Tie akčné plány sú zamerané na také tri základné oblasti. To je zvýšenie transparentnosti, zníženie miery subjektivity pri hodnotení a potom možno prenastavenie alebo v lepšom špecifikovanie kritérií výberu a aj vrátane toho, akým spôsobom sa tie kritéria potom v praxi implementujú.

Na jeseň 2017 bude predstavený Akčný plán zvýšenia transparentnosti eurofondov, na ktorom pracuje Úrad podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu Petra Pellegriniho. Uvádza niekoľko systémových opatrení na zefektívnenie a zlepšenie transparentnosti pri využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov, ako napríklad automatické náhodné žrebovanie odborných hodnotiteľov,zlepšenie kontrolných procesov a umožnenie dvojkolového procesu výberu žiadostí o nenávratný finančný príspevok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

plán uviedol


Iste sa ľudia v Záborskom v Prešove nehnevajú, keď sa nám podarilo tam dotiahnuť Honeywell s peknou výrobou, ktorá dá prácu okolo 500 ľuďom a teraz tam prebieha nábor.

M. Dzurinda má pravdu v tom, že jeho vláde sa podarilo "dotiahnuť" Honeywell na Slovensko. Portál eTrend píše (30.10.2010) : O investíciu Honeywellu sa okrem Slovenska uchádza aj Poľsko. To bolo vo výbere Američanov donedávna favorit, Slovensko si záujem investora za bývalej vlády príliš nezískalo. Nedávno sa vrátilo do finálneho výberu. Pred dvoma týždňami rokoval počas návštevy USA o investícii šéf slovenskej diplomacie Mikuláš Dzurinda. Ministerstvo zahraničných vecí ale informovalo iba o tom, že ide o významnú investíciu americkej firmy, porovnateľnú veľkosťou s projektmi automobiliek, ktoré postavili na Slovensku svoje závody. Koncom roka 2010 sa Honeywell definitívne rozhodol pre Slovensko. Honeywell Turbo, s. r. o. Bratislava vznikla zápisom do Obchodného registra SR 3. marca 2011 . Počet zamestnancov M. Dzurinda mierne prilepšil. Podľa správy SITA z 1.marca 2012, by do kanca tohto roka malo v závode pracovať 300 zamestnancov. A v horizonte niekoľkých rokov by to malo byť 450 pracovníkov.

píše správy


Nakoniec, keď sme hovorili dnes o špeciálnom prokurátorovi, on bol práve zvolený naprieč politickým spektrom.

Podobný výrok R.Kaliňáka sme už overovali ( Na telo , 19. jún 2011). Špeciálnym prokurátorom je Dušan Kováčik. O funkcii špeciálneho prokurátora sa hlasovalo v NR SR v apríli 2009 . Výsledky: 117 za, 11 proti, 6 sa zdržalo. Koalícia Smer-SD, SNS a ĽS-HZDS mala 85 mandátov, čiže za D.Kováčika hlasovalo aj 32 opozičných poslancov. Môžeme teda konštatovať, že R.Kaliňák má pravdu a špeciálny prokurátor bol zvolený naprieč politickým spektrom.

Na telo
apríli 2009


O tom, že potravinová sebestačnosť v priemere na Slovensku dlhodobo klesá hovoril podľa TASR nedávno aj šéf poľnohospodárskej a potravinárskej komory: "V niektorých komoditách, predovšetkým v komoditách mierneho pásma, sme sa dostávali na 100 % a vyššie, teda niektoré komodity sme dokázali vyvážať. Zhoršenie potravinovej sebestačnosti Slovenska predstavuje teda za uvedené obdobie minimálne 30 percentuálnych bodov," konštatoval. Potravinovú sebestačnosť sleduje aj Eurostat (Degree of self sufficiency) , podľa ktorého v niektorých kategóriách k poklesu došlo, v iných je vývoj nejednoznačný.

hovoril podľa TASR nedávno
Eurostat (Degree of self sufficiency)


U našich kľúčových partnerov ako je Nemecko alebo koniec koncov Rakúsko, klesá nezamestnanosť

Ja pravdou, že Nemecko ako aj Rakúsko patria medzi našich kľúčových partnerov. Taktiež je pravdou, že v Nemecku nezamestnanosť klesá. P. Frešo však nesprávne uvádza údajný pokles nezamestnanosti v Rakúsku. V skutočnosti v Rakúsku nezamestnanosť rastie. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzanie. Tvrdenie P.Freša, že Nemecko a Rakúsko sú pre Slovensko kľúčovými partnermi potvrdzuje štatistika zahraničného obchodu Slovenskej republiky, zverejnená Ministerstvom hospodárstva SR. Nemecko obsadzuje 1. miesto v dovoze, vývoze aj celkovom obrate, Rakúsko je v tejto štatistike ako siedmy najdôležitejší partner pre Slovensko v rámci EÚ. Ak sa pozrieme na ročné miery ( Eurostat ) nezamestnanosti tak je zrejmé, že v Nemecku klesá miera nezamestnanosti. No v prípade Rakúska nezamestnanosť v rokoch 2010 a 2011 síce klesala, no v roku 2012 má rastúci trend. Posledné údaje pre Rakúsko sú pre 3. kvartál 2012. Krajina/rok 2009 2010 2011 2012 Nemecko 7,8 7,1 5,9 5,5 Rakúsko 4,8 4,4 4,2 4,4 (Q3) Aj v prípade medziročnej (január 2012 - január 2013, posledné údaje - Eurostat) klesla nezamestnanosť v Nemecku o 0,3%. Podľa rovnakej štatistiky sa však nezamestnanosť v Rakúsku zvýšila o 0,9%. Krajina/mesiac január 2012 júl 2012 august 2012 september 2012 október 2012 november 2012 december 2012 január 2013 Nemecko 5,6 5,4 5,4 5,4 5,4 5,4 5,3 5,3 Rakúsko 4,0 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,7 4,9 Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistika
Eurostat
kvartál
posledné údaje


Rusi prehrávajú, ich pozícia sa permanentne zhoršuje. Však sú vytlačení zo štyridsiatich percent predtým obsadeného územia.

Ukrajinská protiofenzíva oslobodila viac ako 40 % územia ktoré od februára 2022 získalo Rusko. Výpočty a presné čísla sa líšia, mnohé odhady však potvrdzujú minimálne toto číslo, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Ukrajinský veliteľ ozbrojených síl Valerij Zalužnyj v januári 2023 zverejnil informácie podľa ktorých sa Ukrajine sa podarilo oslobodiť 40 % územia, ktoré Rusko obsadilo od začiatku invázie vo februári 2022. Zároveň oslobodili 28 % všetkých Ruskom okupovaných území od roku 2014.

V médiách vyšlo niekoľko analýz, ktoré sa pokúsili vypočítať presnejšie percento a vychádzali pritom z dát Inštitútu pre štúdium vojny .

V januári 2023 vypočítal denník Le Monde , že Rusko kontroluje iba 16,55 % ukrajinského územia oproti 24,4 % z marca 2022. V tomto percente je zahrnutý aj Krym a Donbas, ktoré tvoria 6,45 % ukrajinského územia. Keď sa pozrieme len na postup ruských vojsk od februára 2022, museli sa stiahnuť z cca 43 % svojich územných ziskov. V marci 2022 teda ruská armáda okupovala až 147 tisíc km², zatiaľčo v decembri 2022 mala pod kontrolou cca 99 tisíc km². Okupované územia na Donbase a Krym tvorili približne 38 tisíc km². Plocha Ruskom obsadeného územia od februára 2022 sa tak znížila z približne 109 tisíc km² na 61 tisíc km² - o 44 %.

Februárová štúdia britského denníka The Guardian v spolupráci s Inštitútom pre štúdium vojny tvrdí , že Rusko stratilo 20 % ovládaného územia: v marci 2022 ovládalo 51 000 štvorcových míľ (132 000 km²), Rusko v súčasnosti ovláda približne 17 % suverénneho územia Ukrajiny, teda 40,600 štvorcových míľ (105 154 km²).

Podľa factchecku Newsweeku získala Ukrajina v novembri 2022 približne 47 - 48 % územia, o ktoré od februára 2022 prišla. New York Times v novembri vypočítal, že Ukrajina získala naspäť až 54 % územia.

Zdroj: New York Times , Institute for the Study of War, stav ku 13. novembru 2022. Modrou farbou sú označené územia, ktoré Ukrajina dobyla naspäť spod kontroly ruskej armády, ružové územia Rusko stále okupuje.

Zimná ruská ofenzíva priniesla určité územné zisky. Za február 2023 získali za cenu veľkých ľudských strát približne 85 km2, čo predstavuje 0,01 % celého územia Ukrajiny.

zverejnil
oslobodiť
Inštitútu pre štúdium vojny
Le Monde
tvrdí
factchecku
New York Times
New York Times
získali


Je pravda, že Choma zarába viac ako predseda vlády SR. Choma len za výkon funkcie poslanca NR SR, poslanca VÚC a primátora Žiliny zarobí spolu 5 050 eur mesačne. Predseda vlády zarobí mesačne 3 700 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Plat predsedu vlády je určený v rámci úpravy platu člena vlády v zákone o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľˇov a je stanovený na úrovni 1,5 násobku platu poslanca. Plat poslanca NR SR je na úrovni okolo 1960 eur. Od roku 2010 sa mzdy poslancov NR SR nevalorizovali. Rovnako aj v roku 2013 bolo prijaté , že mzdy poslancov v roku 2014 sa nebudú zvyšovať. Základný plat člena vlády je teda 1,5 násobok sumy 1 960 eur. V prípade predsedu vlády musíme započítať k tomuto základnému platu aj Ide o základný plat ku ktorému je potrebné započítať príplatok vo výške približne 750 eur. Spolu ide teda o sumu približne 3 700 eur. Rovnakú sumu uvádza aj (CELSI) Stredoeurópsky inštitútu pre výskum práce. Choma ako primátor mesta Žilina zarába plat vo výške 2 630 eur. Zároveň poberá plat ako poslanec NR SR 1 960. Poslanec NRSR má aj paušálne náhrady, ako žijúci mimo Bratislavy má nárok na 1 615 eur. Paušálne výdavky do platu však nezapočítaváme. Choma je aj poslancov VÚC ZSK, kde plat poslanca je na úrovni 457 eur. Len za výrok týchto troch verejných funkcií zarobí Choma spolu 5 050 eur, čo je viac ako zarobí predseda vlády SR. Podobný prepočet spravil aj Brocka. SITA , 4. februára 2014: "Starosta Starej Bystrice Ján Podmanický z verejných zdrojov dostal vlani 61 000 eur, poslanec, primátor Žiliny Igor Choma 63 000 eur (5 250 eur mesačne, pozn.) , starosta Hurbanovej Novej Vsi Ľubomír Petrák 51 600 eur, starosta obce Častkovce Dušan Bublavý 53 500 eur, starosta Šenkvíc Peter Fitz 52 800 eur, starostka Oravskej Lesnej Viera Mazúrová 47 000 eur a predseda Trenčianskeho samosprávneho kraja Jaroslav Baška 65 000 eur." Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákone 1960 prijaté uvádza plat plat SITA


V programovom vyhlásení vlády, v našich volebných programoch to je, že Slovensko má zostať Európskej únie a v NATO, že to náš životný priestor.

Vo volebných programoch koaličných strán aj v programovom vyhlásení vlády je podpora členstva Slovenska v EÚ aj v NATO. Koaličnými poslancami sú však aj členovia strán, ktoré členstvo v EÚ a NATO nepodporujú. Kaliňákov výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

V programovom vyhlásení vlády sa uvádza, že „vláda považuje členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii za nenahraditeľné. Európska únia ako jedinečný a výnimočný projekt je pre Slovensko jeho životným priestorom. (...) Vláda bude podporovať plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva v Severoatlantickej aliancii (NATO). Slovenská republika bude naďalej dôveryhodným a solidárnym spojencom.“ Vládne strany Smer-SD a Hlas-SD podobné tvrdenie uvádzajú aj vo svojich straníckych programoch. Vládna strana SNS podobné tvrdenia v programoch neuvádza. Navyše, v programe strany Národná koalícia - nezávislí kandidáti, z ktorej pochádzajú poslanci a kandidáti do Europarlamentu klubu SNS Huliak, Šefčík a Ľupták, sú uvedené body požadujúce vystúpenie z EÚ a „nepodpísanie zotrvania v pakte NATO 2024“.

Pred parlamentnými voľbami, strany Smer a Hlas vyhlásili, že nechcú vystúpenie Slovenska z Európskej únie (EÚ) ani z NATO. Rovnako ani SNS nemala spomenuté v svojom programe pred parlamentnými voľbami niečo o vystúpení Slovenska zo spomínaných organizácii. No Národná koalícia , ktorá sa pred parlamentnými voľbami spojila so SNS, v svojom programe hlási, že je za vystúpenie Slovenska z EÚ a NATO.

