 a opisujú Kollára ako jedného z poskokov mafiánskeho bossa Petra Steinhübela,ktorému mal pomôcť previezť šesť kilogramov heroínu cez hranice. Dokumenty sa po preverení Národného bezpečnostného úradu ukázali byť pravdivé. Už spomínané dokumenty sa nachádzajú aj v Ústave pamäti národa, ktorý archivuje dokumenty o činnosti bývalých bezpečnostných zložiek štátu najmä pred rokom 1989 a krátko po ňom. Nebudeme hodnotiť, ako je Kollár vnímaný v spoločnosti. Keďže jeho spojenie s mafiou bolo preukázané NBÚ, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Boris Kollár
Dokumenty
výbore
dve fotografie
mafiánskeho zoznamu
Piťo
Rajeckým
Marián Kočner
Denník N
vznikla
vo voľbách
prieskumoch verejnej mienky
profil
Roberta Fica


Ďalší postup v elektronizácii komunikácie občanov s úradmi. Okrem iného je od 1. 4. 2015 elektronizácia využiteľná pre úkony súvisiace s evidenciou vozidla.

Úkony súvisiace s evidenciou vozidla je od 1. apríla 2015 možné vykonávať elektronicky. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Po ukončenom testovaní spustilo Ministerstvo vnútra služby z projektov Národnej evidencie vozidiel a Elektronických služieb pre osvedčenie o evidencii vozidla, budovaných v rámci Operačného programu Informatizácia spoločnosti.

Na používanie elektronických služieb je potrebný aktivovaný elektronický občiansky preukaz. Pri mnohých elektronických úkonoch sa vyžaduje aj použitie zaručeného elektronického podpisu, ktorý je možné získať bezplatne. Elektronizácia je už spustená na portáli Elektronické služby MV SR .

spustilo
Elektronické služby MV SR


Ja som minule vyrátal, koľko tí Gréci vlastne dokopy dostali peňazí. To je 12 krát naše HDP.

Richard Sulík sa v tomto výroku odvoláva na výpočet, ktorý zverejnil na svojom blogu dňa 20. mája 2012. Údaje v Sulíkovom blogu potvrdzujú aj zahraničné nezávislé zdroje. V článku hodnotí objem peňazí, ktoré Grécko dostalo od svojho vstupu do EÚ v roku 1981, pričom sem zaraďuje i financie z eurofondov, štrukturálnych fondov a iné formy finančnej pomoci zo súkromných i verejných zdrojov. Konkrétny výpočet pozostáva z nasledujúcich položiek: Eurofondy - 141 mld. eur (zahŕňa dotácie a štrukturálne fondy od roku 1981 až po plánované po rok 2013- pozn.). Tento údaj uvádza aj nemecký magazín Focus . Celkovo ide o 141 mld. eur: 52,0 mld. eur zo štrukturálnych fondov v rokoch 1981 až 2006, 20,4 mld. eur zo štrukturálnych fondov v rokoch 2007 až 2013, 8,6 mld. eur na rozvoj vidieka od roku 1981, 62,0 mld. eur dotácií pre poľnohospodárstvo od roku 1981. Prvá „pôžička" Grécku (bilaterálna) - 73 mld. eur. Portál Cesinfo uvádza: ). "This meant that the first bail-out package financed by the euro countries effectively only totalled €77.3 billion. By the end of 2011 funds totalling €52.9 billion had been paid out to Greece by the euro countries in the framework of this bail-out package. ... The second aid donor, namely the IMF, paid out bail-out funds totalling around €20 billion to Greece by the end of 2011." Spolu ide teda o 73 mld. eur za dve kolá bilaterálnych pôzičiek. Dlhopisy vykúpené ECB - 45 mld. eur. O tejto udalosti informuje Bloomberg : "The Frankfurt-based ECB is exchanging its Greek bonds for bonds of an identical structure and nominal value, the only difference being that they would be exempt from so-called collective action clauses, the officials said late yesterday on condition of anonymity. One said the bonds have a face value of about 50 billion euros ($65 billion)." Sulíkových 45 mld. eur možno považovať za probližne 50 mld. eur. Druhá „pôžička" Grécku (z EFSF a MMF) - 173 mld. eur. Portál Cesinfo informoval: "On 14 March 2012 the euro countries finally agreed upon the second bail-out package , worth a total of up to €144.6 billion (including the €24.4 billion from the first package that had not yet been spent) available until the end of 2014 from EFSF funds. Finally, the IMF announced on 15 March 2012 that it would make €28 billion euros available to Greece (including around €10 billion that remained unspent from the first bail-out package) by the first quarter of 2016." Spolu ide o 173 mld. eur z EFSF a MMF. Odpustenie dlhu - 100 mld. eur. Bloomberg informoval: "Papandreou said on television late yesterday after he and fellow government chiefs forced investors to accept 50 percent writedowns on Greek debt . ...The new package will reduce debt by about 100 billion euros and the interest the country pays by as much as 5 billion euros a year,..." Rovnako informovalo aj BBC . LTRO úver od ECB - 80 mld. eur. Túto sumu potvrdzuje článok K. Sigera, ktorý vychádza z analýzy analitikov USB . ELA úver od ECB - 109 mld. eur. Tento údaj potvrdzuje článok na portály Querchuesse a graf s názvom "Remainig assets der Bank of Greece". Záväzok voči TARGET2 systému - 104 mld. eur. Portál eurocrisismonitor uvádza excelovskú tabuľku , v ktorej sa nachádzajú údaje o tvz. Target systéme. V obdobiach máj - jún 2012 sa suma pohybovala na úrovni približne 104 mld. eur. Uvedených osem položiek dáva spolu sumu 825 miliárd eur . To je štvornásobok gréckeho HDP a približne 12 násobok slovenského HDP. Podľa Štatistického úradu SR bol HDP Slovenska za rok 2011 69 mld. eur. Tieto informácie prebrali i iné média, ako napríklad aktuality.sk alebo zo.trimbroker.com , Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

blogu
Focus
Cesinfo
Bloomberg
Bloomberg
BBC
článok
analýzy
USB
článok
eurocrisismonitor
tabuľku
Štatistického úradu SR
aktuality.sk
zo.trimbroker.com


Zatiaľ bolo prijímateľov 760 000 bolo prijímateľov tejto pomoci a to všetko bolo treba spracovať ručne.

Nie je zrejmé, ako Boris Kollár prišiel na 760-tisíc poberateľov štátnej pomoci súvisiacej s pandémiou koronavírusu. Dostupné údaje ministerských analytikov dávajú spolu 505-tisíc, nie sú však kompletné. Tvrdenie Borisa Kollára preto hodnotíme ako neoveriteľné. Inštitút sociálnej politiky k 28. máju 2020 odhadol , že v rámci ekonomickej pomoci zamestnancom, podnikateľom a živnostníkom požiadali títo o podporu za marec a apríl spolu vo výške 153 miliónov eur na 423-tisíc pracovných miest. Okrem toho vyplatili úrady práce, sociálnych vecí a rodiny v apríli za marec 62-tisíc tzv. pandemických ošetrovných a takmer 20-tisíc pandemických nemocenckých dávok. Keďže nemocenské a ošetrovné sa vyplácajú mesiac dozadu, údaje o počte poberateľov za apríl vyplácané v máju ISP v predbežnom vyhodnotení ešte nemal . Pracovníčky úradov práce musia žiadosti ručne spracovať v informačnom systéme, ktorý je z roku 2010.

odhadol nemal musia


Sulík proti, Gröhling za (hlasovanie o uznesení vlády z 5.2. o opatreniach pri tzv. Covid-Automate, pozn.).

Podpredseda vlády a minister financií Eduard Heger viedol 5. februára rokovanie kabinetu, na ktorom ministri diskutovali o opatreniach v boji s koronavírusom, ktoré mali fungovať od 8. februára. Vo výsledku prijali pravidla pre tzv. Covid-Automat, ktoré sa majú meniť v závislosti od vážnosti epidémie v tom-ktorom okrese. Richard Sulík uznesenie nepodporil , jeho stranícky kolega a minister školstva Branislav Gröhling áno . Sulík tento rozpor vysvetľoval tak, že nové pravidlá otvárali školy a (my) „už dlhodobo apelujeme na to, aby sa deti mohli vrátiť k vzdelávaniu v školách.” Tvrdenie Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivé.

Eduard Heger
prijali
nepodporil
áno
vysvetľoval


Ja som rokovala aj v priebehu protestov som pozvala na stretnutie predstaviteľov odborov.

Iveta Radičová s odborármi rokovala , stretla sa s nimi v deň pred bratislavským protestom, ktorý sa konal 12. októbra 2010.

rokovala


A hlavne, ukazuje sa, aké dôsledky to má v krajinách, ktoré dlhodobo porušovali pravidlá Európskej únie v tom, akým spôsobom pracovať s nelegálnou migráciou. Jednoducho už sa im ten problém nechcelo riešiť, tak miliónom nelegálnych migrantov udelili status legálneho obyvateľa a tým pádom založili celú, celý ten princíp tej, by som povedal, nelegálnej migrácie a pašeráctva ľudí, ktoré teraz vzniklo.

Minister vnútra Robert Kaliňák v tomto prípade nehovorí pravdu z hľadiska porušovania pravidiel Európskej únie. Príručka o európskom práve v oblasti azylu, hraníc a imigrácie totiž hovorí o tom, že právo udeľovať občianstvo ostáva v kompetencii každej jednej krajiny ( .pdf , s.53). Tieto krajiny teda nemohli porušovať pravidlá EÚ. Čo sa týka druhej časti výroku o miliónoch pridelených občianstiev, nie je jasné, o akom časovom období a koľkých miliónoch minister hovorí. Dostupné údaje uvádzajú, že počet pridelených občianstiev pre legálnych aj nelegálnych migrantov sa ročne pohybuje pod hodnotou milióna osôb. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf


Pán premiér, že hospodársky rast budeme mať, tak vás upozorňujem, že keď ste nastúpili, viete koľko bola predpoveď hospodárskeho rastu? 2,6%. Viete, koľko je po roku? 0,7. To znamená, že vám to viac ako 3,5-krát kleslo.

Je pravdou, že hoci pôvodne bol odhadovaný ekonomický rast (jún 2012) na rok 2013 na úrovni 2,6% HDP (MF SR), posledná prognóza hovorí o poklese ekonomického rastu v tomto roku na 0,7% HDP. Ide tak o skutočne o viac ako 3,5 násobný pokles oproti prvej prognóze po nástupe vlády R. Fica. NBS v júni 2012 V júni predpokladala, že HDP stúpne v roku 2013 o 2,5 percenta. V septembri 2012 odhad zvýšila na 2,7 percenta. V decembri 2012 NBS opäť znížila svoj odhad na 1,6%. V januári 2012 zrevidovala svoju prognózu rastu z pôvodných 1,6 % na 1,3 %. V marci 2013 NBS znížila prognózu hospodárskeho rastu na úroveň 0,7% HDP . Guvernér centrálnej banky Jozef Makúch sa vyjadril : "Zohľadnením negatívnych tendencií predovšetkým z domácej časti ekonomiky, ale aj z mierne nižšieho zahraničného dopytu, pristúpila NBS v porovnaní s predchádzajúcou predikciou k ďalšiemu zníženiu tempa rastu ekonomiky tak pre tento, ako aj pre budúci rok." Inštitút finančnej politiky v marci 2012 prognózoval rast na rok 2013 niekde na intervale 1,9%-2,6%. Pre rok 2013 Ministerstvo financií SR v júni 2012 (po nástupe vlády R. Fica) prognózovalo hospodársky rast, aj po započítaní konsolidačného balíčka, na úrovni 2,6 % HDP . Ministerstvo tento zvýšený rast odôvodňovalo najmä lepším vývojom ekonomiky v prvom štvrťroku 2013 a tiež čiastočným zlepšením externého prostredia. V januári 2013 Inštitút finančnej politiky odhadoval rast v roku 2013 na 1,2%. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prognózu marci úrovni januári


Eurofondy, tých je tiež veľa, minimálne ich je dostatok, len sa nečerpajú. Zase raz prepadnú desiatky miliónov na eurofondoch, čo nemuseli.