V programovom vyhlásení vlády, ktoré nesie názov Lepšie, pokojnejšie a bezpečnejšie žiť sa píše, že „Vláda považuje členstvo Slovenskej republiky v Európskej únii za nenahraditeľné. Európska únia ako jedinečný a výnimočný projekt je pre Slovensko jeho životným priestorom. (...) Vláda bude podporovať plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva v Severoatlantickej aliancii (NATO). Slovenská republika bude naďalej dôveryhodným a solidárnym spojencom.“

Strana SMER šla do parlamentných volieb s programom , v ktorom uvádza, že „SMER – SSD považuje členstvo SR v Európskej únii (EÚ) za nenahraditeľné. SMER – SSD ešte ako opozičná strana výrazne prispel k úspešnosti referenda o vstupe SR do EÚ a počas vládnutia urobil významné kroky k hlbšej európskej integrácii Slovenska (vstup do tzv. Schengenského priestoru a prijatie spoločnej európskej meny). EÚ je pre Slovensko životný priestor. Európska integrácia je jedinečný projekt hodný ochrany. (...) SMER – SSD bude podporovať plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva v NATO.“

Pred voľbami do Európskeho parlamentu, strana SMER vydala program s názvom Za mier v Európe , v ktorom kritizujú EÚ, vyzdvihujú zachovanie práva veta a suverenity Slovenska a odmietajú vojenskú podporu Ukrajiny. „Členstvo Slovenska v EÚ považujeme za úspešný príbeh. A hoci nie sme žiadni eurooptimisti a vôbec nie sme nadšení dnešným vedením EÚ, z pragmatických dôvodov sme presvedčení, že EÚ je správny projekt a členstvo v EÚ je pre nás v zásade prospešné,“ uvádza sa v programe.

Hlas-SD potvrdzuje nevyhnutnosť členstva Slovenska v EÚ a NATO. „Členstvo v Európskej únii a NATO je garanciou slovenskej prosperity a bezpečnosti, za presadzovania jasných slovenských národných záujmov v týchto inštitúciách,“ uvádzajú v programových prioritách strany.

Strana SNS pred parlamentnými voľbami vo volebnom programe podobné tvrdenia o zotrvaní alebo o vystúpení z EÚ alebo NATO neuvádza. Hovorkyňa SNS však v októbri 2023 uviedla, že kandidatúra nezávislých politikov na listine strany SNS bola podmienená súhlasom s členstvom v týchto medzinárodných organizáciach.

Pred voľbami do Europarlamentu sa SNS prihlásila k programu európskej politickej skupiny Identita a demokracia (ID). Program ID prezentuje politické postoje strany a neuvádza žiadne tézy o zotrvaní alebo o vystúpení krajín z EÚ alebo NATO.

V programe na webe strany Národná koalícia - Nezávislí kandidáti, ktorú reprezentujú Rudolf Huliak, Ivan Šefčík a Pavol Ľupták, kandidáti do Europarlamentu a poslanci klubu SNS, sa uvádza okrem iného práve „nepodpísanie zotrvania v pakte NATO 2024“ a „vystúpenie zo štruktúr EÚ, SLOVEXIT“.

V októbri minulého roku, predseda Národnej koalície a kandidát za SNS Rudolf Huliak sa vyjadril , že bude tu snaha o povinné referendum o vystúpení Slovenskej republiky z EÚ a NATO. SNS následne túto snahu poprela , údajne išlo iba o názor Rudolfa Huliaka. Hovorkyňa národniarov Zuzana Škopcová dodala, že „Slovenská národná strana nemala nikdy vo svojom programe ani nemieni mať iniciatívu povinného referenda o vystúpení z medzinárodných organizácií, ktorých je Slovensko členom.“

Predseda SNS Andrej Danko v roku 2022 počas návštevy v Londýne vo videu tvrdil , že Veľkej Británii nie je horšie od zrušenia členstva v EÚ. Zároveň dodal, že „možno aj nás Slovákov bude o chvíľu čakať odchod z Európskej únie, ak nás budú valcovať, ak budú likvidovať naše podniky, ak budú Nemci a Francúzi pozerať len na seba.“

Smer
Hlas
SNS
Národná koalícia
vyhlásení
programom
Za mier v Európe
prioritách
programe
podmienená
programu
programe
reprezentujú
kandidáti
poslanci
vyjadril
poprela
tvrdil


...pri kvótach sme mali rozdeliť len 120 000 migrantov, tých 40 000 bolo na základe dobrovoľnosti.

V súčasnosti platne schválený systém kvót sa týka prerozdelenia dokopy 160 000 utečencov (pojem migranti, ktorý použil Fico, nie je v tomto prípade správny- jedná sa totiž o ľudí, ktorí už žiadajú o azyl a teda sa kvalifikujú (. pdf ,s.9) ako utečenci) na základe povinných kvót. Premiérovo tvrdenie už nie je aktuálne, prerozdelenie 40 000 utečencov na základe dobrovoľnosti bolo schválené ešte v júni 2015, no už v septembri 2015 Rada schválila prerozdelenie týchto 40 000 utečencov už v rámci povinných kvót a takisto bolo schválené aj rozhodnutie o presídlení 120 000 utečencov na základe povinných kvót. Dokopy má byť teda podľa povinných kvót presídlených 160 000 utečencov. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

pdf
júni
septembri
120 000


My (SNS, pozn.) sme mali prvý transparentný účet...

Podľa zhrnutia Denníku N sa pri transparentnom účte jedná o naledovné: " Zavedenie transparentných účtov v nových volebných kódexoch malo do týchto parlamentných volieb priniesť prehľad o tom, z čoho strany financujú svoju predvolebnú reklamu, koľko peňazí ich kampaň vlastne stojí a kam tieto peniaze idú. V ideálnej forme to teda mohlo vyzerať tak, že človek pri kliknutí na transparentný účet politickej strany odsleduje, koľko ide v ktorý mesiac na televíznu reklamu, koľko stoja letáky, koľko bilbordy a trebárs aj koľko berie moderátor straníckeho mítingu. "

Transparentný účet sa pritom dá okrem Fio bank zaviesť iba v Slovenskej sporiteľni, ktorá ponúka prehľad všetkých spravovaných transparentných účtov. Tieto účty sú zo zákona povinné pre vedenie volebnej kampane.

Podobné vyhlásenie predniesol Danko už na tlačovke SNS v septembri, vtedy však presnejšie uviedol, že strana bola jednou z prvých, nie prvá, kto si zriadil transparentný účet pre voľby 2016.

Most-Híd
SNS
Denníku N
Fio bank
prehľad
zákona
povinné
tlačovke


Viete, asi by sme ale najprv naozaj mali odpovedať na tú vašu prvú otázku, ktorú ste položili aj pánovi predsedovi Mostu-Híd, a to aký je vlastne dôvod, kde je tá príčina, prečo práve teraz treba riešiť tento problém (znižovanie kvóra, pozn.) a myslím si, že tá odpoveď je veľmi jednoduchá, je to jediná politická agenda Mostu-Híd ako koaličnej strany.

Je pravdou, že Most-Híd sa snaží znížiť kvórum pre používanie jazyka národnostných menšinami, avšak nie je to ich jediná agenda, čo dokazujú nižšie uvedené odseky. Predvolebný program strany Most-Híd bol vyhodnotený za jeden z najlepších v oblasti sociálnej a dôchodkovej politiky. INEKO hodnotilo volebné programy, a to v týchto oblastiach: Rastúci deficit verejných financií, Podnikateľské prostredie, Rastúca nezamestnanosť, Neudržateľný I. pilier dôchodkového zabezpečenia, Zdravotníctvo. Práve v oblasti "Neudržateľný I. pilier dôchodkového zabezpečenia" skončil Most-Híd zo všetkých strán (ktoré INEKO hodnotil, pozn.) najlepšie a dostal ako známku 2. V tomto hodnotení 2 znamenala: "Strana identifikovala problém, riešenia sú však buď čiastočné, alebo ich uplatnenie znamená len krátkodobé zlepšenie situácie v danej oblasti." Nedávno, prvého apríla 2011 sa konala tlačová konferencia strany Most-Híd, pričom témou bola oblasť zdravotníctva . Most-Híd uviedol, že momentálne nevidí priestor na vytvorenie zdravotného pripoistenia, o ktorom hovoril Ivan Uhliarik. Vyzývala Uhliarika, aby konal v procese elektronizácie zdravotníctva a napokon mu vyjadrila podporu v súvislosti s liekovou politikou štátu. Zo správy SITA vyplýva, že strana Most-Híd sa usiluje hájiť záujmy živnostníkov a dohodárov. Ivan Švejna sa vyjadril, že urobí všetko preto, aby výsledná dohoda v koalícii o odvodovom zaťažení živnostníkov a dohodárov nebola taká, ako sa v súčasnosti javí, že by mohla byť. Nie je tak pravda z pohľadu programu strany ani z pohľadu činnosti Most-Híd, že by jedinou agendou strany boli záujmy maďarskej menšiny.

znížiť kvórum
INEKO
zdravotníctva
Zo správy SITA


Živnostník, ktorý podniká sám, ručí celým majetkom.

Je pravdou, že živnostník ručí za svoje záväzky celým majetkom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predpis č. 455/1991 Zb. (Živnostenský zákon) definuje živnosť ako sústavnú činnosť prevádzkovanú samostatne, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť, za účelom dosiahnutia zisku a za podmienok ustanovených týmto zákonom. Podnikateľ SZČO je fyzickou osobou a za svoje záväzky ručí všetkým, čo má. V prípade neúspechu, dlhov či bankrotu teda prípadný exekútor siaha na jeho podnikateľský i osobný majetok. Podľa súdnej exekútorky a hovorkyňe Slovenskej komory exekútorov Stanislavy Kolesárovej „živnostník, ako fyzická osoba, ručí celým svojím majetkom, spoločník neručí – ručí len spoločnosť“ . Živnostník ručí celým svojím majetkom vrátane súkromného majetku.

definuje ručí Kolesárovej ručí podnikajte.sk


Faktom je tiež, že po celú dobu bol náš zástupca v Eurojuste doktor Hamran každý deň v kontakte s Turkami. Vďaka jeho podkladom a intervencii bol kamionista v priebehu niekoľkých dní prepustený.

Podľa SME bol kamionista zatknutý 24. decembra 2010. Z turecka ho vykázali 28. decembra. " Kamionistu súd po predložení dokladov z Eurojustu dnes prepustil na slobodu." Hamran je zástupcom Slovenska v Eurojuste od septembra 2007. Nevieme však posúdiť na základe koho intervencie došlo k prepusteniu (vyhosteniu) kamionistu za dané štyri dni.

SME Eurojustu Hamran


Podarilo sa novozvolenej predsedníčka Regionálneho zväzu bratislavského pani Žitňanskej vytvoriť širokospektrálnu stredopravú koalíciu, vďaka ktorej sme boli úspešní v župných voľbách. Aj tu chcem poďakovať ostatným politickým stranám. V Bratislavskom kraji máme svojho župana. Máme návrat mnohých členov, máme nových členov, máme nové tváre na kandidátke. Niekedy je kríza dobrá aj na to, aby sa podarilo víťazstvo.

SDKÚ vytvorila v Bratislavskom VÚC širokú koalíciu s KDH, OKS, SDKÚ-DS, SMK-MKP a získali 26 mandátov zo 43 všetkých mandátov v územnom celku. V Bratislave je župan Pavol Frešo z SDKÚ. Pravda.

vytvorila


Vy (SNS, pozn.) ste tak isto dostali peniaze zo štátneho rozpočtu…

SNS v parlamentných voľbách 2012 skutočne dosiahla výsledok, ktorý ju oprávňoval k príspevku za odovzdané voličské hlasy. Inými slovami, je skutočne pravdou, že SNS dostalo, tak ako OĽaNO, peniaze zo štátneho rozpočtu. Samozrejme príspevok závisí od výšky volebného výsledku v percentách z celkového počtu odovzdaných platných hlasov.

zákona zákon odovzdalo mzdy správe


Môžme takto hovoriť o železničných spoločnostiach. (v súvislosti so zadlžovaním, pozn.) Je to dlžoba všetkých troch spoločností sa blíži k miliarde, a to sú obrovské sumy.

Podľa Analýzy fungovania železničných spoločností Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť Slovensko, a.s. a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. z 19. januára 2011 dlh týchto troch spoločností dosahuje 950 mil. € .

Analýzy
950 mil. €


Zobrali ste im invalidný dôchodok. My sme jej potom na základe rozhodnutia ústavného súdu museli vracať dôchodky.