Podľa údajov Európskej komisie o stave čerpania eurofondov v jednotlivých členských krajinách vyčerpalo Slovensko počas programového obdobie 2014 – 2020 iba približne 25 % z krajine určených peňazí. Ide o najhorší výsledok spomedzi členských štátov, priemer je na úrovni 35 %. Vďaka pravidlu n+3 bude Slovensko môcť čerpať eurofondy ešte tri roky po skončení programového obdobia - teda až do roku 2023. Rovnaké pravidlo nám umožnilo vyčerpať 97,53 % peňazí z eurofondového balíka na roky 2007 – 2013. Nevyčerpaných zostalo približne 287 miliónov eur. Už teraz prišlo Slovensko o 100 miliónov eur na vedu a výskum, pretože ich nestihlo vyčerpať. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme preto ako pravdivé.

údajov pravidlu vyčerpať teraz


...samotná britská tajná služba hovorila o najvyššom bezpečnostnom riziku, aké kedy bolo za posledných 30 rokov...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, kedže tieto informácie zazneli v BBC priamo z úst Andrewa Parkera, šéfa MI5, o com podávajú správy i mnohé britské denníky. V rozhovore pre britskú rozhlasovú stanicu BBC Radio's 4 Today zo dna 17. 9. 2015 sa generálny riaditel agentúry pre národnú bezpecnost (MI5), Andrew Parker, rozhovoril o stúpajúcej teroristickej hrozbe pre Spojené královstvo. Podla jeho slov musela polícia a tajné služby zasiahnut minimálne šestkrát v priebehu tohto roka, aby zabránili teroristickým útokom v Británii. Spomenul taktiež, že: "ide o najvyššie císlo, aké som pocas svojej 32-rocnej kariéry zažil, je urcite vyššie od udalostí z 11. septembra 2001...Predstavuje to stále rastúcu hrozbu, a to najmä kvôli situácii v Sýrii a jej dopadom na našu bezpecnost.” Parker dalej dodal, že bezpecnostné aplikácie v telefónoch a šifrovaná online- komunikácia stažuje vystopovanie extrémistov. Polícia a spravodajské služby vraj už nadalej nemôžu sledovat komunikáciu podozrivých len na základe riadnych právnych predpisov. Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

britské denníky.
BBC Radio's 4 Today
Spomenul
Parker


Existuje predsa ten úrad pre boj proti korupcii, volá sa OLAF, na celoeurópskej úrovni a on nerieši nič, on tam má vyriešení, sa tam chvália nejakými 7 prípadmi, čo vyriešili.

Výrok Richarda Sulíka hodnotíme ako zavádzajúci, pretože informácia o siedmych úspešných prípadoch nie je úplná a zámerne vytvára negatívny obraz o Európskom úrade pre boj proti podvodom (OLAF).

stránke
uvádza
zverejnených správ
Výročnej správe OLAF za rok 2012


My nepotrebujeme tie peniaze naraz. Nikdy som nehovoril, že 117 miliónov, ktoré sú potrebné (na zvýšenie platov pozn.), sú potrebné naraz v apríli. Ale tak, ako povedala teraz pani ministerka, presne potrebujeme ich postupne. Tak ako budú aj poisťovne získavať tie peniaze z úspor, z lacnejších liekov, z lepšieho výberu poistného a z celkových úspor v zdravotníctve, tak takýmto spôsobom tie peniaze tam byť budú.

Hovorkyňa rezortu zdravotníctva Katarína Zollerová sa začiatkom apríla vyjadrila v podstate v zhode s Ivanom Uhliarikom: Platí to, čo pán minister povedal už v parlamente, na platy sú peniaze z liekovej reformy vyše 40 mil. eur, z lepšieho výberu poistného 30 mil. eur a rezerva v rozpočte 50 mil. eur. Jej vyjadrenia takisto zodpovedajú aj postupnému vyplácaniu: Nemocnice dostali peniaze zo VšZP za posledné 4 mesiace 2-krát. Prvýkrát im boli navýšené peniaze v decembri, druhýkrát im boli navýšené peniaze vo februári a tretíkrát im budú navýšené peniaze zo VšZP v apríli. Peniaze na zvyšovanie platov majú podľa súčasného vedenia zdravotníctva prúdiť prostredníctvom Všeobecnej zdravotnej poisťovne. Aj podľa novej ministerky zdravotníctva Zuzany Zvolenskej bude vyplácanie peňazí na platy sestier prebiehať postupne Ministerstvo zdravotníctva chce chýbajúce financie pre štátnu poisťovňu získať najmä tak, že zmení spôsob rozdeľovania vyzbieraných odvodov v prospech VZP a uberie dvom súkromným poisťovniam. Hovorkyňa Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou pripúšťa, že to môže trvať až pol roka: Úrad doručí do posledného dňa v mesiaci každej zdravotnej poisťovni rozhodnutie o prerozdelení, ktoré nemá odkladný účinok, a do piatich pracovných dní musia byť pohľadávky uhradené. To znamená, že reálne dostane Všeobecná zdravotná poisťovňa peniaze z nového prerozdelenia začiatkom októbra.

vyjadrila podľa


... hovoril o tom aj pán prezident, je tu ohrozená základná dôvera v políciu a vo funkčný štát.

Poslanec SaS naráža na posledný prejav prezidenta Kisku v NR SR 16. júna 2016. V tomto prejave Kiska hovoril o dôvere v štát, ktorá je na historickom minime a taktiež vo svojom prejave naznačil nízku dôveru ľudí v políciu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. K dôvere v štát prezident Kiska povedal nasledovné: "V parlamentných voľbách nezískal žiaden politický prúd dominantnú prevahu, ani nezískal dominantnú prevahu žiaden program alebo myšlienka. Namiesto nich významne posilnila nedôvera k politike a k politikom. A možno až hnev vo viacerých podobách. Niekedy aj krajnosť a extrém. V skutočnosti situácia nie je dobrá. Štyria z piatich dospelých ľudí na Slovensku si myslia, že náš štát — Slovenskú republiku — ovláda zopár oligarchov. Dôvera ľudí v štát spadla na nové historické minimá. Chcem vážne varovať, že ak bude tento trend pokračovať, ak ľudia nedostanú dôvod, aby obnovili svoju dôveru v štát a jeho inštitúcie , po budúcich voľbách môže byť problematické, ak nie nemožné, zostaviť vládu z demokratických politických strán. Akýchkoľvek." K polícii prezident Kiska povedal: " Netreba sa preto čudovať otázkam ľudí: Máme skutočne nezávislú políciu, inšpekciu či prokuratúru? Ak áno, spoločnosť očakáva výsledky. A reálne, pochopiteľné vysvetlenie neobjasnených káuz. So závisťou sa pozeráme na okolité štáty, napríklad na Rumunsko, kde od posledných parlamentných volieb bolo v súvislosti s korupciou celkovo obžalovaných, stíhaných a odsúdených viac ako 1500 osôb - vrátane popredných politikov, za uplácanie sudcov bol odsúdený jeden z najbohatších podnikateľov v krajine a prokuratúra obvinila 77 lekárov z brania úplatkov." Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal


Budeme mať prvýkrát historicky vyrovnaný rozpočet. Máme historicky najnižšiu nezamestnanosť.

Na začiatku decembra 2018 Národná rada Slovenskej republiky schválila vyrovnaný štátny rozpočet na rok 2019 a hodnota nezamestnanosti je na rekordne nízkej úrovni. Výrok Andreja Kisku hodnotíme ako pravdivý.

Prijatím komentoval Dôvodom minimum


Je to pôda, ktorá je zo zákona aj z logiky veci na to určená. Poslanci, my sme mali stranícke grémium. Všetci na straníckom grémiu na prezídiu odmietali to, aby sme zaväzovali poslancov. Nikto to nechcel. A keď sa jeden z členov prezídia opýtal, či tak neurobíme, všetci sme boli proti. Treba ísť do poslaneckého klubu. Pani redaktorka, nikto nikoho nezaväzoval. Dá sa pochopiť, že sme mali slobodnú diskusiu?

Čo sa odohralo na straníckom grémiu SDKÚ-DS nedokážeme overiť.


vy prijímate opatrenia a ľudia od vás oprávnene očakávajú, že keď vy prijmete opatrenie, že mu zatvárate prevádzku alebo nemôže pracovať a nemôže podnikať, takže mu nahradíte tie ušlé škody. Vy ste to dokonca ústavným zákonom zakázali, aby si oni mohli žiadať súdiť sa.

Parlament schválil sporné znenie, podľa ktorého občan nemá nárok na náhradu škody a ušlého zisku v súvislosti s pandemickými opatreniami. Neurobil to však ústavným - ale riadnym zákonom. Tvrdenie Petra Žigu preto hodnotíme ako nepravdivé. Parlament schválil novelu zákona o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia, ktorá vylučuje „právo na náhradu škody a ušlého zisku z dôvodu vykonávania opatrení” súvisiacich s pandémiou. Nešlo však o ústavný - ale o riadny - vládny návrh zákona. Toto ustanovenie sa netýka programu štátnej pomoci - o tú môžu zamestnávatelia a podnikatelia zasiahnutí koronakrízou žiadať aj naďalej. Ústava hovorí , že „ každý má právo na náhradu škody spôsobenej nezákonným rozhodnutím súdu, iného štátneho orgánu či orgánu verejnej správy alebo nesprávnym úradným postupom.” Je preto otázne a právni experti sa nezhodujú na tom, či je prijatá zmena v súlade s Ústavou. Prezidentka Zuzana Čaputová znenie napadla na Ústavnom súde. Ten začiatkom novembra pozastavil účinnosť zmeny zákona.

schválil novelu Nešlo programu hovorí nezhodujú napadla pozastavil


Keď sa jednalo o poslancov, by som povedal z dnešnej vašej koalície, tak spis bol na prokuratúre aj 3-4 mesiace.

Jediný prípad kedy bol obžalovaný bývalý poslanec zo strany súčasnej vládnej koalície, ktorý sa nám podarilo nájsť je prípad exposlanca za SMK Józsefa K. Prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry podal na Špecializovaný trestný súd obžalobu pre trestný čin podplácania. Nepodarilo sa nám ale overiť ako dlho spis ležal na prokuratúre.

podal


Pán Barroso sa obrátil na pani premiérku 31.1. listom, kde ju požiadal, aby v spoluprácu s EK sa hľadali riešenia na odstránenie veľmi veľkého % nezamestnaných mladých ľudí na Slovensku. Bohužiaľ, sme v nejakej osmičke krajín EÚ, kde tá nezamestnanosť je cca 1/3.

Je pravdou, že predseda Európskej komisie (EK) José Manuel Barroso poslal expremiérke Ivete Radičovej list s konkrétnymi krokmi ako bojovať proti nezamestnanosti mladých. List poslal okrem Slovenska ďalším siedmim krajinám, ktoré čelia najväčším problémom s nezamestnanosťou mladých.

informoval
percentá nezamestnaných
apríli
decembra
Pravda


Tak ako mladí nemôžu zabudnúť na starých, čo plne podčiarkujem, a je garantované, že všetci dostanú svoj dôchodok a vďaka valorizácii, ktorú som ja zaviedol v rámci dôchodkovej reformy o 46 % stúpli dôchodky od roku 2005, tak ani starí nemôžu zabudnúť na mladých.

Dôchodky od roku 2005 po súčasnosť narástli podľa údajov Sociálnej poisťovne o 46%. Ľudovít Kaník tento výrok opakuje z minulého týždňa, pri čom oceňujeme, že číselný údaj tento krát uvádza úplne presne. Jednoznačnú kauzalitu medzi reformou dôchodkového systému a týmto výsledkom však nevieme potvrdiť, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


Zadlženosť štyroch nemocníc k 30.6 vo VÚC predstavuje 13 mil. eur.

Je pravdou, že k 30. júnu 2013 bola zadĺženosť (záväzky po lehote splatnosti) vo výške 13 mil. eur.

V informatívnej správe


Úrad vlády oslovil viaceré veľké mesta a napr. v Prešove myslím, že chýba im do stovky zaočkovaných v tejto skupine, aby už nikdy neboli čierni, tak sme im dali toto vedieť a oni automaticky zmobilizovali, dali aj výzvy svojim občanom.