Ústavný sú v júni 2006 rozhodol, že prehodnotenie invalidných dôchodkov bolo protiústavné. Marcela Eckerová z kancelácie verejného ochrancu práv v článku uverejnenom v denníku SME, 10. júna 2009 vysvetľuje, kto má právo na vrátenie invalidného dôchodku: " Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky zo 7. júna 2006 sa vzťahuje na prípady, keď pri kontrolnej lekárskej prehliadke určenej pred 1. januárom 2004 s lehotou jej uskutočnenia po 31. decembri 2003 posudzovala Sociálna poisťovňa trvanie invalidity na nárok na invalidný dôchodok podľa zákona o sociálnom poistení, ktorý nadobudol účinnosť až 1. januára 2004. A na jej základe bol invalidný dôchodok znížený alebo odňatý. Rovnako sa uvedené vzťahuje na poberateľov invalidného alebo čiastočného invalidného dôchodku, ktorým pri kontrolnej lekárskej prehliadke vykonanej pred 1. januárom 2004 nebola určená lehota jej ďalšieho uskutočnenia, no Sociálna poisťovňa im napriek tomu po 1. januári 2004 prehodnotila trvanie invalidity podľa zákona o sociálnom poistení. Ústavný súd Slovenskej republiky konštatoval, že takéto prehodnocovanie invalidity bolo protizákonné a Sociálna poisťovňa je povinná znížené respektíve odňaté invalidné dôchodky vrátiť ." V dokumente "Prehľad najvýznamnejších legislatívnych zmien v sociálnom poistení a dôchodkovom sporení prijatých od júla 2006 do 31. decembra 2008" (. rtf ) sa píše: "...novelou zákona o sociálnom poistení s účinnosťou od 1. 10. 2006 bola riešená situácia poberateľov invalidného dôchodku, ktorým bol invalidný dôchodok odňatý, prípadne jeho suma znížená podľa protiústavného ustanovenia. Následne na to Sociálna poisťovňa postupne prehodnotila a prinavracia invalidné dôchodky tým invalidným dôchodcom, ktorým boli nespravodlivo odňaté ." ČTK , (7. septembra 2006): " Invalidní dôchodcovia , ktorým bola po sprísnení pravidiel na uznávanie invalidity znížená penzia alebo o ňu prišli, dostanú svoje peniaze späť . Vyplýva to z novely zákona o sociálnom poistení, ktorú dnes schválil parlament. Prijatá novela má napraviť škody, ktoré vznikli invalidom pri prehodnocovaní dôchodkov priznaných do konca roku 2003. Ústavný súd totiž konštatoval, že prísnejšie podmienky, ktoré presadila pre invalidov minulá vláda Mikuláša Dzurindu, porušovali ich ústavné práva." „ Ústavný súd konštatoval porušenie ústavného práva občanov , a to tým, že trvanie invalidity ako podmienky zachovania nároku na invalidný dôchodok a čiastočný invalidný dôchodok vzniknutého pred účinnosťou zákona o sociálnom poistení sa posudzuje podľa nových kritérií ustanovených podľa zákona o sociálnom poistení. Tým vnáša do minulých skutkových a právnych vzťahov právnu neistotu.“ cituje rozhodnutie ÚS denník Pravda . Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eckerová rtf ČTK Pravda


Žiadatelia o azyl v Rakúsku boli tu (v Gabčíkove, pozn.) držaní, nikto o nich nevedel, museli poslúchať, lebo keby neposlúchali, nedostanú azyl v Rakúsku.

Gabčíkovský model vznikol na základe Memoranda o porozumení medzi Slovenskom a Rakúskom, ktoré bolo 21. júla 2015 podpísané vtedajším podpredsedom vlády a ministrom vnútra SR Robertom Kaliňákom a spolkovou ministerkou vnútra Rakúska Johannou Mikl–Leitner vo Viedni. Na základe dostupných informácií je možné konštatovať, že bol dobrým a funkčným modelom bilaterálnej spolupráce. Nie je však možné tvrdiť, že žiadatelia o azyl boli v Gabčíkove "držaní" . Referendum usporiadané v Gabčíkove a mediálna pozornosť domácich a zahraničných spravodajcov zas vyvracajú tvrdenie, že o nich nikto nevedel. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako zavádzajúci. Na základe Memoranda malo byť v zariadení Slovenskej technickej univerzity v Gabčíkove ubytovaných 500 žiadateľov o azyl z Rakúska. Tí nemali právo na získanie azylu na Slovensku a po skončení azylovej procedúry sa mali vrátiť späť do Rakúska. Počas dvojročnej platnosti Memoranda využilo zariadenie v Gabčíkove dohromady 1 228 osôb. Všetky boli sýrskeho pôvodu a polovica z nich deti. Náklady na ubytovanie, stravu a upratovanie hradilo Slovensko a náklady na zdravotnú starostlivosť, strážnu službu, voľnočasové aktivity, výučbu pre deti, či vreckové kryla rakúska strana. Na chode zariadenia sa podieľali rakúski aj slovenskí sociálni pracovníci. Platnosť Memoranda vypršala v júli 2017 a ministerstvo vnútra ho zatiaľ neplánuje predĺžiť. Jeho pôvodný účel, uvoľniť rakúske kapacitne preplnené azylové zariadenia, už totiž stratil na význame. Podľa Michaely Paulenovej z Tlačového odboru MV SR Rakúsko v súčasnosti "zvláda migračný tlak v rámci vlastných možností. V prípade, že by došlo k zhoršeniu situácie, Slovensko je pripravené túto možnosť Rakúsku opäť ponúknuť." Dňa 2. augusta 2015, necelé dva týždne po podpise Memoranda, sa v Gabčíkove konalo referendum s jedinou otázkou: „Ste proti zriadeniu dočasného utečeneckého tábora v účelovom zariadení Slovenskej technickej univerzity v obci Gabčíkovo?“ Zúčastnilo sa ho 2 587 (60,16%) zo 4 300 oprávnených voličov; 2 501 (96,67%) z nich odpovedalo "áno". Pre zriadenie tábora v obci hlasovalo len 86 osôb, a to aj napriek tomu, že v Gabčíkove už od roku 1994 funguje azylové zariadenie a obyvatelia obce s cudzincami zatiaľ nemali negatívne skúsenosti. Referendum bolo právne záväzné pre obecné zastupiteľstvo, nie však pre štát (MV SR). Prezident Andrej Kiska hlasovanie obyvateľov Gabčíkova označil za dôsledok predovšetkým zlyhania komunikácie zo strany osôb zodpovedných za riadenie štátu. "...neodsudzujme ale, prosím, ľudí, ktorí majú iba obavy z neznámeho. Veľakrát sú ich jedinou informáciou výroky - veľakrát výroky politikov - o utečencoch ako o utajených teroristoch." Tým prezident zrejme narážal priamo na Roberta Fica. Premiérov výrok , "medzi utečencami sú možno aj teroristi," medzi obyvateľmi obce silno rezonoval. Starosta Gabčíkova Iván Fenes sa zároveň sťažoval aj na nedostatok informácii o rakúsko-slovenskej dohode, a na neschopnosť vlády s obcou komunikovať. O referende a jeho výsledkoch informovali napríklad aj český iDnes.cz a rakúska ORF . Tieto informácie vyvracajú tvrdenie Roberta Fica, že o žiadateľoch o azyl "nikto nevedel" . Spolupráca medzi Rakúskom a Slovenskom bola politickými predstaviteľmi krajín hodnotená ako akt solidarity . Médiá pri informovaní o tejto záležitosti používali výrazy ako Slovensko "poskytlo" či "zabezpečilo" ubytovanie pre žiadateľov o azyl, resp. "prijalo" tieto osoby. Každý žiadateľ pred príchodom absolvoval prijímací pohovor a zdravotnú prehliadku v Rakúsku. Je preto zavádzajúce tvrdiť, že utečenci boli v Gabčíkove "držaní". To, či by žiadatelia azyl skutočne nedostali, "keby neposlúchali" , sa nám nepodarilo overiť. Dátum zverejnenia analýzy: 11.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Memoranda
Náklady
júli 2017
referendum
Kiska
výrok
iDnes.cz
ORF
akt solidarity
"poskytlo"
"zabezpečilo"


...a chcem povedať, že rozhodnutie o odmietnutí gréckej pôžičky je rozhodnutie slobodne zvoleného legitímneho parlamentu SR, kde tento návrh získal jeden hlas a kde dokonca ani jeden poslanec Smeru za grécku pôžičku nehlasoval.


My od nich (Ruska) nakupujeme jadrové palivo, pretože zatiaľ nemáme, zatiaľ nemáme alternatívy, ale už sa rokuje o tom, že bude, s Američanmi, Francúzmi.

Slovensko od Ruska nakupuje jadrové palivo aj počas vojny na Ukrajine. Dodávky prišli minulý rok na Slovensko päť krát a to aj krátko po ruskej invázii - 1. a 16. marca . Hľadanie alternatív je totižto náročné , keďže jadrové palivo potrebné pre slovenský typ reaktorov sa dlhé roky vyrába v jedinom závode v ruskom meste Elektrostal. S ruským dodávateľom TVEL, ktorý je dcérskou firmou štátnej korporácie Rosatom, má Slovensko uzavretý kontrakt na dodávky paliva do roku 2026.

Hneď po začatí vojny sa však napriek pochybnostiam začali viesť rokovania s alternatívnymi dodávateľmi a v septembri oznámil šéf Slovenských elektrární, že možnosti na nákup jadrového paliva sa rozšírili o ďalšie dve firmy. Ide o francúzsku firmu Framatome a americkú spoločnosť Westinghouse, s ktorou sa Slovensko o dohodu pokúšalo už v minulosti. Na nové jadrové palivo bol vypísaný medzinárodný tender, do ktorého sa podľa očakávaní majú zapojiť aj títo dvaja dodávatelia.

päť krát
1.
16. marca
náročné
uzavretý
pochybnostiam
viesť
oznámil
pokúšalo
vypísaný


Nechcem ani vyťahovať chyby, ktorých si sa dopustil aj ty, ako predseda parlamentu. Lebo táto relácia nie je o tom, táto relácia je. Moderátor: "Ale je aj to tom, pán Hrušovský. Dosť komické, že mu tu vyčítate nejak nepriamo veci a nepoviete otvorene, že čo máte na mysli." Mám na mysli prepisovanie zákonov, ktoré boli v parlamente schválené a ktoré boli odoslané do prezidentskej kancelárie v inej forme, ako boli.

P. Paška priznal, že ako predseda NR SR dal pokyn na prepísanie protichodných ustanovení v zákone o sociálnom poistení. Bližšie o tomto skutku informuje denník SME.

SME.


Tým pádom parlament už nevie ublížiť plánu obnovy a úradnícka vláda môže dokončiť všetky tie veci, ktoré sú na úrovni vlády a v septembri tretia žiadosť o platbu ďalších 800 miliónov (pozn. eur z Plánu obnovy) je tak ochránených.

Na vyplatenie tretej platby z Plánu obnovy nie je potrebné prijať v parlamente novú legislatívu. Ako však ukazuje nedávna minulosť, niektoré návrhy zákonov v parlamente by mohli vyplatenie ohroziť. Nesedí tak tvrdenie ako také, že parlament už nevie ublížiť Plánu obnovy, ani že peniaze sú (pred parlamentom) ochránené. Výrok Eduarda Hegera preto hodnotíme ako už nepravdivý.

Ku dňu 16. mája 2023 nie je v riziku nesplnenia žiadny míľnik z tretej žiadosti o platbu z Plánu obnovy, ktorá je vo výške 814,7 milióna eur. Zároveň na splnenie zostávajúcich míľnikov z Plánu obnovy nepotrebuje vláda prijatie novej legislatívy Národnou radou Slovenskej republiky, keďže školský zákon bol schválený 20. mája 2023. Napriek tomu stále môže dôjsť k zdržaniu alebo nesplneniu niektorého z míľnikov, čo by viedlo k ohrozeniu podania celej žiadosti o platbu.

Hoci prijatie novej legislatívy Národnou radou nie je potrebné, niektoré legislatívne návrhy môžu plán obnovy naopak ohroziť. Vicepremiérka Lívia Vašáková v máji 2023 upozornila , že Slovensko mohlo prísť o takmer 815 miliónov eur z plánu obnovy. Na vine bola novela zákona o ochrane prírody z dielne poslancov okolo Tomáša Tarabu. Návrh zasahoval do reformy národných parkov, na ktorú je naviazaná tretia platba z Bruselu. Návrh nakoniec schválený nebol .

Vyjadrenie strany Demokrati z 30. 5. 2023:

Keďže, ako sami píšete v odôvodnení, v parlamente už nie je legislatíva, ktorej schválenie by bolo podmienkou vyplatenia tretej platby z plánu obnovy a zároveň všetky ostávajúce míľniky sú už v rukách vlády, výrok Eduarda Hegera považujeme za fakticky správny. Nič na tom nemení ani tvrdenie z vášho odôvodnenia, že „Napriek tomu, stále môže dôjsť k zdržaniu alebo nesplneniu niektorého z míľnikov/cieľov, čo by viedlo k ohrozeniu podania celej žiadosti o platbu.“ keďže Eduard Heger netvrdil, že nemôže dôjsť k zdržaniu, alebo nesplneniu niektorých míľnikov, ale iba to, že úradnícka vláda má zvyšné míľniky vo vlastných rukách.

To, že poslanci môžu prichádzať s legislatívnou iniciatívou, ktorej obsah by zvrátil reformy z plánu obnovy, ako tomu bolo v prípade návrhu poslanca Tarabu, nič nemení na faktickosti predmetného výroku, keďže z kontextu jasne vyplýva, že Eduard Heger hovoril o tom, že v parlamente už nie je potrebné schváliť žiadne ďalšie míľniky.

Tým pádom platí, že v parlamente už nie je legislatíva, ktorá musí byť schválená na splnenie podmienok 3. platby z plánu obnovy, a rovnako platí, že zvyšné míľniky sú už v rukách úradníckej vlády.

Plánu školský podania upozornila nebol


My si myslíme, že treba presne určiť ohniská, kde táto miera nezamestnanosti je mimoriadne vysoká. My sme si už niektoré určili dopredu a aj som vyhlásil, že ak bude Smer-SD súčasťou novej vlády, budem okamžite presadzovať výjazdové rokovanie vlády do oblasti Rimavskej Soboty - Poltáru, potom ďalšie do oblasti Trebišova a JV Slovenska a potom ďalšie výjazdové zasadnutie do oblasti Gelnice. Toto vnímame momentálne ako 3 veľké ohniská, na ktoré sa vláda musí sústrediť. My sme takýchto výjazdových rokovaní urobili 19 za 4 roky.

Bohužiaľ sa nám nepodarilo spočítať presný počet výjazdov vlád Roberta Fica. To, že ich bolo viac však v minulosti uznalo aj SDKÚ, ktoré zároveň vládu Roberta Fica kritizovalo, že takéto výjazdy nemajú žiadny vplyv na situáciu na Slovensku a miesto nich je potrebné zavádzať reformy.

uznalo


No a pokiaľ ide o to čo treba spraviť, myslím si, že aj tá štúdia McKinsey, ktorú spomínal pán minister, ale všetky iné výskumy hovoria, že kľúčom je učiteľ.

Demagog.sk pochopiteľne nevie preskúmať všetky výskumy o reforme vdelávania, či skutočne všetky hovoria, že kľúčom je učiteľ. Avšak je pravdou, že v štúdii McKinsey, o ktorej čiastočne hovoril aj D. Čaplovič sa táto skutočnosť spomína.

závery


Ty hovoríš, že situáciu v 2011 riešila premiérka a riešil predseda parlamentu, ale prepáč, my pre tvoju neschopnosť, pretože ty si s lekármi predtým nerokoval, ty si im žiadne ponuky nedal a oni štrajkovali za zvýšenie platov, zatiaľ čo teraz tieto sestry zvyšujú, paradoxne sú zvýšené platy.

Išlo o obdobie, kedy bol ministrom zdravotníctva Uhliarik v roku 2011 a kedy dochádzalo k štrajkom lekárov. V tom čase s lekármi rokovala premiérka Radičová a predseda parlamentu Hrušovský . Uhliarik však takisto rokoval s lekármi a navrhol alternatívu. Zároveň Čislák spomína aj súčasné zvyšovanie platov sestier, ktoré platí od januára 2016, konkrétne sa jedná o stanovenie minimálnej výšky základnej mzdy jednotlivým kategóriám zdravotníckych pracovníkov vrátane spomínaných zdravotných sestier.

rokovala Hrušovský rezignovali ponúkol reagoval kritizovala memoranda zvýšenie SME nepodpísal Čislák


Momentálne vo V4 komunikujeme o tom, že ako sa postaviť k ochrane maďarskej hranice, teda hovoríme o srbsko-maďarskej hranici, kde už Česi prisľúbili účasť.

O chystanej spoločnej akcii V4 kvôli ochrane schengenských hraníc v Maďarsku informuje ČTK , Poľsko, Slovensko a Česká republika by mali vyslať vojakov a policajtov. O pripravenosti českej vlády pomôcť informoval na svojom Twitter účte český premiér Bohuslav Sobotka ako premiér krajiny, ktorá v súčasnosti predsedá Vyšehradskej štvorke. Rozhodnutie prispieť potvrdili k ochrane maďarských hraníc potvrdili český a slovenský minister vnútra aj pri rokovaní Rady EÚ pre vnútorné záležitosti 8. októbra s tým, že sa ráta aj s príspevkom Poľska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

ČTK
Twitter
8. októbra


Aj dodnes používame jazyk národnostnej menšiny v úradnom styku. Dotýka sa to 73 obcí.

Nie je jasné, či sa pán Gál vyjadruje k tomu, v akom počte obcí sa dnes používa jazyk národnostnej menšiny v úradnom styku alebo akého počtu obcí sa táto zmena dotkne. Ak ide o druhý prípad, výrok je pravdivý. Denník sme.sk z 23. februára 2011. "Ak by napokon 15-percentné kvórum poslanci schválili, dotklo by sa to 729 obci. Zmenu by však pocítili len v 73 obciach , v ktorých občania patriaci k národnostnej menšine tvoria 15 percent, pretože v ostaných [sic] obciach žije viac ako 20 percent ľudí hlásiacich sa k národnostnej menšine a tí môžu svoj jazyk v úradnom styku využívať už dnes."

sme.sk


To sa teším, viete, aj pán Pellegrini ako prezident si vždy SNP uctil, narozdiel možno od pani Čaputovej, ktorá dala prednosť jachte v Chorvátsku.

Zuzana Čaputová sa nezúčastnila na oslavách pri príležitosti 80. výročia SNP 29. augusta 2024, teda v čase, keď už viac ako dva mesiace nebola prezidentkou SR. SNP si však Zuzana Čaputová pripomenula v osade Podbanské, ktorá je súčasťou podtatranskej obce Pribylina. Na sociálnej sieti zároveň zverejnila fotografiu, na ktorej kladie veniec k miestnemu pamätníku. Tvrdenia o jej prítomnosti na jachte v Chorvátsku vychádzajú z neovereného článku týždenníka Plus 7 Dní. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

V diskusii Denníka N Zuzana Čaputová povedala , že si túžila uctiť „sviatok iným spôsobom, a to priamo na miestach, kde sa bojovalo”. Reagovala tak na otázku, či jej neúčasť je možné vnímať ako nesúhlas s vládnou koalíciou. Neúčasť na podujatí v Banskej Bystrici podľa svojich slov neľutuje – naznačila, že sa nestotožnila s dramaturgiou programu. Priznala, že dostala pozvanie, avšak rozhodla sa ho odmietnuť aj s vedomím toho, že jej neúčasť môže pôsobiť nepatrične.

Fotografie, ktoré prezidentka zverejnila na sociálnej sieti, kde si pripomínala SNP, vznikli pravdepodobne počas cyklotúry v rámci reportáže pre TV Markíza, ktorá bola nakrúcaná niekoľko dní pred samotným výročím SNP.

O pobyte prezidentky Čaputovej na jachte v Chorvátsku v oblasti strednej Dalmácie informoval bulvárny týždenník Plus 7 Dní aj na základe fotografie stožiara plachetnice so slovenskou vlajkou z profilu sociálnej siete jej partnera Juraja Rizmana. Ten reagoval, že ide o archívnu fotografiu a bola zverejnená na podporu akcie "Naša vlajka" iniciatívy Mladí proti fašizmu.

Peter Pellegrini sa osláv 80. výročia ako aktuálny prezident zúčastnil a poďakoval veteránom SNP.

Osláv SNP sa zúčastnili aj všetci traja žijúci exprezidenti – Andrej Kiska, Rudolf Schuster a Ivan Gašparovič. Spomedzi predstaviteľov koalície chýbal líder SNS Andrej Danko. Na Slovensko pri tejto príležitosti nezavítal ani žiaden prezident či premiér zo susedných štátov či z ďalších krajín EÚ a NATO.

zverejnila povedala vnímať odmietnuť zverejnila vznikli informoval poďakoval zúčastnili


Máme teraz prvé mesiace, kde na tom (riešenie rómskej problematiky, pozn.) intenzívne pracujeme. Je ten priestor, ktorý sa robí aj v spolupráci s opozíciou.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože minister vnútra spolu s I. Matovičom a P. Pollákom z opozičného OĽANO intenzívne spolupracujú minimálne od septembra 2012. Okrem toho splnomocnenec vlády pre rómsku komunitu po svojom nástupe vyzval mimovládne organizácie a všetky parlamentné strany na spoluprácu pri riešení rómskej problematiky.

Súčasná vláda sa už od svojho nástupu v apríli 2012 zaoberá rómskou problematikou a návrhmi riešení o čom svedčia i agentúrne správy z apríla 2012 napríklad TASR , SITA . V tom čase, prípravy programového vyhlásenia vlády, však ešte nešlo o komplexnú reformu.

Poslanec I. Matovič a minister vnútra R. Kaliňák predstavili 18. septembra 2012 desať základných pilierov, na ktoré sa chce nový splnomocnenec spoliehať pri riešení problémov s vylúčenými komunitami. Na balíčku legislatívnych opatrení pracoval R. Kaliňák spolu s Igorom Matovičom a Petrom Pollákom. Novým splnomocnencom vlády pre rómske komunity sa stal Peter Pollák, člen poslaneckého klubu OĽaNO.

TASR (26.septembra 2012): "Peter Pollák je poslancom Národnej rady SR, pôsobí v klube OĽaNO. Spolu s lídrom hnutia Igorom Matovičom sa pri riešení rómskej otázky dohodol na spolupráci s vládnym Smerom-SD. Obsadenie postu ponúkol matovičovcom minister vnútra Robert Kaliňák (Smer-SD), pod ktorého rezort nedávno prešli kompetencie úradu splnomocnenca."

Nový splnomocnenec vlády pre rómsku komunitu hneď po svojom nástupe vyzval mimovládne organizácie a všetky parlamentné strany na spoluprácu pri riešení rómskej problematiky.

TASR SITA predstavili TASR vyzval


V Bratislave 23% študentov fakticky chodí na osemročné gymnáziá, v ostatných krajoch, existuje kraj, kde je to 7%, ale vo väčšine prípadov je to medzi 6-5%...

Podľa našich prepočtov na základe štatistickej ročenky o školstve z roku 2017 sa prezentované čísla líšia od oficiálnych štatistík. Pri výpočte sme pracovali len s populačným ročníkom, ktorý je relevantný v debate o kvótach pre osemročné gymnázia. Ak zoberieme do úvahy celkový počet študentov v 5. ročníku na všetkých typoch základných škôl a v 1. ročníku na osemročných gymnázií, tak celkovo v Bratislavskom kraji študuje na osemročných školách 14,39 % žiakov. Ostatné kraje sú v rozmedzí od 3,99 % v Nitrianskom kraji až po 6,13 % v Žilinskom kraji. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V našich prepočtoch sme sčítali počet žiakov 5. ročníka na všetkých typoch základných škôl ( .xls ). Tento súčet sme následne porovnali s informáciami počtu žiakov v 1. ročníku osemročných gymnázií ( .xls , tab. 12). Napriek tomu, že informácie uvedené v médiách nie sú v súlade s naším výpočtom je nutné dodať, že portály teraz.sk a pravda.sk uvádzajú v súvislosti s BSK 19 %, čo je taktiež v rozpore s výrokom Bugára. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

ročenky

.xls

.xls

teraz.sk

pravda.sk


... teraz je to právomoc ministra vnútra vymenovať prezidenta Prezídia policajného zboru.

Tento výrok hovorí, že minister vnútra má právomoc vymenovať prezidenta Policajného zboru (PZ). Podľa zákona NR SR o Policajnom zbore je policajný prezident vždy menovaný ministrom.Tento výrok hodnotíme ako pravdivý

Spomínaný zákon č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v § 6 definuje vzťah medzi policajným zborom a ministrom vnútra nasledovne: " (1) Policajný zbor je podriadený ministrovi. (2) Služby Policajného zboru uvedené v § 4 ods. 1 a útvary Policajného zboru uvedené v § 4 ods. 1 a 2 riadi prezident Policajného zboru, ak minister neurčí inak (3) Prezident Policajného zboru je zodpovedný za výkon svojej funkcie ministrovi. Prezidenta Policajného zboru vymenúva a odvoláva minister. "

Terajšieho prezidenta PZ Tibora Gašpara nominoval do funkcie exminister vnútra Robert Kaliňák. Predchádzajúci prezidenti PZ boli tiež vždy menovaný ministrom vnútra. Jaroslav Spišiak , ktorý bol prezidentom PZ v rokoch 2010-2012, bol menovaný vtedajším ministrom vnútra Danielom Lipšicom. Jána Packu , ktorý zastával post v rokoch 2006-2010, menoval do funkcie vtedajší minister vnútra Robert Kaliňák.

6. februára 2018 predstavil bývalý minister vnútra Robert Kaliňák (Smer-SD) návrh zmien v polícii a policajnej inšpekcii. V návrhu sa spomína aj zmena voľby policajného prezidenta. Toho by novom mala vyberať vláda po verejnom vypočutí v parlamentnom výbore. Bývalý minister vnútra Tomáš Drucker predložil 12. apríla 2018 do pripomienkového konania návrh zákona, ktorý takisto upravuje výber policajného prezidenta. Stanoviť by sa mali kvalifikačné predpoklady na výkon tejto funkcie. Následný výber by mala mať na starosti odborná komisia so zastúpením z polície, odborov a prokuratúry.