Mesto Prešov pre portál Demagóg.SK uviedlo, že Úrad vlády ich v priebehu októbra oslovil a „ podal informáciu o miere zaočkovanosti v okrese s tým, že sa blížime k dosiahnutiu 65% hranice zaočkovanosti obyvateľstva vo vekovej kategórii 50+.” „ Rovnako nám pripomenuli, že v prípade prekročenia uvedenej hranice sa môže farba prešovského okresu na Covid automate zmeniť o jeden stupeň smerom nadol a v konečnom dôsledku sa tak môžeme vyhnúť najprísnejším opatreniam, ktoré sa týkajú všetkých čiernych okresov. Na základe údajov, že prešovskému okresu chýba k dosiahnutiu uvedenej hranice len 0,26% zaočkovaných ľudí, sme vyzvali obyvateľov mesta prostredníctvom oficiálnej web stránky, sociálnych sietí a viacerých médií, aby sa dali zaočkovať a pomohli tak predísť ďalšiemu obmedzovaniu fungovania prevádzok, usporadúvania podujatí aj pohybu osôb v celom okrese,” uvádza Prešov. V meste tak prebehla internetová kampaň, ktorá vyzývala ľudí k očkovaniu. 20. októbra Prešovu chýbalo k dosiahnutiu 65 percentnej zaočkovanosti 150 ľudí starších ako 50 rokov. V čase vysielania relácie, t.j. 23. októbra, bola táto hranica prekročená. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

prebehla


Prvá je tá, že to zdražovanie, o ktorom hovoríte v budúcom roku sa očakáva inflácia niekde na úrovni okolo 3,2%, možno 3,5%.

Podľa návrhu štátneho rozpočtu (.pdf) má byť inflácia v SR 3,7%. Napriek malej odchýlke hodnotíme výrok ako nepravdivý, pretože presahuje aj hornú hranicu, ktorú si Kollár stanovil. Čo je však dôležitejšie, predseda finančného výboru má tieto čísla poznať.

návrhu štátneho rozpočtu


Uvedomme si, že pokiaľ ide o vývoz zo Slovenska (do Ruska, pozn.), tak tento klesol takmer o 20% a celkovo môžme povedať, že vzájomné hospodárske, obchodné a ekonomické vzťahy, ten objem nám klesol o 20%, čo nie je dobrý vývoj.

Robert Fico hovorí o poklese v exporte tovarov do Ruska a importe tovarov z Ruska od zavedenia sankcií. Dostupné údaje potvrdzujú pokles na úrovni takmer 20 %, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
18,38 %
klesol


Farage tam nie je (v skupine Európskych konzervatívcov a reformistov, pozn.).

Predseda strany United Kingdom Independence Party, Nigel Farage, patrí do frakcie Skupina Európa slobody a priamej demokracie (Europe of Freedom and Direct Democracy), nie do skupiny Európskych konzervatívcov a reformistov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Nigel Farage,


Pozreli ste si akcionársku štruktúru Laiki Bank, druhej najväčšej komerčnej banky na Cypre? Pozreli ste si akcionársku štruktúru Bank of Cyprus, najväčšej komerčnej banky na Cypre? Ak si pozriete tie akcionárske štruktúry, tak zistíte, že je tam v jednej aj v druhej banke približne 90 000 individuálnych vlastníkov, to je rozdrobené drobné vlastníctvo. Zistíte, že je tam, asi 23% najväčšej banky komerčnej na Cypre Bank of Cyprus vlastnia inštitúcie, vlastnia fondy, fondy grécke, cyperské, ale aj zo zahraničia.

Najväčšou bankou na Cypre je Bank of Cyprus, druhou najväčšou Leiki Bank. Podľa informácií k 24.8.2012 bolo v Laiki Bank približne 92 000 individuálnych akcionárov. Na druhej strane, v najväčšej cyperskej banke, Bank of Cyprus , má podiel 86 481 individuálnych akcionárov. K 31.1. 2011 vlastnili inštitúcie, fondy Grécka a Cypru približne 21% akcií Bank of Cyprus ( pdf. , s.18). Tieto čísla približne zodpovedajú Kollárovým, preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

bankou
druhou
Laiki Bank
Bank of Cyprus
pdf.


...zákon číslo 305 o sociálno-právnej ochrane detí ukladá, že ministerstvo zruší akreditáciu, nie môže zrušiť, zruší akreditáciu, ak môže byť ohrozený život a zdravie dieťaťa alebo jeho priaznivý psychický vývin, fyzický vývin a sociálny vývin.

Podľa Zákona č. 305/2005 Z.z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele stanovuje dôvody zrušenia akreditácie, pričom zo slovného vyjadrenia je zrejmé, že sa nejedná o možnosť. Výrok Nicholsonovej preto hodnotíme ako pravdivý.

Zákon Združení odmietol kontrole odišli namieta


O chvíľku budú ďalšie voľby sudcov Ústavného súdu. Aj touto cestou vyzývam pána prezidenta, nech koná, pretože hrubo porušuje ústavu a Benátska komisia mu to odkázala.

Prezident Kiska sa patovú situáciu ohľadom kompetencie (ne)vymenovať sudcov ústavného súdu pokúsil vyriešiť prostredníctvom tretej strany – Benátskej komisie. Tá však nechcela zasahovať do vnútorných záležitostí avšak zvýraznila, že situáciu je potrebné riešiť a vyzvala na rešpektovanie rozhodnutí ústavného súdu. Fico však vo výroku uvádza, že Kiska mal hrubo porušiť ústavu, pričom akoby to "vkladal do úst" Benátskej komisie. Takéto závery komisia v stanovisku neuviedla, preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Prezident Slovenskej republiky Andrej Kiska na začiatku funkčného obdobia vymenoval len jedného zo šiestich navrhnutých kandidátov Smeru na ústavných sudcov, ktorí mali mali zaplniť tri voľné miesta na Ústavnom súde. Svoje rozhodnutie prezident obhájil tým, že vybraní kandidáti nespĺňali kritéria spojené s týmto postom, čo však vládna strana považovala za protiústavné a mimo jeho právomoci, keďže článok 134 ods.2 Ústavy SR zakotvuje: "Sudcov ústavného súdu vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať." V júli 2014 sa mandát skončil trom ústavným sudcom a nový prezident dostal od parlamentu zoznam šiestich kandidátov, z ktorých mal vybrať troch najvhodnejších na túto pozíciu. Prezident si vytvoril vlastný poradný výbor zložený z piatich ústavných expertov, ktorí mu mal pomôcť s výberom. Po osobných stretnutiach s kandidátmi sa rozhodol do funkcie vymenovať len Janu Baricovú, pretože podľa neho ako jediná spĺňa kritéria na post ústavného sudcu. Zvyšných dvoch odmietol vymenovať, a vyzval, aby mu Národná rada ponúkla štyroch nových kandidátov. Nevymenovaný kandidáti okamžite predložili na ústavnom súde individuálne sťažnosti. Končiacim mandátom jedného z ústavných sudcov vznikol v roku 2016 ďalší problém. Na miesto ústavného sudcu Dobríka, ktorého funkčné obdobie sa končí 27.februára, boli v tajnej voľbe parlamentom zvolení dvaja kandidáti Jana Laššáková a Mojmír Mamojka, ktorí sú poslanci Smeru . Prezident sa rozhodol, že do nových parlamentných volieb, ktoré sa konali 5.marca 2016 nevymenuje nových sudcov ústavného súdu a chce sa dohodnúť na vyriešení situácie s novou vládou. Na toto rozhodnutie sa spustila veľká vlna kritiky hlavne od poslancov Smeru, ktorí nerešpektovali rozhodnutiu prezidenta, odvolávali sa na ústavu a na možnosť nefunkčnosti Ústavného súdu. Podľa predstaviteľov Smeru prezident porušil ústavu pretože jeho právomoci sú ako sa píše v článku 102 ods.1 ústavy: " vymenúva a odvoláva sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky, predsedu a podpredsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky a sľub generálneho prokurátora." A podľa článku 101 ods.1 ústavy: " Hlavou Slovenskej republiky je prezident. Prezident reprezentuje Slovenskú republiku navonok i dovnútra a svojím rozhodovaním zabezpečuje riadny chod ústavných orgánov." Prezident teda podľa poslancov porušil ústavu kedže nezabezpečil svojim konaním riadny chod Ústavného súdu. Po parlamentných voľbách začal prezident viesť rozhovory s predstaviteľmi politických strán o vážnej situácií a ďalšom postupe na Ústavnom súde. Predseda parlamentu Danko sa vyjadril, že: "Ústavný súd je takmer nefunkčný, takže bude dôležité nájsť konsenzus medzi predstavami prezidenta a Národnej rady." 8.decembra 2016 požiadal prezident Benátsku komisiu o stanovisko k otázkam týkajúcich sa vymenovania sudcov ústavného súdu. Na túto komisiu sa obrátil s tromi otázkami: "1. Prvú otázku možno zhrnúť takto: Ústavný súd v roku 2012 rozhodol, že prezident za určitých okolností môže nevymenovať kandidáta na generálneho prokurátora Slovenskej republiky (ďalej aj ,,generálny prokurátor“), ktorého navrhla národná rada. Otázka znie, či prezident má tú istú právomoc aj vo vzťahu ku kandidátom na sudcov ústavného súdu, ktorých taktiež navrhuje národná rada. 2. Druhú otázku možno zhrnúť takto: Akú rolu hrá prezidentova povinnosť zaistiť svojím rozhodovaním riadny chod ústavných orgánov vo vzťahu k menovaniu sudcov ústavného súdu? 3. Tretiu otázku možno zhrnúť takto: Aký je vzťah medzi neskorším rozhodnutím senátu ústavného súdu a skorším výkladom Ústavy Slovenskej republiky (ďalej aj ,,ústava“) podaným plénom ústavného súdu?" Prezident zdôraznil že nie je úplne spokojný s odpoveďami na jeho otázky,pretože podľa neho Benátska komisia priamo neodpovedala na otázky, ale jej stanovisko rešpektuje . Benátska komisia taktiež uviedla, že: " bola požiadaná, aby sa zaoberala spornými skutočnosťami a dala odpoveď na subtílne problémy týkajúce sa vnútroštátneho procesu. Benátska komisia sa nemôže pasovať do role nadnárodného rozhodcu alebo štvrtej inštancie; môže len poskytnúť svoje stanovisko z komparatívnej a európskej perspektívy. Je preto nevyhnutné analyzovať, ako Ústavný súd Slovenskej republiky pristúpil k problematike nevymenovania sudcov navrhnutých národnou radou." Vo svojom stanovisku priamo nepotvrdila, premiérove slová o hrubom porušení ústavy zo strany prezidenta ale poukázala na fakt, že: "Je to ústavný súd, ktorý s konečnou platnosťou rozhoduje o význame ústavy a táto jeho právomoc sa vzťahuje aj na to, či určitá ústavnoprávna otázka už bola vyriešená a nevyžaduje si výklad podľa čl. 128 ústavy. Ústavný súd je orgánom, ktorý dáva konečné rozhodnutia vo veciach ústavy, dokonca aj v ústavných sporoch s prezidentom." Benátska komisia odporučila, všetkým zúčastneným stranám aby rešpektovali nález ústavného súdu. Komisia tiež prišla s odporúčaním kde navrhuje Ústavnému súdu: "1. Zaviesť kvalifikovanú väčšinu pre voľby kandidátov na sudcov ústavného súdu spolu s vhodnými protiblokovými mechanizmami (potrebná novela ústavy). 2. Umožniť senátom ústavného súdu postúpiť obzvlášť dôležité veci plénu. Plénum by malo mať možnosť odmietnuť takéto postúpenie (potrebná novela ústavy). 3. Prezident Slovenskej republiky a jeho zástupcovia by sa mali aktívne zúčastňovať procesu posudzovania kandidátov v parlamente, aby sa tak zabránilo ďalšiemu posudzovaniu kandidátov. 4. Ústavný súd by mal vyhlásiť svoje rozhodnutie až vtedy, keď už je k dispozícii písomné vyhotovenie (potrebná novela zákona o ústavnom súde)" Situáciu je potrebné vyriešiť aj preto, že sa v najbližších rokoch skončí funkčné obdobie takmer všetkým ústavným sudcom. Pravda uvádza: "V prípade, že sa situácia nevyrieši do roku 2019, hrozí, že na Ústavnom súde zostane len jedna sudkyňa. Vtedy sa totiž končí funkčné obdobie až deviatim sudcom." Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

jedného
článok
poslanci Smeru
nevymenuje
Danko
stanovisko
rešpektuje
Pravda


Veď Európska únia je významným zdrojom rôznych investičných, financovania rôznych investičných projektov na Slovensku.