Policajnom zbore
§ 6
Jaroslav Spišiak
Packu
predstavil
návrh
komisia


Už teraz tie ceny komodít klesajú, dokonca aj ceny ropy klesajú.

27. novembra 2022 bola cena ropného indexu WTI 76,28 $ za barel, celý predchádzajúci týždeň jej cena klesala. Výrok hodnotíme ako pravdivý aj vzhľadom na to, že cez víkend obchody na komoditných trhoch neprebiehajú.

Medzi februárom a júnom 2022 cena ropy skôr stúpala, od júna však postupne klesá. Koncom novembra sa úroveň ceny ropy Brent aj Ural dostala blízko k cenám z decembra 2021.

zdroj: Marketwatch

Cena kontraktov na zemný plyn klesala od 23. novembra. 27. novembra bola vo výške 7,33 $.

zdroj: Marketwatch

Ceny plynu boli vyššie v júni a následne v auguste 2022.

Brent
Ural
Marketwatch
Marketwatch
Ceny plynu


…rozhodnutie krízového štábu na severe Slovenska, ktorý sa vo štvrtok rozhodol prvýkrát v histórii Slovenska použiť vrtuľník pri snehovej kalamite. Použil sa vrtuľník MI-17 z letky ministerstva vnútra (…).

V súvislosti so snehovými kalamitami bola v 63 obciach prevažne na severe Slovenska vyhlásená mimoriadna situácia. Okrem nasadenia stoviek hasičov došlo vo štvrtok 17. januára v obci Novoť, okres Námestovo, k unikátnemu opatreniu. Prvýkrát v histórii bol na boj so snehovou kalamitou využitý vrtuľník z letky Ministerstva obrany. Mi-17 s modulom leteckého hasenia pomáhal zhadzovať sneh zo stromov, ktoré z preťaženia padali na cestu a ohrozovali tak dopravu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

využitý


Vy dokonca hovoríte tuční leniví Gréci, to som dokonca od vás počul, ste rozprávali kedysi takéto reči.

Nepodarilo sa nám zistiť, že by Sulík niekedy použil spojenie tuční a leniví Gréci. Je však pravou, že minimálne raz hovoril o lenivých Grékoch. Vzhľadom na to, že Sulík hovoril len o lenivých a nie aj tučných, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Sulíkovo meno sme v spojení s lenivými Grékmi našli v príspevku z Európskeho parlamentu, kde reagoval na gréckeho europoslanca Eleftheria Synadinosa. Práve Synadinos, keď vysvetľoval svoj pohľad na grécky dlh použil slovné spojenie "leniví Gréci", tak podľa jeho prejavu vníma Grékov Nemecko. Sulík následne reagoval, že Gréci nedlžia peniaze len Nemecku, ale aj ďalším krajinám. Video oboch vystúpení (v gréčtine a nemčine) a slovenský prepis sú dostupné tu . O tom, že SaS používa skratky ako "leniví Gréci" písal v roku 2012 pre Sme Tomáš Gális, nenachádza sa tu však priama citácia Sulíka. Anketa o zotrvaní Grécka v eurozóne portálu webnoviny.sk pod správou o Sulíkovi ako jednu z možných odpovedí ponúka nasledujúce tvrdenie " Gréci sú leniví príživníci, z eurozóny ich mali vykopnúť už dávno ." Nejedná sa však o Sulíkovo tvrdenie. V žiadnom z viacerých Sulíkových príspevkov venujúcich sa gréckemu dlhu, ktoré sme našli podobnú frázu nepoužil. Taktiež sme podobné vyjadrenie nenašli ani na Sulíkovom FB profile, s výnimkou statusu , v ktorom reaguje práve na Blahovo obvinenie. Zároveň sme nenašli podobné vyjadrenie ani v blogoch Richarda Sulíka. Viacero politikov opakovane uvádzalo, že SaS a Sulík nazývajú Grékov v spojitosti so záchranným balíčkom (eurovalom) ako lenivých a tučných. V skutočnosť však Demagog.SK nezistil, že by Sulík použil toto spojenie - tuční a leniví Gréci. Minimálne raz však povedal v NR SR počas rozpravy (1. júla 2011; 10:49): "Posledná vec, ktorú by som chcel povedať je, že náš postoj je podobný ku komunistickej strane Grécka. Nuž, to sa stáva. To jednoducho my nerozlišujeme podľa toho, že keď sme raz za niečo, že ježiš, aj hentí sú za to, a nemusíme byť proti, ale ja vám poviem ešte, kto súhlasí s naším postojom okrem komunistickej strany Grécka, je to osemdesiat percent obyvateľstva. Sú to tí ľudia, ktorí žijú z ruky do úst, ktorým vy teraz musíte vysvetliť, moji milí šesťstopäťdesiat miliónov pôjde na lenivých Grékov ." Dátum zverejnenia analýzy: 21.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

tu písal webnoviny.sk viacerých Sulíkových príspevkov venujúcich FB statusu blogoch rozpravy


Ďalej 280 tisícom osôb sa nezmení situácia (odvodovou reformou, pozn.)

Portál aktuálne.sk zo dňa 7. apríla 2011:


...ja som už viackrát hovoril, že sa zriekam právomoci udeliť amnestiu.

Radoslav Procházka sa vo viacerých rozhovoroch vyjadril, že prezident SR by nemal mať právo udeľovať amnestie, poprípade. Demagog.SK zistil, že Procházka minimálne dvakrát uviedol, že sa ako kandidát na prezidenta možnosť udeľovať amnestiu odmieta a skôr je zástanca milosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR rozhovor SME Cestaplus Topky TASR


Ako sa ma cítiť ktorýkoľvek občan, ak si predstaví, že štát v ponímaní Lipšica a Matoviča mu môže kedykoľvek na základe vymyslených dôvodov vstúpiť do najhlbšieho súkromia? Toto nerobila ani ŠTB v čase svojej najväčšej slávy.

Robert Fico porovnáva neporovnateľné a vytvára zdanie, že v súčasnosti sa dejú praktiky horšie, ako používala historicky ŠtB. Doteraz však žiadna relevantá autorita nepotvrdila, že by mali byť nahrávky z chaty pri Leviciach nezákonné resp. stojace na vymyslených dôvodoch. Najmä však: nie je namieste porovnávať odpočúvanie ŠtB v totalitnom štáte, ktoré nepodliehalo schváleniu súdom, s odpočúvaním v riadnom trestnoprávnom procese demokratického štátu, kde súdy sú reálnou poistkou.

Odpočúvanie na chate pri Leviciach

Odpočúvanie na chate pri Leviciach, o ktorom Fico hovorí, bolo nariadené Okresným súdom v Nitre z dôvodu podozrenia na pytliactvo v tejto lokalite v súlade s § 114 Trestného poriadku . Žiaden súd doposiaľ nerozhodol o nezákonnosti týchto nahrávok ani nepovedal, že by dôvod na odpočúvanie bol vymyslený. Pre takéto tvrdenie teda nateraz neexistuje faktický základ.

Odpočúvanie ŠtB v 50. rokoch

V porovnaní s tým operatívne zložky Štátnej bezpečnosti (ŠtB) využívali odpočúvaciu techniku a rozhodnutiu odpočúvať nemuselo predchádzať povolenie súdom tak, ako je to potrebné v súčasnosti. Svedčí o tom aj „Směrnice pro odposlechy telefonů pocházející z 26. 9. 1949 “.

„Tato směrnice s platností od 1. 10. 1949 stanovila, že telefonní odposlechy se provádí po dobu 14 dní s možností jejich dalšího prodloužení. V mimořádných případech se na základě schválení velitele skupiny odposlech instaloval ihned, v ostatních případech nejpozději do měsíce,“ uvádza diplomantka Masarykovej univerzity v jej záverečnej práci.

„V listopadu 1950 byla vydána směrnice pro krajská velitelství StB, podle níž odposlechy telefonů schvaloval krajský velitel StB nebo jeho zástupce. V následujících letech byla pravomoc krajského velitele omezena na osoby, které svým významem nepřesahovaly příslušný kraj. Pro odposlech ostatních osob (cizinci, rezidenti, agenti cizích rozvědek apod.) byl nutný souhlas velitele StB (nadřazeného krajským velitelstvím StB i sektorům StB). V podstatě totéž platilo i pro velitele sektorů StB,“ pokračuje študentka vo svojom výskume.

ŠtB sa neobmedzovala len na odposluch telefónov, ale aj na odposluch priestorový či odposluch diaľkopisov a rádií. Ukážkovým prípadom človeka odpočúvaného ŠtB bol Václav Havel, disident a neskorší prezident ČSSR, ČSFR i ČR. Jeho „rozpracovanie“ začalo už v roku 1965 – akcia Tomis III. Následovala obhliadka jeho bytu v roku 1966, na základe ktorej sa rozhodlo o umiestnení príslušných mikrofónov. O 8 dní pribudol ďalší mikrofón a neskôr sa príslušníci ŠtB do bytu aj vlúpali aby zistili akú komunikáciu vedie Havel pomocou listov. Počas dvoch rokov trvajúceho odpočúvania boli získané záznamy s dĺžkou 7548 hodín .

Pre Václava Havla a jeho okolie to nebol koniec a po období „odmäku – Pražskej jari” sa počas normalizácie opäť veci vrátili do starých koľají .

Odpočúvanými však neboli iba občania. Zaujímavým prípadom je napríklad spis Šumperk , podľa ktorého mali byť odpočúvaní španielski diplomati v Prahe (akcia mala prebiehať so sovietskou pomocou).

Obdobím „najväčšej slávy ŠtB“ by sme dnes mohli popísať 50. roky. Tzv. budovateľské roky boli naplnené strachom a udavačstvom. Prebiehali monsterprocesy s vykonštruovanými obvinenými, ktorí mali svojim konaním ohroziť mladú ľudovo-demokratickú republiku a spolupracovať s imperialistickým západom na neúspechu komunizmu v ČSR. Medzi najznámejšie odstrašujúce príklady patrí proces s tzv. vedením protištátneho spikleneckého centra (Rudolf. Slánský a spol .), proces so skupinou Milady Horákovej , prípad Oatis , či pre Slovensko dôležité – proces so slovenskými buržoáznymi nacionalistami či proces s Viliamom Žingorom a spol. , či proces s vedením Demokratickej strany.

Nasledovalo obdobie 60. rokov – obdobie Pražskej jari, keď sa pozície ŠtB oslabili a došlo k veľkej revízii viacerých procesov.

Po príchode „bratských vojsk” v auguste ´68 opäť dochádza k posilňovaniu pozície ŠtB. Odpočúvacie zariadenia montovali všade – do telefónov, popolníkov, váh či kníh. Kamery neboli výnimkou a samozrejmosťou bola aj podrobná fotodokumentácia . Agenti sa neštítili invazívnych úkonov a často vnikali do bytov a domov bez vedomia ich vlastníkov. Obdobie normalizácie môžeme práve pre tieto techniky a trúfalosť nazvať akousi „renesanciou ŠtB”.

Pre ilustráciu – v roku 1949 (apríl až december) bolo ŠtB zachytených 36 174 hovorov pomocou odposluchu a v roku 1950 (január až september) dokonca 48 829 hovorov.

nariadené
§ 114 Trestného poriadku
1949
hodín
koľají
Šumperk
50.
spol
Horákovej
Oatis
nacionalistami
spol.
fotodokumentácia
hovorov.


U nás vysoké kvórum (pre úspech referenda, pozn.) je napríklad jednou z bazálnych častí programu Obyčajných ľudí a nezávislých osobností a to v miere jeho zníženia, pretože nemali by sme mať iba deklaratórne stanovené v ústave, či už petičné právo, ktoré podľa nášho názoru by malo vyústiť do legislatívneho návrhu, ktorým by sa musel parlament zaoberať, ako priamou legislatívou, čiže iniciatívou a zároveň referendum by malo byť, či sa budeme baviť o 20- percentnom, 0-percentnom kvóre, to už je otázka.

Jozef Viskupič nehovorí pravdu, ak tvrdí, že ich vysoké kvórum je jednou z bazálnych častí programu OĽaNO, avšak v priebehu posledných rokov predstavilo OĽaNO viacero iniciatív zameraných na zmenu tohto kvóra. Na webstránke OĽaNO sa v sekcii programu strany môžme dočítať všeličo, avšak nie je tam zmienka o referende a ani o kvóre, ktoré Jozef Viskupič spomína. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Na Slovensku je momentálne 50% kvórum, čiže referenda sa musí zúčastniť nadpolovičná väčšina oprávnených voličov na to aby bolo platné. Vypustiť podmienku účasti minimálne 50 % oprávnených voličov pre platnosť referenda navrhovali v novele ústavy poslanci za OĽaNO už v roku 2013 ako aj v roku 2012 . S touto iniciatívou však neuspeli a tak v roku 2014 prišli s novým návrhom novely ústavy, kde referendum podľa návrhu bude platné pri účasti najmenej 20 percent voličov. Na prijatie návrhov tvoriacich predmet referenda bude však aj naďalej potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny účastníkov referenda. 14.2.2014 OĽaNO vyzvalo ľudí k podpore ich referenda, pričom Jozef Viskupič navrhol, aby jedna z otázok riešila aj zníženie kvóra na referendum, a tiež aby sa petícia mohla stať návrhom zákona: „Pri voľbách politici nepožadujú účasť 50 percent, ale pri referende odrazu hádžu ľuďom polená pod nohy. Treba vyrovnať šance, občania dokážu rozhodovať rovnako zodpovedne ako politici, ak nie aj zodpovednejšie. Nebojme sa referenda.“ Avšak ani s touto iniciatívou sa im nepodarilo uspieť, keď parlament neschválil novelu ústavy, ktorou poslanci za OĽaNO navrhovali posilniť práva občanov SR zúčastňovať sa na správe veci verejných prostredníctvom inštitútu referenda, a to znížením kvóra účasti z 50 na 20 percent oprávnených voličov potrebných pre platnosť plebiscitu.

programu 2013 2012 návrhom OĽaNO neschválil


Táto vláda ho (deficit verejných financií, pozn.) už zvyšuje v roku 2010 na dve celé, na 7,8 až 9 %, čiže samotná vláda pristupuje k zvyšovaniu deficitu...

Jedná sa o obľúbený Ficov výrok, ako sme už uviedli :

Je pravda, že odchádzajúci minister financií Ján Počiatek odhadoval deficit pre rok 2010 na 6,98 % a súčasná vláda, ale aj misia MMF ho odhaduje až vo výške 7,8% (v druhom prípade 8% (.pdf))

Je však zavádzajúce tvrdiť, že vláda deficit navyšuje zámerne. Výšku deficitu ovplyvňuje úspešnosť výberu daní, alebo správnosť odhadu výdavkov pri tvorbe rozpočtu. Súčasná vláda nevytvárala rozpočet pre rok 2010 a neprijala žiadne opatrenie, ktoré by navýšilo výdavky štátu.“

Keby sme postupovali podľa Ficovej logiky, môžeme tiež namietať, že aj jeho vláda v roku 2010 navýšila deficit z 5,5% na 6,98% .

uviedli

Ján Počiatek

výške 7,8%


My (SNS, pozn.) sme nemali v histórii županov. Prvýkrát sme ich postavili...

Andrej Danko hovorí o kandidátov na predsedov samosprávnych krajov nominovaných Slovenskou národnou strana (SNS) samostatne, v jednotlivých voľbách do orgánov VÚC. Vo voľbách v roku 2017 strana postavila štyroch vlastných kandidátov na predsedov, nešlo však o prvé krajské voľby, v ktorých nominovala SNS vlastných kandidátov na županov. Vo voľbách v roku 2001 nominovala svojich kandidátov vo všetkých krajoch s výnimkou Trnavského kraja. O štyri roky neskôr nenominovala SNS samostatne ani jedného kandidáta na predsedu kraja. V roku 2009 nominovala SNS svojich vlastných kandidátov na županov v Bratislavskom (Jaroslav Paška) a Košickom kraji (Ján Slabý). Vo voľbách v roku 2013 nominovala takisto dvoch kandidátov - Jaroslava Pašku v Bratislavskom kraji a Karola Konárika v Banskobystrickom kraji. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako nepravdivý.

postavila nominovala nenominovala nominovala nominovala


My nechceme nikoho ovplyvňovať. Ja sa vrátim len sedem rokov dozadu. Pred siedmimi rokmi bol zvolený generálny prokurátor prierezovo od koaličných po opozičných. Boli sme v tedy v opozícii. Našli sme kandidáta, ktorý nám vyhovoval a toho sme podporili. Dnes sa z toho robí politická hra a to je mimoriadne nebezpečné.

pred siedmymi rokmi Smer vlastného kandidáta na generálneho prokurátora nenavrhoval, vo finále sa rozhodovalo medzi kandidátom HZDS (Bernát) a SDKÚ (Trnka), pričom väčšina klubu SDKU hlasovalo za Bernáta. Stále ale platí, ako napísala 13.12.2003 napríklad Pravda (nie je online): „Trnku poslanci zvolili napriek tomu, že medzi stranami pred hlasovaním neexistovali nijaké oficiálne dohody. Podľa kuloárnych informácií sa na jeho osobe zhodli poslanci z KDH, SMK, Smeru aj niektorí z SDKÚ.“


...keďže nemáte ústavnú väčšinu, prvky, ktoré sa objavujú v susednom Maďarsku, kde Fidesz cez ústavný zákon chce v podstate úplne viacmenej dostať do situácie podriadenosti nielen ústavný súd, ale aj Najvyšší súd.

Podľa TASR chce Fidesz obmedziť právomoci len Ústavného súdu, nie aj Najvyššieho súdu, v oblasti štátnych financií.

Podľa TASR


Máme teraz už, to budete vedieť možno, pán predseda, lepšie ako ja, druhé najhoršie najmenej udržateľné financie v eurozóne, či úplne najhoršie.

Európska centrálna banka vo svojej analýze hodnotila udržateľnosť verejných financií na základe viacerých kritérií. Podľa analýzy sú slovenské verejné financie najhoršie pripravené na dlhodobé výzvy a Slovensko bude potrebovať ušetriť najviac z hodnotených členských štátov, aby dlhodobo udržalo dlh pod limitom 60 % HDP. Výrok Tomáša Valáška preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Európska centrálna banka (ECB) v správe s názvom Dlhodobé výzvy fiškálnej politiky v eurozóne zhodnotila udržateľnosť verejných financií krajín Eurozóny.

ECB sa pozrela na udržateľnosť verejných financií na základe viacerých kritérií, ktoré jej analytici identifikovali ako hlavné dlhodobé výzvy. Konkrétne išlo o starnutie populácie, zmena klímy, potreba vyšších výdavkov na obranu či digitalizácia verejnej správy. Na konci poskytuje analýza orientačný odhad výšky opatrení, ktorú by každá krajina eurozóny mala prijať. Analýza berie do úvahy aj náklady na zabezpečenie úrovne verejného dlhu a jeho zníženie na 60 % HDP z úrovne z roku 2023.

Podľa analýzi potrebuje Slovensko na to, aby dlhodobo udržalo dlh pod európskym limitom 60 % HDP, ušetriť takmer 10 % hrubého domáceho produktu, čo je najviac zo všetkých krajín. Vplyv digitalizačnej medzery nebol do finálneho prehľadu započítaný, keďže dlhodobé dôsledky je podľa ECB ťažké uchopiť.

Zdroj: ECB

ECB upozorňuje , že jej prepočty sú orientačné a vytvorila tým hlavne podnet na diskusiu. Veľa bude závisieť od toho, aké konkrétne kroky vlády v budúcnosti urobia.

Európska komisia 19. júna zverejnila zoznam krajín, s ktorými otvára procedúru nadmerného deficitu. Medzi týmito krajinami patrilo aj Slovensko, ktoré má najvyšší deficit verejných financií v eurozóne.

Európska komisia v marci tohto roku publikovala dokument , v ktorom hodnotí udržateľnosť verejného dlhu jednotlivých členských štátov. Slovenská republika a Belgicko sa ako jediné krajiny nachádza v pásme vysokého rizika fiškálnej udržateľnosti dlhu v strednodobom aj dlhodobom horizonte (s .13).

pozrela

išlo

analýzi

nebol

ECB

upozorňuje

zverejnila

dokument


Ďalej pokiaľ ide o možnosť nakladania s peniazmi, tá je predsa viazaná vždy na súhlas Národnej rady. Vláda Slovenskej republiky nemôže bez jej súhlasu urobiť absolútne nič a nemôže dokonca ani Národná rada urobiť bez toho, aby nakoniec nemenila svoje vlastné zákony...

Aké pravidlá pri nakladaní má Mečiar na mysli, nevieme.


Grécko (...) oni registrovali tuším 3-5 % zo všetkých (utečencov, pozn.).

Podľa UNHCR sa po príjazde na grécke ostrovy musia registrovať všetci utečenci, nakoľko bez registrácie im nie je umožnené nastúpiť na kompu, a prepraviť sa na grécku pevninu. Pokiaľ by sme za registráciu považovali žiadosť o azyl, v tom prípade zase Procházka prestreľuje pomer utečencov, ktorí v Grécke požiadali o azyl. Podľa údajov Eurostatu a UNHCR to bolo len približne 1,6 % tých, ktorí dorazili do Grécka. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa UNHCR sa všetci utečenci musia po príchode na grécke ostrovy registrovať, aby dostali dokument, ktorý ich oprávňuje prepraviť sa kompou na pevninu a nebyť zatknutý a deportovaný po dobu 30 dní. Podľa UNHCR do Grécka prišlo počas roku 2015 približne 851 000 utečencov (. pdf , s.4). Údaje Eurostatu týkajúce sa žiadateľov o azyl sú dostupné za rok 2015 počas mesiacov január až november. Celkovo za toto obdobie požiadalo o azyl v Grécku 11 895 ľudí. Podľa UNHCR v decembri požiadalo azyl v Grécku ďalších (. pdf , s.1) 1 314 ľudí . Rovnako graf v článku BBC ukazuje, že počet žiadostí o azyl v Grécku sa v roku 2015 pohyboval okolo 10 000. Podľa týchto čísel ide o približne 1,6 % tých, ktorí do Grécka dorazili. Registrácia prebieha prostredníctvom systému EURODAC , ktorý funguje v súčinnosti s Dublinským systémom. Systém slúži na rozpoznanie odtlačkov prstov, čo má napomôcť k rozpoznaniu toho, či dotyčná osoba požiadala o azyl v prvej krajine kontaktu alebo sa pohybuje nelegálne v inom členskom štáte EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

UNHCR
pdf
Eurostatu
pdf
v článku BBC
EURODAC


Jeden z tých obvinených (z vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, pozn.) povedal, že sa bál ísť na políciu, pretože sa bál, že Kočner má pod palcom, alebo komunikuje aj s Ficom, s Kaliňákom a ďalšími z toho Smeru-SD

Obvinený Zoltán Andruskó pri výpovedi pred senátom Špecializovaného trestného súdu povedal na adresu obvinenej Aleny Zsuzsovej: „ Presne mi opísala vzťahy pána Kočnera s politikmi Smeru. S pánom Glváčom, s pánom Ficom, s pánom Počiatkom, Kaliňákom, Gašparom. Hovorila mi, že pán Marian Kočner má informácie z prvej ruky.“ Pokračoval, že to bol dôvod prečo sa bál ísť na políciu, keď si u neho obvinená objednala vraždu prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry Maroša Žilinku. Výrok Michala Trubana preto hodnotíme ako pravdivý.

povedal objednala


Vy (Daniel Lipšic, pozn.) ste to potvrdili, že Gorila je pravdivá,

Bývalý minister vnútra potvrdil, že Gorila ako akcia SIS sa skutočne udiala. To či sa text na internete zhoduje so skutočným prepisom síce na spomínanej tlačovej konferencii nepotvrdil, no na svojom blogu prostredníctvom verejne dostupných informácií jednotlivé časti spisu Gorila potvrdil. Výrok hodnotíme ako pravdivý, hoci D. Lipšic potvrdil len isté časti spisu Gorila, nie či celý prepis dostupný na internete zodpovedá skutočnosti.

blogu Výpis blogu SME podala


Vy budete rozprávať, my sme demokratickí, ale veď vy ste personálne majetkovo prepojení. Kto vám dal peniaze? Tí istí ľudia, ktorí založili Denník N. Tí istí ľudia založili Zastavme korupciu. Veď vy ste jeden klientelistický produkt. Ľudia poprepájaní s novinármi.

Majitelia spoločnosti ESET sú 51-percentnými vlastníkmi Denníka N a jeden z nich, Miroslav Trnka založil spolu s podnikateľom Michalom Blahom neziskovú organizáciu Zastavme korupciu. Progresívne Slovensko však podporil len jeden z majiteľov ESETu, Anton Zajac, sumou 72-tisíc eur ešte ako občianske združenie pred vznikom politickej strany v roku 2017. V roku 2020 stranu PS podporil darom vo výške 990 eur. Najväčším sponzorom strany Progresívne Slovensko bol Michal Truban, ktorý strane v roku 2019 požičal 900-tisíc eur. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Progresívne Slovensko finančne podporil jeden z majiteľov ESET, Anton Zajac. Pred parlamentnými voľbami 2020 daroval strane 990 eur. Progresívnemu Slovensku prispel sumou 72 000 eur aj v čase, kedy bolo ešte len občianskym združením a nie politickou stranou. Zajac bol v minulosti aj členom predstavenstva akciovej spoločnosti Denník N, v ktorom zastupoval investorov, už ním nie je .

Podľa databázy Transparency International a zverejnených informácií o financovaní na stránke Progresívneho Slovenska je Anton Zajac jediným zo šiestich spolumajiteľov firmy ESET, ktorý Progresívne Slovensko finančne podporil.