Verejné investície na Slovensku sú z veľkej časti financované z európskych zdrojov ( .pdf , sr. 12). V priemere sme z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2014 – 2020) financovali 48,4 % verejných investícií (bez výdavkov na obranu) ( .pdf . str. 12). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2015 predstavovali investície z fondov EÚ až 80 % všetkých investícií, z dôvodu oneskoreného dočerpávania eurofondov z programového obdobia 2007-2013 ( .pdf , str. 10).

Medzi rokmi 2014-2020 predstavoval slovenský podiel financovania verejných investícií z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2014 – 2020), 48,4 %, šiesty najvyšší podiel spomedzi krajín EÚ.

Zdroj: ISA ( .pdf , str. 12): Financovanie z Kohézneho fondu a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (2014 – 2020) ako podiel celkových verejných investícií bez výdavkov na obranu

V skutočnosti tzv. eurofondové projekty tvoria ( .pdf , str. 13) ešte väčší podiel verejných investícií. Významná časť z národných zdrojov je viazaná na rovnaké projekty, najmä z dôvodu spolufinancovania, neoprávnených výdavkov a korekcií.

Slovensko je výrazný čistý prijímateľ peňazí z EÚ, do rozpočtu sme zaplatili za 20 rokov necelých 14 miliárd a naspäť dostali asi 40 miliárd. Najmä eurofondy, ale aj poľnohospodárske dotácie, plán obnovy a ďalšie menšie programy. Priemerný ročný prínos za toto obdobie predstavuje 1,3 % HDP ( .pdf , str. 12)

Podľa Inštitútu strategických analýz pri Úrade vlády začali investície financované z eurofondov postupne nahrádzať výdavky zo štátneho rozpočtu určené na verejné investície. S výnimkou obdobia rokov 2013 až 2015, kedy došlo k ich dočasnému rastu, sa celkový podiel verejných investícií nezvyšoval, a to napriek významnému prísunu európskych prostriedkov. Keďže tento jav sa neodrazil v znižovaní rozpočtového deficitu, predpokladá sa, že uvoľnené zdroje boli presmerované na spotrebné výdavky, ako sú výdavky na sociálne zabezpečenie. Eurofondy by pritom mali predstavovať dodatočné finančné zdroje, ktoré zvyšujú celkový objem verejných investícií, podporujú ekonomický rast a približujú slovenskú ekonomiku k starým členským štátom EÚ.

Zdroj: ISA : Vývoj verejných investícií na Slovensku od roku 1995 (v % HDP)

Dôležitým investičným partnerom je aj Európska investičná banka, ktorá od roku 1992 investovala na Slovensku vyše 10 miliárd eur, pričom len v roku 2023 poskytla stovky miliónov eur na železničnú dopravu a ekologické inovácie.

.pdf .pdf .pdf .pdf .pdf je .pdf nahrádzať presmerované ISA investovala


...len prvých 6 mesiacov, tam je to na 100% medzičasom, teda (...) tých 75% je v čistom, čiže to sa viac-menej vyrovná. Ale potom 2,5 roka, keď ona je s tým dieťaťom doma, tak tam padne na 211 (eur, pozn.) (...).

Výška materskej dávky predstavuje od mája 2017 75 % z denného vymeriavacieho základu alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu matky. Táto dávka sa spravidla vypláca v dobe 6 mesiacov a predstavuje skoro 100 % čistého príjmu, ktorý matka v predchádzajúcom zamestnaní mala. Sumou 211 eur Richard Sulík pravdepodobne myslel rodičovský príspevok, ktorý je vyplácaný spravidla do tretieho roku života dieťaťa, prípadne do šiesteho roku života ak je dieťa zdravotne nezvýhodnené. Táto suma sa dnes pohybuje presne vo výške 214,70 eur. Výrok Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivý. Materská dávka sa spravidla vypláca do 34. týždňa, prípadne 37. týždňa tehotenstva, ak je matka osamelá až do 37. týždňa tehotenstva. Do 43. týždňa od vzniku nároku na materskú sa táto dávka vypláca, ak poistenkyňa porodila zároveň dve alebo viac detí a aspoň o dve z narodených detí sa stará. Výška materskej dávky vyplácanej Sociálnou poisťovňou sa určuje z denného vymeriavacieho základu alebo pravdepodobného denného vymeriavacieho základu. Od mája 2017 sa táto dávka zvýšila zo 70 % na 75 % DVZ, resp. PDVZ, čo vlastne predstavuje skoro 100 % čistého príjmu, ktoré matka v predchádzajúcom zamestnaní mala. Ak skončí matke po 34. týždni nárok na vyplácanie tejto dávky, jediným príjmom jej tým pádom ostane rodičovský príspevok , ktorého mesačná výška je od 1.januára 2018 stanovená na 214,70 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 15.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

materskej
výške
Výška
rodičovský príspevok


Grécka pôžička neexistuje žiaden článok európskej zmluvy, ktorý by nás zaväzoval k niečomu takému, ako je grécka pôžička.

Pri rozmýšľaní nad alternatívami, ktoré by sa mohli použiť na požičanie peňazí Grécku vznikol práve opačný problém- Maastrichtská zmluva totiž obsahuje tzv. no-bailout ustanovenie pre členov eurozóny a zakazuje prime financovanie deficitov centrálnymi bankami alebo ECB. Pôžička Grécku sa preto de jure rieši ako bilaterálna zmluva medzi dvoma krajinami.

Pri rozmýšľaní


My (strana SaS, pozn.) sme už prinášali aj návrhy zákona do Národnej rady, ktoré neboli schválené, aby sa otvárali dvere či už Sociálnej poisťovne alebo daňového úradu alebo úradu práce, aby na základe jednotlivých rodných čísel ste si vy na základe vašich požiadaviek ako ministerky vedeli vyselektovať jednotlivé skupiny a potom následne na základe toho robili jednotlivé odporúčania.

Poslanci Národnej rady SR Eugen Jurzyca, Martin Poliačik, Branislav Gröhling (všetci SaS) a Miroslav Beblavý (nezaradený),predložili v roku 2016 návrh zákona, podľa ktorého by malo ministerstvo školstva povinnosť poskytovať údaje z centrálneho registra študentov okrem Sociálnej poisťovni aj Ústrediu práce, sociálnych vecí a rodiny SR, za účelom zverejňovania štatistiky platov a nezamestnanosti absolventov jednotlivých stredných a vysokých škôl na Slovensku. Tento výrok Branislava Gröhlinga preto hodnotíme ako pravdivý.

Predkladaný TASR Národná


Nie, nepostavím to na tvrdšiu hranu, ale veľmi poctivo sme robili strategické hodnotenia obrany. My to máme aj vo vládnom programe.

Programové vyhlásenie Vlády SR: " Vláda SR,... vykoná strategické hodnotenie obrany Slovenskej republiky s cieľom definovať politicko-strategický rámec pre dlhodobý rozvoj obranného potenciálu Slovenskej republiky a ozbrojených síl vrátane zabezpečenia stabilného zdrojového rámca. V rámci tohto procesu prehodnotí základné bezpečnostno-politické a obranné dokumenty, aby korešpondovali so súčasnými reáliami medzinárodných vzťahov a globálneho bezpečnostného prostredia, ako aj s cieľmi definovanými v najnovších strategických dokumentoch NATO a EÚ. Vláda SR na zabezpečenie procesu strategického hodnotenia obrany vytvorí podmienky pre širší dialóg s predstaviteľmi expertnej komunity, ako aj verejnosti na dosiahnutie celospoločenského konsenzu o otázkach bezpečnostnej politiky a obrany štátu, prioritách, cieľoch, úlohách a potrebách ozbrojených síl. Závery a odporúčania strategického hodnotenia obrany predloží na verejnú diskusiu najneskôr do konca roka 2012 a premietne ich do základných strategických a koncepčných dokumentov a súvisiacej legislatívy."

Programové vyhlásenie Vlády SR:


To už je na starosť (koordinácia poberateľov dávok na ich odpracovanie, pozn.), má 800 ľudí, ktoré prijímajú úrady práce, ktorí budú koordinovať týchto ľudí

Podľa dostupných informácií z októbra 2013, má pri koordinácií poberateľov dávok v hmotnej núdzi, ktorí si musia dávku odpracovať, koordinovať viac ako 800 ľudí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon o pomoci v hmotnej núdzi priniesol od 1. januára 2014 pre poberateľov dávok v hmotnej núdzi zásadné zmeny, ktoré sa týkajú všetkých obyvateľov krajiny, odkázaných na sociálny systém. Dávku v hmotnej núdzi 61,60 eura by od januára mali dostať ľudia v hmotnej núdzi len vtedy, ak odpracujú 32 hodín mesačne v rámci menších obecných služieb alebo dobrovoľných činností. Prácu má ponúkať ľuďom samospráva. Do menších obecných služieb alebo dobrovoľníckej činnosti by sa mohlo zapojiť asi 70-tisíc nezamestnaných. Zabezpečovať, koordinovať a kontrolovať účasť občanov v hmotnej núdzi na týchto činnostiach budú úrady práce prostredníctvom svojich koordinátorov.Tí budú úzko spolupracovať s obcou, vyšším územným celkom (VÚC), prípadne mimovládnou organizáciou. Agentúra SITA (20 .októbra 2013) uvádza, že obciam má pomáhať viac ako 800 koordinátorov . Ministerstvo práce sľubuje obciam aj materiálnu pomoc. Dátum zverejnenia analýzy: 13.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

priniesol Prácu Zabezpečovať, SITA


... ja som na týchto bodoch (body rozpravy k odvolaniu premiéra a ministra vnútra na poslednej parlamentnej schôdzi, pozn.) bol prítomný prakticky celý čas, hlasoval som za odvolanie premiéra Fica, hlasoval som za odvolanie ministra vnútra Kaliňáka.

V prehľade štatistík hlasovania poslancov, dostupných na stránkach Národnej rady SR sme si overili, že poslanec za opozičnú stranu Sloboda a Solidarita sa zúčastnil rokovania v piatok 23. septembra a v oboch kľúčových otázkach, čiže pri vyjadrení nedôvery premiérovi aj pri odvolávaní ministra vnútra, hlasoval za prejednávaný návrh. Výrok Jozefa Mihála hodnotíme ako pravdivý.

Na zasadaní Národnej rady SR 23. septembra 2016 sa hlasovalo celkovo v troch otázkach. Podľa informácií dostupných na stránkach Národnej rady Mihál hlasoval v otázke vyjadrenia nedôvery premiérovi Ficovi za odvolanie premiéra . Rovnako hlasoval aj pri vyjadrení nedôvery Róbertovi Kaliňákovi .

Mihál sa vyjadril aj k procedurálnemu návrhu Andreja Danka , ktorý navrhoval pokračovať v rozprave v daný deň aj po 16. hodine. Tento návrh Mihál nepodporil.

Podľa stránok NR SR sa poslanec Mihál zúčastnil aj prvého pokusu odvolania ministra Kaliňáka, 7. júna 2016 , kde rovnako hlasoval v neprospech ministra a tak mu vyjadril svoju nedôveru. Opozičné snahy neboli úspešné v otázke vyjadrenia nedôvery Robertovi Ficovi, ani pri dvoch pokusoch o odvolanie Róberta Kaliňáka. Na schôdzi 23. septembra Ficovi vyjadrilo nedôveru len 36 poslancov , ďaľších 78 premiéra podporilo. Ministra vnútra podporilo 78 poslancov a za jeho odvolanie ich hlasovalo 40.

za odvolanie premiéra
vyjadrení nedôvery Róbertovi Kaliňákovi
procedurálnemu návrhu Andreja Danka
7. júna 2016
36 poslancov
podporilo 78


Šefčovič pripomenul, že európske právo je veľmi jednoznačne postavené na tom, že voľný pohyb osôb je pre tých ľudí, ktorí chcú pracovať. Šefčovič - Ak má niekto reálnu šancu získať zamestnanie v inom členskom štáte únie, môže tam bez zaregistrovania svojho pobytu pobudnúť šesť mesiacov. V prípade akéhokoľvek zneužívania podmienok tamojšieho sociálneho systému, môže daná krajina takéhoto človeka vyhostiť. "Je to absolútne v súlade s európskym právom," poznamenal podpredseda EK.