Nadáciu Zastavme korupciu založili v roku 2014 podnikatelia Michal Blaha a Miroslav Trnka, ktorý je spolumajiteľom aj firmy ESET. Michal Blaha ani Miroslav Trnka neposkytli Progresívnemu Slovensku žiadnu finančnú podporu. Tvrdenie, že Progresívnemu Slovensku dali peniaze tí istí ľudia, ktorí založili Zastavme korupciu a Denník N je nepravdivé. Miroslav Trnka zároveň nie je členom v orgánoch akciovej spoločnosti Denníka N.

Denník N vznikol v roku 2014 z projektu založeného novinármi, ktoré odišli z redakcie denníka SME. Zakladateľmi boli šéfredaktor Matúš Kostolný a všetci jeho zástupcovia - Tomáš Bella, Konštantín Čikovský, Juraj Javorský a Lukáš Fila.

V roku 2015 investovali spolumajitelia spoločnosti ESET do Denníka N 1,2 milióna eur. Investíciou do novovzniknutej akciovej spoločnosti Denník N získali 51-percentný podiel, zvyšok sa rozdelil medzi zakladateľov a pracovníkov denníka. Šestica spolumajiteľov (Maroš Grund, Rudolf Hrubý, Richard Marko, Peter Paško, Miroslav Trnka, Anton Zajac) zdôraznila , že do média investujú ako súkromné osoby, nie ako majitelia firmy ESET. Investíciu považovali za spoločensky prospešnú aktivitu a „podporu nezávislej žurnalistiky na Slovensku.“ Firma ESET vydala tiež stanovisko, v ktorom uvádza, že spoločnosť neplánuje koordinovať svoje operácie exkluzívne s Denníkom N. Súčasťou stanoviska je sľub, že ak bude denník spracovávať materiály o spoločnosti, čitatelia a čitateľky na to budú upozornení na konci článku. Členovia orgánov sa zaviazali odstúpiť v prípade, že vstúpia do politiky alebo inak ohrozia nezávislosť redakcie. Šéfredaktora menuje aj odvoláva trojštvrtinová väčšina dozornej rady, ktorej členovia sú dvaja zástupcovia investorov, jeden zástupca zakladateľov a jeden člen volený redakciou.

Súčasťou redakčnej rady Denníka N bola aj súčasná poslankyňa za Progresívne Slovensko, Zora Jaurová. Z pozície odstúpila v januári 2017 po tom, čo sa stala členkou správnej rady Progresívneho Slovenska, ktoré malo v tom čase formu združenia, nie politickej strany.

Podpora Matúša Valla vo voľbách primátora

Štyria spolumajitelia firmy ESET prispeli na kampaň Matúša Valla v komunálnych voľbách 2018 celkovou sumou 266 000 eur. Matúš Vallo vtedy kandidoval na primátora Bratislavy prvýkrát, nebol kandidátom Progresívneho Slovenska. Do volieb vstúpil ako občiansky kandidát s podporou občianskej platformy Team Vallo, zloženej z odborníkov a odborníčok, vrátane právnikov a právničiek, sociálnych pracovníkov a pracovníčok, konzultantov a konzultantiek v oblasti dopravy a odpadového hospodárstva. Strana PS a Spolu - občianska demokracia, ktoré neskôr vytvorili koalíciu, podporili Valla v apríli 2018 ako občianskeho kandidáta.

Peter Paško prispel Vallovi na rozbehnutie kandidatúry sumou 70 000 eur, Trnka poskytol Vallovi finančnú podporu vo výške 96 000 eur. Podľa zoznamu podporovateľov na stránke Matúša Valla mu Rudolf Hrubý daroval 25 000 eur. V zozname podporvateľov sa nenachádza Maroš Grund, avšak Denník N informuje o jeho podpore Matúša Valla prostredníctvom účtov tretích strán.

Práve túto podporu kritizoval Danko v roku 2018, firmu označil za nebezpečnú, pretože „financuje Progresívne Slovensko, iných kandidátov, od prezidenta a ostatných,“ a má podľa neho prístup k informáciám o spotrebiteľoch. Spoločnosť ESET sa voči jeho výroku ohradila . Vyhlásila, že kandidátov do verejných funkcií jej majitelia podporili v ojedinelých prípadoch, ktoré boli otvorené a transparentné.

Maroš Grund, ďalší zo spolumajiteľov firmy ESET, podporil kampaň Matúša Valla v komunálnych voľbách 2022 sumou 25 000 eur. O svoje znovuzvolenie sa uchádzal už ako člen mestskej strany Team Bratislava, ktorú založil začiatkom roka 2022. Strana vznikla z občianskej platformy Team Vallo.

Majitelia firmy ESET podporili viaceré politické strany a kandidátov. Richard Marko daroval v roku 2019 prezidentskému kandidátovi Robertovi Mistríkovi 80 000 eur. Marko pre Aktuality.sk uviedol , že Mistríka podporil ako občan, nie ako predstaviteľ firmy ESET.

Spolumajiteľ ESETu Rudolf Hrubý v roku 2022 podporil Vallovho protikandidáta Rudolfa Kusého, okolo podpory aj jej výšky však vznikli nejasnosti, keďže oficiálne poslal dar stranám KDH a Dobrá voľba, ktoré Kusého vo voľbách podporovali. Predseda KDH Milan Majerský v rozhovore pre Denník N uviedol, že dar 80 000 eur pre Kusého nebol zo zdrojov strany, ale od sponzora.

Nadácia ESET každoročne podporuje projekt Demagóg.sk a jeho fact-checkingové aktivity sumou 5000 eur, nijako však nezasahuje do tvorby analýz.

vznikom

požičal

daroval

prispel

už ním nie je

databázy

stránke Progresívneho Slovenska

založili

nie je členom

založeného

boli

investovali

zdôraznila

považovali

koordinovať

Súčasťou

bola

odstúpila

prispeli

vstúpil

zloženej

podporili

rozbehnutie

poskytol

daroval

informuje

označil

ohradila

podporil

založil

daroval

uviedol

podporil

rozhovore


...22 % žien na Slovensku zažíva psychické alebo fyzické násilie (...).

Výrok sa dotýka problematiky násilia páchaného na ženách. V roku 2012 uskutočnila Agentúra Európskej únie pre základné práva prieskum o násilí páchanom na ženách vo všetkých štátoch Európskej únie. Z prieskumu vyplýva, že na Slovensku zažilo fyzické a/alebo sexuálne násilie zo strany súčasného alebo predchádzajúceho partnera 23 % žien, zo strany inej osoby ako partner 22 % a z ktorejkoľvek strany (partner a/alebo iná osoba ako partner) 34 % (Violence against woman: an EU-wide survey. Results at glance, .pdf , str. 20). Podľa Správy o násilí páchanom na ženách na Slovensku za roky 2012 a 2013 Slovensko v porovnaní s ostatnými štátmi EÚ patrí ku krajinám s nízkou prevalenciou partnerského a nepartnerského sexuálneho a/alebo fyzického násilia. Pomer počtu žien, ktoré zažili násilie v nejakej forme k celkovému počtu žien na Slovensku predstavuje 22 % ( .pdf , s. 30). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf .pdf OSN .pdf .pdf .pdf


Predseda Súdnej rady je volený v súde súdnou radou

Súdna rada navrhuje predsedu Najvyššieho súdu, ktorý sa následne stáva aj predsedom Súdnej rady a teda sa dá tvrdiť, že Súdna rada volí/navrhuje predsedu Súdnej rady. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ústava SR čl. 145 ods.3: " Predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky (ktorý aj predseda Súdnej rady, pozn.) a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky vymenúva na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky zo sudcov Najvyššieho súdu Slovenskej republiky prezident Slovenskej republiky na päť rokov. Tá istá osoba môže byť vymenovaná za predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky alebo za podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky najviac v dvoch po sebe nasledujúcich obdobiach." Novela ústavného zákona , ktorá je predložená v NR SR má oddeliť funkciu predsedu Súdnej rady a predsedu Najvyššieho súdu, no naďalej predsedu Súdnej rady bude voliť Súdna rada. Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústava zákona


...budúci rok z privatizácie bánk sa budú splácať cenné papiere. A tam dlhové služby tam narastie náš dlh, ktorý budeme musieť zaplatiť, na 110 miliárd slovenských korún.

Mečiar takmer správne uvádza sumu, ktorú treba za reštrukturalizáciu bánk, na ktorú boli dlhopisy vydané splatiť- je to 105 miliárd bývalých korún. Odhliadnuc od toho, že by táto suma bola nižšia, ak by sa s ozdravením bánk nečakalo na rok 2001, nie je už presný v tvrdení, že to všetko čaká na splatenie v nasledujúcom roku. Tieto dlhopisy totiž nemali rovnakú splatnosť: dve emisie boli päť ročné, dve sedem ročné a dve, v hodnote 28 mld. korún, desať ročné. Zaujímavý pri argumentácii Mečiara je aj ten kontext, že v budúcom roku bude Slovensko čakať vyplatenie väčšej sumy za dlhopisy vydané súčasnou vládou- konkrétne 1,3 mld. eur oproti 1,1 mld. eur za dlhopisy vydané v roku 2001 (spočítané podľa informácií z ARDALu ).

ARDALu


no tak to, čo urobili pre študentov, to znamená, zvýšili tú odpočítateľnú položku do výšky 200 eur, tak to urobme pre všetkých. A ja som to dokonca v piatok navrhol v parlamente.

Na základe záznamov z rozpravy NR SR z piatku, 5. decembra 2014 hodnotíme výrok ako pravdivý. Vo svojom prejave Ivan Švejna skutočne navrhuje zvýšiť túto hranicu pre všetkých dohodárov.

záznamov


napríklad aj, neviem, či si dobre pamätám meno prvého vyšetrovateľa prípadu Remiáš. Šarovský, sa mi zdá... ten normálne aj do novín dal, že áno, ja som začal zisťovať. Expertíza, samozrejme, preukázala, že to bol výbuch, nastražený výbušný systém..

Podľa vtedajšieho riaditeľa sekcie vyšetrovania Jána Kosťova expertíza naozaj preukázala, že dôvodom výbuchu Remiášovho auta bol nástražný výbušný systém. Kosťov výsledky expertízy a stav vyšetrovania prezentoval na tlačovej besede 4. septembra 1996. Informácie následne priniesol denník SME. Prvým vyšetrovateľom prípadu teda nebol "Šarovský" ako tvrdil Béla Bugár, avšak keďže on sám priznal, že si menom nie je istý, výrok hodnotíme ako pravdivý. Stanovisko k nástražnému výbušnému systému Jána Kosťova na spomínanej tlačovej besede znelo nasledovne: " Počas vyšetrovania výbuchu auta Róberta Remiáša bolo vykonaných viac expertíz, ktoré môžeme zhrnúť do takej polohy, že s najväčšou pravdepodobnosťou tam bola použitá výbušnina v množstve 150-200 gramov. " Kosťov ďalej povedal, že výbuch auta zavinila iná osoba, ktorá mala " vzhľadom na jeho styky a poznatky záujem na jeho odstránení. " Ministerstvo vnútra SR malo na vyšetrovanie iný názor. Už 2.mája 1996 hovorca ministerstva vnútra Peter Ondera v ydal stanovisko k výbuchu auta Róberta Remiáša. Uviedol, že príčinou výbuchu bola pravdepodobne porucha na propán-butánovom pohone vozidla. Podobný vyhlásenie vydal na konci mája aj samotný Kosťov, ktorý v tom čase vylúčil, že výbuch bol iniciovaný nástražným výbušným systémom. Až o niekoľko mesiacov neskôr priznal, že, pravdepodobne, bola použitá výbušnina. V spore o interpretáciu príčin výbuchu auta, a teda aj Remiášovej smrti hrala dôležitú úlohu skutočnosť, že v Remiášovom aute bola okrem benzínového palivového systému inštalovaná aj plynová palivová sústava. Rozporuplné vyjadrenia oficiálnych predstaviteľov ministerstva vnútra a policajných zložiek, ktoré sa mesiac po mesiaci menili, nasvedčovali tomu, že vyšetrovanie vraždy Róberta Remiáša neprebiehalo úplne v poriadku. Potvrdilo to napokon aj odhalenie denníka SME , ktorý získal materiály Kriminalistického a expertízneho ústavu. Tie dokazovali, že už niekoľko mesiacov pred tým, ako Kosťov priznal prítomnosť výbušniny v aute bolo zrejmé, že explóziu nespôsobila porucha, ale prítomnosť výbušniny. V jednom z expertíznych materiálov, ktoré denník SME uverejnil 27. septembra, sa doslova uvádzalo: "Príčinou výbuchu a požiaru vozidla bola explózia trhaviny v blízkosti benzínovej nádrže (zvonku)." Pod menom "Šarovský", ktoré Bugár spomína, má pravdepodobne, na mysli vyšetrovateľa Júliusa Šáraya, ktorý prípad Remiášovej vraždy prevzal v roku 2002. V októbri toho roku v rozhovore SME hovorí ,jednoznačne, o tom, že Remiáš bol zavraždený. Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

priniesol v ydal vyhlásenie SME SME


Pani prezidentka jasne povedala, ona 1. februára vymenuje úradnícku vládu a pán Heger odíde do poslaneckých lavíc, pokiaľ neurobíme 2 veci. Skrátime, teda urobíme, zmeníme ústavu a skrátime si volebné obdobie tak, že ten konsenzus vyzerá teraz na september a musíme prijať tento september,

Prezidentka dala vládnym predstaviteľom podmienky, ktoré musia splniť do konca januára 2023, inak vymenuje úradnícku vládu.