Maroš Šefčovič hovorí pravdu o primárnom cieli voľného pohybu osôb aj o možnostiach vyhostenia (hoci jeho formulácia je zjednodušenou interpretáciou), aj o šesťmesačnej lehote, počas ktorej možno v krajine pobudnúť bez registrácie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Praktický právny rámec voľného pohybu osôb v EÚ vytvára Hlava IV Lisabonskej zmluvy (.pdf) a Smernica (.pdf) 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov (ďalej: smernica). V Lisabonskej zmluve voľný pohyb osôb zahŕňa voľný pohyb pracovníkov a právo usadiť sa, ale aj v druhom prípade sa za dôvody takéhoto pohybu považujú najmä pracovné ciele: "Sloboda usadiť sa zahŕňa aj právo zahájiť a vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť, založiť a viesť podniky, najmä spoločnosti v zmysle druhého pododseku článku 54, za podmienok stanovených pre vlastných štátnych príslušníkov právom štátu, v ktorom dochádza k usadeniu sa, pokiaľ ustanovenia kapitoly o pohybe kapitálu nestanovujú inak." Zjednodušene preto možno konštatovať, že voľný pohyb osôb obsahuje predovšetkým právo "zamestnať sa na území iného členského štátu alebo vykonávať na jeho území podnikateľskú činnosť" (bližšie pozri Kalesná, K. et al.: Európske právo. Bratislava: Praf UK, 2011). Rovnako je pravdivé tvrdenie, že za určitých dôvodov môže členský štát osoby z iných členských štátov vyhostiť. Podľa článku 27 (kapitola VI smernice) "s výhradou ustanovení tejto kapitoly členské štáty môžu obmedziť slobodu pohybu a pobytu občanov Únie a ich rodinných príslušníkov bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť na základe dôvodov verejného poriadku, verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia. Tieto dôvody sa nesmú využívať pre ekonomické účely." Jednou z interpretácií vyhostenia na základe dôvodu verejného poriadku je aj zneužívanie sociálneho systému, k čomu smernica uvádza:

Lisabonskej zmluvy
Smernica
Belgicko
rešpektovať
smernice


Aj sám Robert Fico, keď tam sú o tom záznamy, keď hovoril, že dodávky zbraní myslím, že to mal na Blízky východ, keď sám hovoril, že keď to nedáme my, tak to dodá niekto druhý.

V roku 2016 sa Robert Fico vyjadril k informáciám, že zo Slovenska sa údajne v utajení vozia zbrane do Saudskej Arábie. Robert Fico (Smer-SD) na kritiku povedal , že zbraň je normálny biznisový produkt a keď ho nepredáme my, predá ho niekto iný. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kauza sa týkala utajovaného vývozu zbraní do Saudskej Arábie. Odtiaľ mali putovať ďalej do Sýrie.

vozia povedal týkala


Pozrite si tú analýzu veľmi dobre, pretože v tej analýze je povedané, že sú dva možné prístupy a to jednak zjednotenie, zjednotenie tých rôznych odvodov ako ich presadzujete a miesto platenia bude na strane zamestnávateľov a zamestnancov a druhá možnosť je možnosť superhrubej mzdy.

Vzhľadom na nedostupnosť analýzy nie je možné skúmať detaily jej záverov a teda ani overiť tento výrok.


Situácia sa možno trochu zmenila odkedy referendum bolo iniciované. A to v tom, že sa absolútna väčšina otázok z referenda stala súčasťou vládneho programu.

Štyri otázky (zrušenie koncesií, úprava tlačového zákona, voľby cez internet, zúženie imunity poslancov) z referenda sú súčasťou vládneho programu, resp. programových téz (.pdf).

programových téz


Ja si pamätám, keď pán minister po svojom nástupe ma kritizoval, že som vyrokoval zlé podmienky na priame platby, to čo poľnohospodári dostanú za to, že majú nejakú tu výmeru. To je ten prvý pilier, ktorý pán minister hovoril.

Podľa portálu europskaunia.sk , spoločná poľnohospodárska politika pozostáva z dvoch pilierov: Prvý pilier obsahuje trhové mechanizmy, príspevky k príjmu a priame platby. Tieto nástroje existujú už od začiatku SPP a patria medzi nich napr: dovozná prirážka, spoločné zahraničné clo, intervenčné ceny, priame príspevky, príspevky k príjmu. D ruhý pilier vznikol s Agendou 2000 a s reformou z roku 2003 a obsahuje intenzívnu podporu vidieku ako napr. Cross-compliance (ukotvuje výšku priamych platieb s istými štandardmi životného prostredia), zakotvenie priamych platieb na počet zamestnancov za podnik a modulácia - skrátenie priamych platieb o 3% (2005), 4% (2006) a 5% v nasledujúcich rokoch. Stránka MZV tiež spomína priame platby ako súčasť prvého pilieru SPP. Podľa správy TASR z januára 2013, minister Jahnátek skutočne spomenul, že nastavenie priamych platieb pre Slovensko je nepriaznivé a počas svojich rozhovorov s európskym komisárom adresoval túto tému. Z rozhovoru však vyplynulo, že táto záležitosť mala byť riešená ešte v roku 2011, keď podľa komisára Slovensko vtedy "prespalo" svoju šancu. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

europskaunia.sk Stránka TASR


...to je napríklad to, že váš župan Trebuľa si chcel vo štvrtok následne za 130 000 kúpiť limuzínu, tak to by tá novela neriešila vládna, pretože sa netýka VÚC, obcí, univerzít a neviem koho.

Beblavý správne uvádza, že KSK ktorej predsedom je Trebuľa (SMER-SD) chcelo obstarať automobil v sume 130-tisíc s DPH. Je tiež pravdou, že schválená novela limity pre sa netýka krajov, obci ani univerzít (verejnoprávna inštitúcia), keďže limit, ktorý stanoví nariadenie vlády, sa bude týkať len štátnych rozpočtových a príspevkových organizácii kam župy nepatria. Košická župa zverejnila výzvu na verejné obstarávanie automobilu pre župana Trebuľu. Vo výzve na obstarávanie je uvedená suma 106 425, 82 eur bez DPH, čo je s DPH 130-tisíc eur. 26. novembra (stredu) bol schválený vládny návrh zákona o pohľadávkach štátu, ktorý predkladal poslanec za SMER-SD Mojš. Ten predložil a pozmeňujúci návrh, ktorý dopĺňal do § 26 nasledovné: " Štátne rozpočtové organizácie a štátne príspevkové organizácie môžu obstarať osobný automobil určený výlučne na prepravu osôb najviac do limitu výdavkov ustanoveného nariadením vlády , pričom nariadenie vlády ustanoví okruh osôb, na ktorých prepravu sa obstaráva osobný automobil do ustanoveného limitu výdavkov. Limit výdavkov sa vzťahuje na obstaranie osobného automobilu vrátane jeho technického zhodnotenia v príslušnom rozpočtovom roku.“ Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zverejnila obstarávanie schválený návrh


My sme sa prispôsobili tomuto stanovisku, nie, že nechce tranzitovať plyn, ona nechcela tranzitovať ruský plyn, a preto sme sa rozhodli, či už SPP alebo ďalšími rokovaniami v Azerbajdžane a v ďalších krajinách, že budeme si nakupovať na tomto trhu plyn a cez ukrajinské plynovod pôjde už slovenský plyn, s čím súhlasil predseda vlády Ukrajiny a bola takáto dohoda, ktorú 3 dni. …3 dni pred Vianocami Zelenskyj zmenil.

Pozícia ukrajinskej vlády bola komunikovaná dlhodobo, nešlo o náhle rozhodnutie, ako naznačuje tvrdenie Roberta Kaliňáka. Ukrajinskí predstavitelia zvažovali možnosť dovozu azerbajdžanského plynu, ten však nemal byť odkúpený z Ruska. Keďže Azerbajdžan nemal dostatočné kapacity na rozšírenie dodávok domácej produkcie plynu do Európy, na Slovensko by v praxi naďalej putoval ruský plyn odkúpený Azerbajdžanom, čo Ukrajina dlhodobo odmieta. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Ukrajinská vláda sa rozhodla nepredĺžiť dohodu o tranzite plynu z Ruska, ktorá oficiálne vypršala 1. januára 2025.

Generálny riaditeľ ukrajinskej plynárenskej spoločnosti Naftogaz Oleksij Černyšov v júli 2024 zamietol akúkoľvek spoluprácu v tejto oblasti s ruským Gazpromom a dodal, že dovoz plynu z Azerbajdžanu „by mohol mať určitú budúcnosť“. Ako možnú alternatívu to v júli uviedol aj Zelenskyj. „Teraz sa tým zaoberajú predstavitelia vlády," povedal .

Úmysel Kyjeva zastaviť tranzit ruského plynu cez Ukrajinu bol známy už niekoľko mesiacov, oficiálne ho prezident Zelenskyj oznámil 27. augusta 2024.

Slovenská spoločnosť SPP mala s ruským Gazpromom zmluvu až do roku 2034, v prípade výpadku dodávok však uzavrela aj diverzifikačné zmluvy s viacerými ďalšími spoločnosťami. Tie však nedokážu poskytnúť dlhodobé riešenie.

Ako možná alternatíva sa preto prezentovala azerbajdžanská ropná štátna spoločnosť SOCAR.

V októbri 2024 prebehlo stretnutie Roberta Fica s predsedom vlády Ukrajiny, Denysom Šmyhaľom, po ktorom ukrajinský premiér rozhodnutie nepredĺžiť dohodu zopakoval. Upozornil pritom, že európske krajiny, najmä Slovensko, by mali diverzifikovať od závislosti na ruský plyn. Po stretnutí premiér Fico podotkol , že rokovanie potvrdilo spoločný záujem oboch strán ponechať ukrajinský tranzitný systém plynu a ropy v prevádzke.

16. decembra 2024 Šmyhaľ opäť zdôraznil , že Ukrajina je ochotná dohodnúť sa na tranzite plynu do západnej Európy, pokiaľ nepôjde o ruský plyn.

Prezident Zelenskyj sa 19. decembra 2024 zúčastnil na summite lídrov Európskej Únie. Na tlačovej konferencii po rokovaní zdôraznil , že preprava azerbajdžanského plynu by bola možnou alternatívou len vtedy, ak z neho nebude finančne benefitovať Rusko. Narážal tým na praktiku výmeny plynu, pri ktorej by síce nenastala zmena toku plynu - na Slovensko by aj naďalej putoval plyn z Ruska - označený by však bol za azerbajdžanský. Súčasne by Azerbajdžan nakupoval ruský plyn.

Dôvodom pre túto praktiku je limitovaná pripravenosť Azerbajdžanu. Baku nie je v krátkodobej perspektíve pripravené na poskytnutie takého množstva plynu, ktoré by dokázalo nahradiť dopyt po ruskom plyne. Potrebné by boli dlhodobé kontrakty, ktoré by umožnili rozšírenie infraštruktúry v Kaspickom mori.

A hoci v novembri 2024 uzavrela slovenská spoločnosť SPP krátkodobý, pilotný kontrakt na dodávku zemného plynu od spoločnosti SOCAR a oficiálne by Ukrajina neobchodovala s ruským Gazpromom, ale so Socarom, v praxi by išlo o ruský plyn s azerbajdžanskou nálepkou, čím Ukrajina nesúhlasila.

V posledných dňoch prišli aj informácie o problémoch na významnom azerjbadžanskom ťažobnom poli a nasledovnom výpadku dodávok plynu do Bulharska, do ktorého z Azerbajdžanu vedie plynovod cez Turecko a Gruzínsko. Práve pole Shaz Deniz Alpha má byť kľúčovým pre EÚ v snahe o energetickú diverzifikáciu od Ruska.

zamietol povedal známy oznámil mala uzavrela nedokážu prezentovala Upozornil podotkol zdôraznil zúčastnil zdôraznil praktiku nakupoval nie rozšírenie uzavrela praxi prišli byť


Podľa prieskumu Eurobarometra dosahuje priemer v otázkach dôvery v Európsku úniu (EÚ) 42 %. Štatistika uvádza, že EÚ dôveruje približne 43 % občanov Slovenska, čo je možné pokladať za priemerné až nadpriemerné číslo. Ide však o deviaty najhorší výsledok spomedzi dvadsiatich-ôsmich krajín EÚ. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Štatistika z novembra 2018 konštatuje, že 43 % respondentov zo Slovenska dôveruje EÚ. Naopak, 47 % Slovákov uviedlo, že EÚ nedôveruje, pričom priemer EÚ z hľadiska nedôvery predstavoval 48 %. Najväčšiu dôveru v EÚ majú občania Litvy s 65 %, za ňou nasledujú škandinávske krajiny Dánsko (60 %) a Švédsko (59 %). Na konci rebríčka sa umiestnilo Grécko s 26 %, Veľká Británia s 31 % a Česká republika, v ktorej iba 32 % občanov dôveruje Európskej únii ( .pdf , s. 6). Oproti údajom z jari 2018 Slovensko dosiahlo výsledok nižší o jeden percentuálny bod, EÚ vtedy dôverovalo 44 % Slovákov, pričom priemer EÚ predstavoval 42 %. V porovnaní s koncom roka 2017 išlo dokonca o zníženie 5 percentuálnych bodov, zo 48 %. Priemer EÚ koncom roka 2017 bol 41 % ( .pdf , s. 13). V apríli 2019 bol v krajinách EÚ realizovaný špecifický prieskum Eurobarometra, ktorý sa zameriaval na emócie občanov spojené s EÚ. 52 % opýtaných Slovákov v ňom uviedlo, že sa mu s EÚ spájajú skôr pozitívne emócie. Priemer všetkých krajín EÚ predstavoval 55 %.

.pdf
.pdf
špecifický prieskum


Máme krajiny, ako napríklad Španielsko, kde 63 % mladých ľudí do 25 rokov je nezamestnaných.

Premiér Róbert Fico zvýšil štatistiku nezamestnanosti mladých ľudí v Španielsku o sedem percentuálnych bodov. Podľa posledných čísiel Eurostatu sa totiž miera tejto nezamestnanosti v krajine pohybuje na 56%.

Eurostatu


Sú to proste choroby našej krajiny, našej administratívy, nášho spôsobu verejného obstarávania, potom následných opráv, ktoré sa odzrkadľujú v korekciách. Viem, že korekcie sme platili aj minulý rok a sú zahrnuté v tomto deficite.

Je pravdou, že Slovenská republika, najmä z dôvodu pochybení pri verejných obstarávaniach, bude musieť preplácať niektoré zdroje získané prostredníctvom eurofondov. Tieto korekcie sa majú vykryť formou úpravy výdavkov v rozpočte tak, aby dlh nebol negatívne ovplyvnený. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zverejňované informácií rozšírili údajov informácie

https://demagog.sk/vyrok/Suma eurofondov, ktorAo nA!m EurA3pska komisia nepreplatA, mA´A 3/4 e byAJPY vyA!A!ia ako 183 miliA3nov eur, o ktorej hovoril tento tA 1/2 A 3/4 deA? podpredseda vlA!dy pre investAcie Ä 1/2 ubomAr VA!A 3/4 ny.  V tomto prApade ide o takzvanAo ploA!nAo korekciu. VypoÄ?Atala sa ako desaAJPY percent z hodnoty potenciA!lne chybnA 1/2 ch projektov.  Brusel nA!m vyÄ?Atal krA!tke lehoty, ktorA© mali sAoAJPYaA 3/4 iaci v tendroch a oznaÄ?il ich za systA©movAo chybu. Slovensko zaplatA tieto peniaze z rozpoÄ?tu, potom ich chce vymA!haAJPY od obstarA!vateÄ 3/4 ov, ktorA pochybili.  Ä?Atajte viac: http://ekonomika.sme.sk/c/7046914/nepreplatit-nam-mozu-z-eurofondov-aj-viac-nez-180-milionov.html#ixzz30F0bLP7B


V návrhu rozpočtu na rok 2017 VÚC plánoval (Pavol Frešo, pozn.)výdavky vo výške 164,7 mil. euro, pričom časť prostriedkov vo výške 20 miliónov euro uvažoval získať z domácich aj zahraničných úverov.

Výrok pochádza z Jakubcovho blogu z júla 2017 . Návrh rozpočtu na rok 2017, ktorý bol schválený v decembri 2016 plánuje výdavky vo výške približne 145 miliónov eur a neplánuje žiadne úvery. Jakubec neskôr v rozhovore pre Topky.sk tvrdil, že jeho kritika predošlého návrhu zabránila rozpočtu s úverom a vyššími výdavkami. Ním spomínaný návrh rozpočtu nie je však v súčasnosti dostupný na stránke BSK ako tvrdil. Preto sme ho požiadali o zaslanie ním spomínanej verzie. Túto verziu nám predložil a súhlasí s jeho tvrdeniami. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Rozpočet pre Bratislavský samosprávny kraj bol schválený na zasadaní zastupiteľstva 16. decembra 2016. Uznesenia, výsledky hlasovaní a samotný návrh rozpočtu je dostupný webovej stránke BSK . Martin Jakubec tému rozpočtu spomína na svojom blogu a v rozhovore pre topky.sk . V spomínanom návrhu rozpočtu sú ale celkové výdavky nižšie ako tvrdí Jakubec : " Výdavky Bratislavského samosprávneho kraja v roku 2017 sú plánované vo výške 144 727 095,46 €, z toho bežné výdavky vo výške 123 491 976,49 € (85,33% podiel z celkových výdavkov) a kapitálové výdavky vo výške 18 517 623,51 € (12,79% podiel z celkových výdavkov) a výdavkové finančné operácie vo výške 2 717 495,46 € (1,88% podiel z celkových výdavkov)." Príjmy vo forme tuzemských a zahraničných úverov by podľa návrhu rozpočtu bratislavská župa nemala mať. Jakubec tvrdí , že finálny a schválený návrh rozpočtu je odlišný od pôvodného. Keďže v ňom podľa neho chýba dvadsať miliónov a táto suma chýba aj v položke Úvery, predpokladá, že upozornením na túto situáciu sa mu podarilo zabrániť "pripravovanému rozpočtovému obžerstvu". Verzia rozpočtu predložená k verejnej diskusií pred schvaľovaním rozpočtu v decembri skutočne obsahuje plánované výdavky vo výške 164,7 milióna eur a pôžičky (tuzemské aj zahraničné) vo výške 20 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

júla 2017
decembri
rozhovore
BSK
blogu
topky.sk
tvrdí


v Bratislave sme dali dokopy, že Sieť, SDKÚ, SaS, Most-Híd.

V Bratislave sa naozaj sformovala koalícia Sieť, SDKÚ, SaS a Most-Híd pre potreby komunálnych volieb. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Informovala o tom TASR . Pre nasledujúce voľby prisľúbila Sieť podporu pre ľubovolného kandidáta, ktorý bude ochotný zložiť ich Richtársku prísahu .

TASR
Richtársku prísahu
Pravda
informuje
zozname


Citát pani expremiérky Radičovej: „v mnohých momentoch to bola fraška. Spôsob voľby generálneho prokurátora ma neteší, voľba je nedôstojná a skutočne ju možno nazvať aj fraškou“. A ešte jeden citát pán poslanca Procházku, bývalého predsedu ústavnoprávneho výboru, ktorý povedal:“ to bola pre mňa akože jedna z najčernejších hodín bývalej vládnej koalície“.

Podobný výrok overoval Demagog.sk v minulosti ( O5M12 , 5. mája 2013). Róbert Madej korektne cituje vyjadrenia Ivety Radičovej a Radoslava Procházku ku voľbe GP. Poslanec Procházka sa takto vyjadril 5. januára 2013 v Sobotných dialógoch Rádia Slovensko (prepis newtonmedia.sk): Branislav DOBŠINSKÝ, moderátor: "Teraz to vrátim tú otázku späť, späť na, na Vašu pôdu. Teda k tomu ako k tým ôsmym stranám s tých deviatich, ktorým, kde pojednáva Ivan Gašparovič o Jozefovi Čentéšovi a to je voľba. Vy ste mali v rukách moc a volili ste spôsobom, že menili ste zákon a menili ste tajnú voľbu na verejnú voľbu, fotila sa voľba, čiarkovalo sa, krížkovalo sa, ukazovali sa mobilné telefóny s fotkami, premiérka dávala demisie a nedávala demisie. To bolo čo?" Radoslav PROCHÁZKA, poslanec NR SR: " No to bol veľmi, to bola podľa mňa akože jedna z najčiernejších hodín bývalej vládnej koalície." Iveta Radičová v Sobotných dialógoch 5. februára 2011 povedala (prepis newtonmedia.sk): "Ja som sa vyjadrila k celej téme voľby, ktorú nemôžem hodnotiť inak, ako nedôstojnú, a použijem aj ten výraz v mnohých momentoch to bola fraška a hlavný problém je kdesi za touto voľbou." Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
vyjadril
Sobotných dialógoch


Odmietla (pozn. prezidentka Čaputová) prísť so mnou na tlačovú konferenciu v čase, keď nám zomieralo 100 ľudí denne a odmietla prísť vyzvať ľudí, aby sa správali počas Vianoc 2020 zodpovedne.

Prezidentka Zuzana Čaputová vyzvala uverejnila 22. decembra 2020 na svojom oficiálnom facebookovom profile príspevok a video o tom, ako by sme sa mali správať v súvislosti s Covidom-19 v období vianočných sviatkov. Vyzvala k zodpovednosti, k dodržiavaniu v tom čase aktuálnych opatrení a obmedzeniu kontaktov aj nad rámec týchto opatrení. Matovičovo tvrdenie je preto zavádzajúce, aj keď prezidentka nevystúpila na spoločnej tlačovej konferencii, na zodpovednosť ľudí na Vianoce apelovala. Preháňa aj pri tvrdení, že v decembri 2020 umieralo na Covid-10 sto ľudí denne, nových úmrtí bolo v tomto období 50-70 denne.

V decembri 2020 prezidentka uviedla, že by si mal premiér (Igor Matovič), premyslieť prenechanie manažovania pandémie niekomu inému. Bolo to predovšetkým kvôli nezhodám vo vnímaní celoplošného testovania.

Úmrtí na Covid-19 v decembri 2020 nebolo sto denne, toto číslo postupne stúpalo z 30 1. decembra na 70 18. decembra. Následne až po Vianociach, 27. 12., zdravotníci reportovali 106 úmrtí na Covid-19, čo však mohlo zahŕňať aj časť prípadov z predchádzajúcich dní. 7-dňový priemer úmrtí presiahol 100 až 1. 3. 2021.

Matovičovo tvrdenie o odmietnutí spoločnej tlačovej konferencie prezidentkou nie je možné nezávisle overiť, kancelária prezidentky pre Demagog.sk vyjadrenie neposkytla.

príspevok pandémie stúpalo


To už nie je rok ´89, kde poslanec František Mikloško, brat Jožka Mikloška, stál na námestí a rozprával, že odluka cirkvi od štátu, ako jedna zo základných požiadaviek toho demokratizačného procesu, ktorý mal po roku´89, ktorý nastal. Dnes je situácia taká, že no ten istý František Mikloško, ktorý toto hovoril na námestiach, bol pri zmluve so Svätou stolicou, ktorá vznikla a ktorý ju presadzoval, kde sa jasne hovorí o financovaní, kde sa Slovenská republika zaväzuje k istému financovaniu cirkvi zo štátneho rozpočtu a bude to riešiť ďalším zákonom.

František Mikloško bol členom Koordinačného výboru VPN, ktorá v novembri 1989 presadzovala odluku cirkvi od štátu, aby štát nemal možnosť zasahovať do vnútorných záležitostí cirkví, napr. menovanie biskupov. Rovnako ako samotný Dušan Jarjabek aj František Mikloško podporil schválenie zmluvy so Svätou stolicou, ktorej súčasťou je aj záväzok zmluvne upraviť financovanie katolíckej cirkvi teda nutne zo štátneho rozpočtu. Preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2000 podpísal M. Dzurinda vatikánsku zmluvu za SR, pričom signátorom Svätej stolice bol kardinál Sodano. Zmluva obsahovala celkovo 25 článkov a určila vzťahy medzi katolíckou cirkvou a vládou SR. V článku 20 (1. odstavec), ktoré sa týka otázky financovania, sa uvádza:

" Zmluvné strany uzavrú osobitnú medzinárodnú zmluvu o finančnom zabezpečení Katolíckej cirkvi. " V článku 25 sa následne uvádza, že: " Táto zmluva sa môže meniť a dopĺňať na základe vzájomnej dohody zmluvných strán. Zmeny a doplnky sa musia vykonať písomnou formou.“

podporil zmluvu


Na rozdiel od vás ja som nemal žiadne problémy so zákonom, vy ste v podstate odsúdený daňový podvodník, keby nebolo premlčania, tak by ste dneska si odpykávali trest, to je prvá vec.

Daniari povrdili, že Matovič dane nekrátil. Polícia trestný čin nájsť nemohla, pretože skutok bol v čase vyšetrovania premlčaný. Keďže Igor Matovič nebol ani pokutovaný (daňovým úradom) ani právoplatne odsúdený za daňové podvody, a teda nexistuje faktický základ pre konštatovanie, že ich spáchal a j e „daňový podvodník” , hodnotíme tvrdenie Ladislava Kamenického ako nepravdivé. Daňové riaditeľstvo po opakovanom preskúmaní Matovičovho podnikania v roku 2011 skonštatovalo, že platil dane v poriadku. Preverovalo podozrenia jeho firmy z rokov 2002 až 2004, podľa ktorých si mala neoprávnene znížiť daň o 70-tisíc eur. Jedno z podozrení sa týkalo vykazovania kilometrov vo firemnej Fabii. Za rok 2004 na nej mal najazdiť v priemere 600 kilometrov denne, no daňovému úradu chýbali doklady. Matovič vysvetľoval , že auto používala jeho matka a tá mu doklady nedala. Neskôr doplnil, že šoféroval on a matka bola spolujazdcom. Napriek záveru daniarov polícia začala v roku 2016 vyšetrovať, či sa Matovič nedopustil trestného činu zatajovania účtovníctva. Vo februári 2017 trestné stíhanie zastavila , pretože skutok bol premlčaný. Demagóg.sk už v minulosti overoval podobné tvrdenia Ľuboša Blahu a Petra Pellegriniho . Taktiež ich označil za nepravdivé.

podnikania
mal
chýbali
vysvetľoval
zastavila
Ľuboša Blahu
Petra Pellegriniho


...pretože z maďarskej strany ani len neuvažujú v najbližších piatich rokoch so začatím výstavby...

Maďarská strana počíta s výstavbou diaľnice od mesta Miškolc až k slovenským hraniciam, avšak nie je garantovaný presný dátum výstavby a dokončenia. Tuto Slota opäť zavádza, keď použil časový úsek, počas ktorého sa neplánuje s výstavbou na maďarskej strane. Navyše minister dopravy Ján Fígeľ uviedol, že Slovenská vláda chce rokovať s maďarskou stranou aby urýchlila práce na výstavbe novej rýchlostnej cesty medzi Miškolcom a slovensko-maďarskou hranicou.

výstavbou
minister dopravy Ján Fígeľ


Eurozóna hlási rekordnú nezamestnanosť. Hovorím o skupine štátov, ktoré majú euro a táto nezamestnanosť sa vyšplhala na 12%.

Podľa poslednej správy Eutostatu (.pdf) bola miera nezamestnanosti Eurozóny vo februári 2013 až 12 %. V grafe , v ktorom Eurostat porovnáva mieru nezamestnanosti Európy s USA a Japonskom od roku 2000, vidíme, že nezamestnanosť Európskej únie (EU-27) ako aj Eurozóny (EA-17) je od roku 2000 najvyššia. Eurozóna vznikla v roku 1999, kedy bola priemerná miera nezamestnanosti jej členských krajín 7,47 %. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správy Eutostatu
grafe
vznikla


A v priemere z deviatich členov makroekonomického výboru dvaja predpokladajú mierny pokles reálnych miezd a siedmi predpokladajú nárast reálnych miezd v priemere. makroekonomický výbor, ktorého súčasťou je aj Národná banka, predpokladá, že reálne mzdy v tomto roku vzrastú o 0,7 desatiny percenta.

V prognóze Výboru pre makroekonomické otázky z februára 2011 sa uvádza predpokladaný rast reálnych miezd v roku 2011 na úrovni 0,2%, pričom ešte v septembrovej prognóze bol odhad 0,0%. Členmi Výboru sú: ING Bank, Tatra banka, SLSP, INFOSTAT, VÚB, SAV, NBS, ČSOB a IFP. Stanoviská jednotlivých členov Výboru sme nezistili.

prognóze
septembrovej prognóze
Stanoviská


Za tri roky, čo som tu, od októbra 2009 do októbra 2012 sme prešli dvomi voľbami, ja tromi voľbami na snemoch.

Ján Figeľ uvádza správny počet volieb do NR SR, avšak v prípade volieb na snemoch KDH neuvádza presný počet vzhľadom k spomínanému časovému intervalu. Výrok na základe uvedeného hodnotíme ako zavádzajúci. Od októbra 2009 do októbra 2012 sa podľa webového portálu www.zakonypreludi.sk konali dvoje parlamentné voľby, a to v roku 2010 a 2012 . Okrem parlamentných volieb sa konali aj komunálne voľby v novembri 2010 a voľby do orgánov samosprávnych krajov v novembri 2009. Voľby predsedov KDH prebehli od októbra 2009 do októbra 2012 v:

Voľba predsedu KDH prebehla podľa webovej stránky strany KDH aj v septembri 2009, kedy bol Ján Figeľ prvýkrát zvolený za predsedu KDH. Tieto voľby však nespadajú pod časový interval, o ktorom hovorí.

komunálne voľby

voľby do orgánov samosprávnych krajov

Sme.sk

Hnonline.sk

KDH


(...)  Procházka to 6 týždňov pred voľbami opakovane sa zaprisahával, že nepôjde Sieť (do vlády so SMER-SD, pozn.).

Po výroku Radoslava Procházku necelé dva mesiace pred voľbami, v ktorom pripustil spoluprácu strany #SIEŤ so SMERom, sa líder #SIETE neskôr v rozličných médiach viackrát vymedzil voči strane SMER. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý. Medzi niektoré príklady vylúčenia spolupráce so Smerom môžeme napríklad uviesť jeho kladnú odpoveď v rozhovore s Braňom Závodským v Rádiu Expres dňa 5.2.2016: Braňo Závodský: " Strana #SIEŤ teda vylučuje povolebnú spoluprácu so stranou SMER-SD? " Radoslav Procházka: " Áno! " Odpoveď na otázku v online chate dňa 11. februára uverejnenom na portáli SME: "Rád to poviem znovu. Je to buď-alebo, so Smerom nejdeme, radi by sme od ľudí dostali poverenie zostaviť vládu pre strednú vrstvu a pohli so Slovenskom dopredu." Alebo výrok v relácii TA3 " V Politike " dňa 14.februára. Otázka na spoluprácu so Smerom zaznie v čase 02:18:10: "Hovoríme definitívne nie Smeru. Nenachádzame najmenší dôvod veriť tomu, že by sa tie kľúčové veci s nimi dali spraviť." V rozhovore pre aktuality.sk z 22. januára Procházka uviedol: " Nikto v #Sieti neverí a nemá dôvod veriť, že by Smer na takúto formu očisty verejného priestoru vedel pristúpiť. A preto považujeme pravdepodobnosť našej povolebnej spolupráce za nulovú. My žiadnu koalíciu neplánujeme, ani s ňou nepočítame. Našim cieľom zostáva získať poverenie na zostavenie vlády pre #Sieť ." Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

výroku
rozhovore
online chate
V Politike
aktuality.sk


Existujú na to prepočty (efekt zvýšenia/zníženia DPH, pozn.), smerom nahor sa to prejavuje 80%, smerom nadol nejakými 40-timi (na cenách tovarov a služieb, pozn.).

Demagog.SK zistil vyjadrenie riaditeľa IFP, ktorý na príklade Lotyšska uvádzal, že vplyv zvýšenia sadzby DPH na ceny bol 84 %, no jej pokles sa v cenách prejavil len z jednej tretiny. Kažimír naráža pravdepodobne na tento prepočet. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dodávame, že zvýšenie z 19 na 20 % v januári 2011 sa prejavilo podľa NBS na spotrebiteľských na cenách 0,45 percentuálnymi bodmi. TASR , 17. apríla 2014: " Analytik Slovenskej sporiteľne Martin Baláž je presvedčený, že nižšia DPH sa nemusí prejaviť v cenách pre konečných spotrebiteľov . "Časť zníženia dane by zrejme predajcovia preniesli do vyššej marže a zvýšili tak svoj zisk. Zníženie DPH by sa však prejavilo ďalším poklesom miery inflácie," uviedol pre TASR. Podobne to vidí aj riaditeľ Inštitútu finančnej politiky (IFP) Martin Filko. "Aj medzinárodné skúsenosti ukazujú, že vplyv zvýšenia sadzby DPH na ceny je výrazne vyšší, než jej zníženia. Zvýšenie DPH v Lotyšsku sa z 84 % premietlo do zvýšenia cien. Jej pokles sa v cenách prejavil len z jednej tretiny," uviedol pre TASR s tým, že priestor na prípadný pokles cien je dnes na Slovensku ešte obmedzenejší veľmi nízkou očakávanou mierou inflácie." Na júlovej schôdzi NR SR bol 8. júla 2014 schválený pozmeňovací návrh Kamenického (SMER-SD), ktorý ustanovil úroveň DPH na 20 % a teda automatický mechanizmus (§ 27). Zároveň do zákona zaviedla § 85 kj, ktorý hovorí o tom, že v roku 2015 sa neuplatní automatický mechanizmus - pokles DPH na úroveň 19 % ak klesne deficit pod 3 %. Keďže išlo o pozmeňujúci návrh v dôvodovej správe a doložke vplyvov sa neuvádzala analýza dopadov zníženia resp. zachovania úrovne DPH. Analýza (.pdf, s.16) Národnej banky Slovenska dopadu zvýšenia DPH z 19 na 20 % na spotrebiteľské ceny uvádza, že toto zvýšenie sa podieľalo na spotrebiteľských cenách vo výške 0,45 p.b. Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR schválený návrh Analýza


Toto musím uviesť na pravú mieru. To porovnanie, ktoré som hovoril, že sa ušetrilo na 4 úsekoch 700 miliónov eur, to sú porovnateľné stavebné náklady. Vôbec tam nie sú žiadne ďalšie položky.

I.MIkloš hovorí o troch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME Svinia-Fričovce


My sme riešili samostatnosť a diverzifikáciu energetických zdrojov, prepojenie Maďarsko-Slovensko, Slovensko-Poľsko. Ja pevne verím, že sa v týchto projektoch, ktoré a propos, boli komisiou vyhodnotené ako dva najlepšie, za to ostatné obdobie, že sa v nich bude pokračovať,

Spomínané projekty sa zameriavajú na plynovodné prepojenie, ktoré je súčasťou energetického projektu sever - juh. Toto prepojenie by malo byť časťou celého severo-južného prepojenia, ktorý má spájať LNG terminály v Chorvátsku a Poľsku a prechádzať všetkými krajinami Visegrádskej štvorky a Chorvátskom. To či projekty boli vyhodnotené komisiou ako dva najlepšie sa nám však nepodarilo z dostupných zdrojov zistiť a preto výrok považujeme za neoveriteľný.

energetického


Nezamestnanosť rástla v rokoch 2006-2010. Teraz poklesla.

Vývoj miery nezamestnanosti podľa ŠÚ SR (výberové zisťovanie) v rokoch 2006 - 2011 je znázornený v tabuľke:

ŠÚ SR


Keď som písal list vtedajšiemu legitímnemu prezidentovi Ukrajiny Viktorovi Janukovyčovi, aby použil všetky aj silové prostriedky na to, aby uchránil celistvosť svojho štátu.

Marián Kotleba ako predseda BB SK napísal v januári 2014 list vtedajšiemu prezidentovi Ukrajiny Viktorovi Janukovyčovi, v ktorom sa písalo okrem iného nasledovné: " V záujme budúcnosti slovanských národov Vás prosím a zároveň aj žiadam, aby ste v žiadnom ohľade neustupovali skupinám, ktoré sa pouličnými nepokojmi a útokmi na vládne inštitúcie jej predstaviteľov snažia rozbiť územnú celistvosť Ukrajiny a ohroziť jej zvrchovanosť a nezávislosť. S teroristami nemožno vyjednávať, pretože nič z toho, čo by Vám sľúbili, by nemysleli úprimne. (...) Vaša excelencia! Zachráňte Ukrajinu, ešte kým máte na to silu a prostriedky. " Výrok hodnotíme ako pravdivý.

list


Šetrili sme, šetrili sme pán Počiatek predovšetkým tam, že napríklad sme osemnásobne znížili cenu za servisy áut na ministerstve financií oproti vašim ...

Na webstránke Ministerstva financií sme našli informácie o cene za servis vozidiel z roku 2009, ktorá bola 5 775 741, 88 eur. Vo februári 2011 bola zrealizovaná nová elektornická aukcia na výber poskytovateľa servisu motorových vozidiel ministerstva, avšak sumu, za ktorú napokon MF nakúpi túto službu, sa nám z nezávsilého zdroja (oficiálna zmluva, médiá a pod.) nepodarilo zistiť.

webstránke Ministerstva financií


My máme určité spôsobilosti ktorými prispievame,do týchto operácií, to sú v prvom rade akcie v zónach, kde takéto nebezpečenstvo nehrozí … sú to odmíňovači napríklad…

Slovensko v NATO sa aktívne podieľa na vojenských misiách, a Galkom uvádzané súvislosti o spôsobilosťami, s akými do misií prispievame, sú správne. Nehodnotíme, či hrozí nebezpečenstvo súvisiace s priamym stretom s nepriateľom, ku ktorému Galko referuje. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovensko sa pod velením NATO doteraz podieľalo na šiestich vojenských operáciách. Prvou bola misia SFOR na území Bosny a Hercegoviny, kde Slovensko pôsobilo ešte ako člen programu Partnerstva za mier. Naši vojaci v tejto operácii pôsobili od roku 1998 do roku 2004. Poslaním SFOR bolo zabrániť ozbrojeným konfliktom, nepokojom či zamedziť zastrašovaniu občanov. V štruktúrach veliteľstva SFOR pôsobila takmer desiatka dôstojníkov, pričom zastávali dôležité štábne funkcie. Misie sa zúčastnili aj dva slovenské vrtuľníky Mi-17. Vrtuľníková jednotka zabezpečovala prepravu osôb a materiálu v prospech mnohonárodnej brigády Juhovýchod, pričom mesačne nalietala viac ako 40 hodín. Vo vrtuľníkovej jednotke bolo v dvoch rotáciách nasadených 42 slovenských vojakov. Išlo o prvé vyslanie leteckej jednotky vzdušných síl OS SR do mierovej operácie. Ďalšou operáciou v rámci Európy bola misia AFOR v Albánsku. Slovenská ženijná jednotka v počte 40 príslušníkov tu pôsobila od júla 1999 do augusta 1999. K hlavným úlohám jednotky patrila výstavba a údržba táborov a opravy hlavných zásobovacích ciest. Ženijná jednotka OS SR v misii AFOR bola historicky prvou celistvou jednotkou našej armády pôsobiacou v operácii na podporu mieru pod vedením NATO. Slovenskí vojaci pôsobili aj v operácii KFOR v Kosove. Od septembra 1999 do marca 2002 tu bola ženijná jednotka a od marca 2002 do septembra 2010 pôsobili slovenskí vojaci v spoločnom česko-slovenskom mechanizovanom prápore. Do operácie bola nasadená aj vrtuľníková jednotka s vrtuľníkmi Mi-17. V operácii KFOR sa vystriedalo 2004 našich vojakov. Od februára 2005 do decembra 2007 boli slovenskí vojaci nasadení v Iraku v rámci výcvikovej misie NATO. "Výcviková misia bola vytvorená na základe požiadavky dočasnej Irackej vlády. Mala pomôcť vybudovať, vycvičiť a vybaviť nové iracké ozbrojené sily. Ich personál strednej a vyššej kategórie cvičili a školili špecialisti NATO priamo vo svojich školách a zariadeniach v Iraku," priblížil rezort obrany. Celkovo tu pôsobilo päť slovenských vojakov. Slováci v súčasnosti pôsobia na Veliteľstve NATO v Sarajeve a to od decembra 2004. Hlavnou úlohou veliteľstva NATO v Sarajeve je asistencia orgánom Bosny a Hercegoviny pri realizácii obrannej reformy a aktivít, ktoré súvisia so snahou krajiny stať sa členom programu Partnerstva za mier. V súčasnosti v štruktúrach veliteľstva pôsobí jeden príslušník OS SR. Celkovo sa v 15 rotáciách vystriedalo 16 slovenských vojakov. Najviac príslušníkov OS SR sa doteraz vystriedalo v operácii ISAF v Afganistane a to 3234 z toho bolo 16 žien. Slovenskí vojaci tu napríklad pomáhali pri odmínovaní medzinárodného letiska KAIA v Kábule, neskôr na letisku v Kandaháre. V operácii pôsobil aj zdravotnícky tím. Jednými z najznámejších jednotiek nasadených v operácii ISAF sú strážne jednotky. Slovenskí vojaci strážili napríklad základňu Tarin Kowt v provincii Uruzgan, neskôr na základňu KAF v Kandaháre či základňu Deh Rawood v provincii Uruzgan. Príslušníci OS SR sa taktiež zapojili aj do výcviku a mentoringu afganských národných bezpečnostných síl. V Afganistane pôsobili aj špecialisti na likvidáciu nevybuchnutej munície a improvizovaných výbušných prostriedkov. V súčasnosti je v operácii ISAF približne 290 slovenských vojakov. Jednou z misií NATO, na ktorej sa Slovensko ako členská krajina aktívne účastnila bola misia ISAF v Afganistane. "Od 1. januára 2015 pôsobí v Afganistane misia NATO Rozhodná podpora (Resolute Support Mission - RSM), ktorej právnym základom je rozhodnutie členských štátov NATO z júna 2014, Rezolúcia BR OSN č. 2198 a dohoda podpísaná s afganským prezidentom Ašrafom Ghánim (Dohoda o statuse síl SOFA). V súčasnosti pôsobí na misii Rozhodná podpora približne 12 tisíc vojakov zo 40 členských a partnerských krajín NATO. Hlavným cieľom misie je podporiť budovanie a rozvoj schopností Afganských národných bezpečnostných síl (ANSF), aby boli schopné samostatne a efektívne čeliť bezpečnostným výzvam v krajine a regióne. Pre Slovenskú republiku predstavuje Afganistan jednu z najvyšších priorít v rámci posilňovania bezpečnosti euroatlantického priestoru. SR v súčasnosti do misie Rozhodná podpora (RSM) prispieva kontingentom 38 príslušníkov (inštruktori, mentori a jednotky špeciálnych síl). Zároveň sa SR ešte na summite NATO v Chicagu zaviazala prispieť sumou 500 tis. USD po dobu 3 rokov (2015-2017) na stabilizáciu Afganských národných bezpečnostných síl. V minulosti Ozbrojené sily Slovenskej republiky participovali na operácii ISAF v počte 343 príslušníkov. Ťažiskom vojenského pôsobenia Slovenskej republiky boli v minulosti južné provincie Afganistanu – Uruzgan a Kandahár, kde sa príslušníci Ozbrojených síl SR sústreďovali na obnovu a stabilizáciu, výcvik afganských bezpečnostných zložiek, stráženie kľúčových objektov a ďalšie aktivity." (Zdroj: Ministerstvo zahraničných vecí ) Čo sa týka odmínovačov, ktorí spadajú pod žénijné jednotky, slovenskí vojaci sú svojimi skúsenosťami v tejto sfére skutočné známi . Pôsobia aj v už spomínanom Afganistane . Veliteľ ženijnej odmínovacej čaty nadporučík Radoslav Matis a jeho ľudia zoznamovali nových vojakov s typmi mín, ktoré sa nachádzajú v mínových poliach. „Slovenskí odmínovači majú v ISAF už dávno dobré meno, ale naša reputácia na leteckej základni v Kandaháre po tejto rotácii ešte poriadne vzrástla,“ konštatuje nadporučík. Slováci však v Afganistane plnia aj iné(rizikovejšie úlohy: "O to, aby na najväčšiu základňu NATO na svete neprenikol militant so zbraňou, alebo s iným nedovoleným materiálom sa bude na jednej z najdôležitejších vstupných brán v Kandaháre starať slovenská strážna jednotka. Práve cez ňu vchádzajú do tábora miestni prepravcovia a domáci zamestnanci." Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

NATO
Ministerstvo zahraničných vecí
známi
Afganistane


Lebo Slovensko má vážny problém s dezinformáciami aj iné krajiny, ale Slovensko má, vychádzam z prieskumu, najväčší problém.

V posledných rokoch vyšlo hneď niekoľko prieskumov, ktoré sa venujú téme konšpirácii. Slovensko podľa nich patrí medzi štáty, v ktorých má najviac ľudí tendenciu veriť dezinformáciám. V prieskume z roku 2020 sa dokonca umiestnilo na prvom mieste. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

O náchylnosti Slovákov veriť v dezinformácie hovorí publikácia spoločnosti GLOBSEC Voices of of Central and Eastern Europe z roku 2020, ktorá porovnáva 10 krajín zo strednej a východnej Európy.

Podľa tohto prieskumu verí dezinformáciám a konšpiračným teóriám až 56% Slovákov a až 60% si myslí, že o svetových záležitostiach nerozhodujú volení lídri, ale tajné skupiny (s.47). V oboch položených otázkach Slovensko dopadlo najhoršie zo všetkých zapojených krajín.

Viac ako polovica Slovákov verí, že protivládne protesty pred rokom 2020 boli organizované a platené zo zahraničia, prípadne priamo Georgom Sorosom (s.49).

Spomedzi desiatich testovaných krajín tomu, že Židia ovládajú vlády a inštitúcie vo svete veria opäť najviac Slováci, až 51% (s.49).

To, že Slováci veria konšpiráciám potvrdzuje aj ďalší prieskum od GLOBSECu. Percento ľudí, ktorí veria na konšpirácie spojené s ochorením COVID-19 bolo u nás štvrté najvyššie (31 %). Slovensko dosiahlo najhorší výsledok z krajín V4 a za nami sa už umiestnili iba krajiny západného Balkánu.

Nedávny prieskumu agentúry AKO sa tiež zaoberal tým, či Slováci vnímajú dezinformácie ako problém. Podľa prieskumu sa takmer 60 % opýtaných domnieva, že ľudia na Slovensku nedokážu rozoznať dezinformácie od pravdivej informácie.

Voices of of Central and Eastern Europe
prieskum
prieskumu


Ani ste len nechodili na tie stretnutia (stretnutia pre prognózu vývoja Slovenska na nasledujúcich 20-30 rokov, pozn.), hoci to nebol žiadny materiál, ktorý by pripravila vládna strana, bol to materiál, ktorý bol pripravený na pôde Slovenskej akadémie vied, univerzity a ďalších vecí.

Demagog.SK nezistil koľko stretnutí sa k prognóze SAV malo uskutočniť a či skutočne opozícia nechodila na stretnutia. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


Na Slovensku ročne na bežnú chrípku ochorie okolo 1,5 milióna ľudí.

Podľa údajov Úradu verejného zdravotníctva ochorelo v chrípkovej sezóne 2018/2019 na tzv. „akútne respiračné ochorenia” 1 470 688 ľudí. Číslo zahrňa len ľudí, ktorých ošetroval lekár. Ak k nemu nešli, štát ich ochorení nemá odkiaľ vedieť. V chrípkovej sezóne 2017/2018 tieto ochorenia postihli 1 603 125 (lekármi hlásených) ľudí, v sezóne 2016/2017 1 562 630 ľudí. Tvrdenie Borisa Kollára preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

údajov