Zuzana Čaputovápo vyslovení nedôvery súčasnej vláde oznámila , že kabinet Eduarda Hegera nechá dovládnuť, pokiaľ do konca januára prijme kroky k predčasným voľbám:

„Na to je potrebné prijať rozhodnutia a ako som viac krát povedala, ak nebudú takéto rozhodnutia o predčasných voľbách prijaté do konca januára, budem postupovať podľa svojich ústavných kompetencií a vymenujem úradnícku vládu.“

Boris Kollár správne poznamenáva, že momentálne je potrebné prijať zmenu ústavy, ktorá by Národnej rade umožňovala skrátiť volebné obdobie uznesením. V čase vysielania relácie predstavitelia bývalej koalície rokovali o septembrovom termíne volieb a v stredu 25. januára schválili zmenu ústavy, ktorá to umožňuje .

oznámila prijať rokovali umožňuje


Faktom je, že doteraz nikto za 24 hodín nedostal takýto súhlas, nedostal. Nikto. Doteraz historicky.

V správe denníka SME sa píše: " V minulosti sa tak rýchlo rozhodovalo len raz. Bolo to v roku 2008, keď šlo o vakcínu Infanrix Polio výrobcu GlaxoSmithKline ."

správe vyjadril


...treba nové pravidlá, fiškálne pravidlá a jedno z nich je aj to, napríklad fiškálna rada, ktorú aj vy podporujete, však to je oficiálne známe, ta by mala práve slúžiť na to, že niekto bude produkovať aj odhad dopadu na jednotlivé vrstvy obyvateľstva.

SDKÚ (a aj KDH) malo fiškálnu radu napríklad vo svojom volebnom programe.

SDKÚ (a aj KDH) malo fiškálnu radu


Viete pán minister, však ste boli spolupredkladateľom tohto zákona, keď sa prekročí 55-percentná hranica, znamená to zmrazenie výdavkov.

Ivan Štefanec správne uvádza, že súčasný minister financií Kažimír, bol jedným z navrhovateľov zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Štefanec tiež správne uvádza, že po prekročení hranice verejného dlhu 55 % HDP nastane obmedzenie výdavkov. V prípade prekročenia hranice dlhu 55 % HDP do 57 % HDP dôjde k zmrazeniu výdavkov na úrovni 3 % celkových výdavkov štátneho rozpočtu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavný zákon č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti , ľudovo nazývaný zákon o dlhovej brzde, navrhoval ako jeden z prekladateľov súčasný minister financií P. Kažimír. Okrem Petra Kažimíra to boli aj poslanci Jozef Kollár, Anton Marcinčin, Ondrej Matej, Ján Mikolaj a Ivan Švejna. Zákon bol schválený 8. decembra 2011, kedy zaň zo 147 prítomných poslancov NR SR hlasovalo 146.

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti:

Čl. 5, Limit verejnej správy :

(1) Horný limit dlhu verejnej správy (ďalej len „dlh“) sa ustanovuje vo výške 50% podielu na hrubom domácom produkte.

Čl. 12, Prechodné ustanovenia účinné do 31. decembra 2017:

(5) Ak výška dlhu dosiahne 55 % podielu na hrubom domácom produkte a zároveň nedosiahne 57 % podielu na hrubom domácom produkte , okrem realizácie postupu podľa odseku 4 (Opatrenia pri dlhu 53 - 55 % HDP, pozn.)

a) ministerstvo financií viaže od prvého kalendárneho mesiaca nasledujúceho po zverejnení výšky dlhu výdavky štátneho rozpočtu vo výške 3 % z celkových výdavkov štátneho rozpočtu schválených zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok znížených o výdavky na správu štátneho dlhu, o prostriedky Európskej únie, prostriedky štátneho rozpočtu na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie, odvody do Európskej únie, transfery Sociálnej poisťovni a o výdavky na likvidáciu škôd spôsobených živelnými pohromami...

b) nemožno poskytovať prostriedky z rezervy predsedu vlády a z rezervy vlády,

d) obec a vyšší územný celok sú povinní schváliť rozpočet na nasledujúci rozpočtový rok s výdavkami maximálne vo výške výdavkov rozpočtu predchádzajúceho rozpočtového roka okrem výdavkov na likvidáciu škôd spôsobených živelnými pohromami a výdavkov na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie.

(6) Ak výška dlhu dosiahne 57 % podielu na hrubom domácom produkte a zároveň nedosiahne 60 % podielu na hrubom domácom produkte, okrem realizácie postupu podľa odsekov 4 a 5

a) vláda nesmie predložiť národnej rade návrh rozpočtu verejnej správy s rozpočtovaným schodkom;

b) obec a vyšší územný celok sú povinní schváliť na nasledujúci rozpočtový rok iba vyrovnaný rozpočet alebo prebytkový rozpočet.

(7) Ak výška dlhu dosiahne 60 % podielu na hrubom domácom produkte a viac, okrem realizácie postupu podľa odsekov 4 až 6, vláda požiada národnú radu o vyslovenie dôvery vláde.

rozpočtovej zodpovednosti
prekladateľov
schválený


...arménska genocída, ktorú dnes uznáva aj európsky parlament, posledne to uznal nemecký parlament...

V júni 2016 schválil Spolkový snem v Nemecku rezolúciu, v ktorej snem označil masové zabíjanie vykonané Osmanskou ríšou na arménskom obyvateľstve v roku 1915 za genocídu. Ide pritom o opakované vyhlásenie, v roku 2005 už nemecký parlament takú rezolúciu schválil. V apríli roku 2015 hlasoval za obdobnú rezolúciu aj Európsky parlament , ktorý masaker Arménov spred storočia označil za genocídu krátko po tom, ako tak urobil pápež František . EP tak potvrdil svoje pôvodné vyjadrenie z roku 1987. Výrok Danka považujeme za pravdivý, keďže Nemecko je zatiaľ poslednou krajinou, kde sa vydával (alebo sa obnovil) takýto dokument.

Udalosti v roku 1915 na území Osmanskej ríše znamenali stratu životov približne 1,5 milióna Arménov , hoci Turecko priznáva asi 250 000 mŕtvych, údajne padlých v prvej svetovej vojne. Rok 1915 bol vyvrcholením systematického prenasledovania kresťanských Arménov, ktoré bolo sprevádzané vyvražďovaním a hromadnými deportáciami. Ako sa po vyhlásení nemeckým parlamentom písalo v denníku Pravda : „ Masakre Arménov počas prvej svetovej vojny za genocídu oficiálne uznali viac ako dve desiatky krajín, vrátane Francúzska, Ruska alebo Argentíny. Príslušnú rezolúciu prijal aj Európsky parlament a o genocíde hovoril vlani aj pápež František. “

Pápež František v roku 2015 zopakoval slová zo spoločnej deklarácie Jána Pavla II. a Karekina II, (kto je hlavou Arménskej apoštolskej cirkvi) z roku 2001: " The extermination of a million and a half Armenian Christians, in what is generally referred to as the first genocide of the twentieth century, and the subsequent annihilation of thousands under the former totalitarian regime are tragedies that still live in the memory of the present-day generation. " Pápež František vyvolal pozornosť aj v tomto roku, kedy počas svojej návštevy v Arménsku opäť označil vyvraždenie Arménov ako genocídu . Turecko na to reagovalo, že pápež nie je objektívny v tomto názore a že nepopisuje skutočnosť.

V Nemecku sa rezolúcia prijala napriek ráznemu odporu tureckej strany. Turecko akékoľvek zmienky o genocíde odmieta. Po vyhlásení výsledkov hlasovania o rezolúcii si Nemecko vyslúžilo od Turecka ostrú kritiku a Ankara odvolala svojho veľvyslanca z Nemecka. Vyhlásenie Nemecka pritom odkazuje aj sebakritiku a vysporiadanie s vlastnou minulosťou v zmysle, že Nemecko nepomohlo Arménom: " Germany - at the time an ally of the Ottomans - bears some guilt for doing nothing to stop the killings . (...) Many of the speeches in parliament focused on German responsibility in the 1915 killings. At the time, the German empire was a military ally of the Ottomans, and is accused of knowing about the massacres and not doing anything to prevent them. So for many Germans this resolution is about facing up to German historical guilt - something modern Germany is founded upon. " (zdroj: BBC )

Reakcia Turecka na rezolúciu EP znela: „ Jedným uchom dnu a druhým von. “

Spolkový
2005
parlament
pápež František
Arménov
Pravda
deklarácie
genocídu
BBC
Reakcia
Slovenská
ďalšími krajinami
stránky


Poviem vám jeden príklad za všetkých. Naozaj zlúčenie Úradu pre verejné obstarávanie a protimonopolného úradu, tak ako napríklad je to v Českej republike.

Agendu, ktorú na Slovensku vykonávajú Úrad pre verejné obstarávanie (ÚVO) a Protimonopolný úrad (PMÚ) v Českej republike vykonáva Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS). Portál businessinfo.cz uvádza, že " ÚOHS je ústředním orgánem státní správy České republiky s pravomocemi v oblasti ochrany hospodářské soutěže, dohledu nad zadáváním veřejných zakázek a v monitoringu a koordinaci veřejné podpory." Robert Kaliňák má pravdu, keď hovorí, že v Česku sú ÚVO a PMÚ zlúčené. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Úřad pro ochranu hospodářské soutěže

businessinfo.cz


Myslím si, že objektívne za sedem rokov jeho pôsobenia má dosť práce za sebou, aby bolo pochopené, čo chcem povedať, napríklad SNS dávala svojho času, myslím, za jeho pôsobenia asi tri návrhy na Generálnu prokuratúru...

Našli sme tri návrhy, ktoré SNS predložila na GP SR. V jednom prípade išlo o návrh na zrušenie SMK. Druhý podnet spočíval vo vyhláseniach L. Szigetiho a SMS správach, ktoré počas predvolebnej kampane chodili do mobilného telefónov predstaviteľov SNS. Tretí podnet bol podaný spolu s Maticou slovenskou, kvôli billboardu s nápisom Magyarországh.

V jednom prípade
Druhý podnet
Tretí podnet


...na Agrokomplexe táto otázka minulý rok bola otvorená. Dokonca tam už sme hovorili o zelenej nafte.

18. augusta 2017 sa konal 44. ročník výstavy Agrokomplex v Nitre. Ministerka Matečná tam predstavila Národný potravinový katalóg. SNS dala do pozornosti aj iné plánované projekty medzi ktorými figurovala aj " zelená nafta ". SNS sa pritom v stanovisku vyjadrilo, že " Bez dotácii štátu nie je možné súťažiť so západoeurópskymi krajinami a ich dovážaným tovarom. " Výrok hodnotíme ako pravdivý.

predstavila vyhlásili riešenie


Čo sme urobili, požiadali sme o kvalitnejšiu, komplexnejšiu novelu verejného obstarávania,(reakcia na Kaliňákovu informáciu o zhodení zákona o verejné obstarávanie vládou, pozn.)  ale čo je podstatné,  napríklad od augusta, hovorím za svoj rezort, na železniciach prebiehajú elektronické anonymné aukcie, ktoré denne šetria milióny korún.

Anonymné elektronické aukcie sa na ministerstve dopravy, pôšt a telekomunikácií skutočne vykonávajú . Nepodarilo sa nám však vyhľadať od kedy takéto obstarávania prebiehajú.

vykonávajú


Slovenská televízia chce zvýšiť koncesionárske poplatky bez toho, aby si urobila vnútorný audit fungovania (...).

Zvyšovanie koncesionárskych poplatkov v minulom roku navrhoval riaditeľ RTVS Mika spolu s ministrom kultúry Maďaričom, ako opatrenie pred ohrozovaním nezávislého fungovania RTVS v takej podobe a rozsahu ako je dnes. V máji tohto roku zverejnila Rada RTVS výročnú správu o činnosti RTVS za rok 2016 a v zmysle zákona ju predloží predseda rady Výboru Národnej rady SR pre kultúru a médiá. Správa poukazuje na lepšie hospodárske výsledky v roku 2016 avšak tá nie je ekvivalentom interného auditu. Či je v pláne RTVS vykonať interný audit, nie je na základe verejneprístupných zdrojov zistiteľné. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

RTVS
Nová suma
neprešla
Ta3
Danko
hospodárskom stave


Stále by nový subjekt by nedokázal v podstate zabodovať, keď si zoberiete už len pri vyšších územných celkoch, dajme tomu Slobodu a solidaritu (SaS). Je tu už 5 alebo 6 rokov na scéne a má prvého poslanca vo VÚC, prvého. Čiže za 6 rokov neboli v tomto väčšinovom systéme sa schopní presadiť ...

Nie je pravda, že strana SaS má po posledných voľbách do VÚC prvého poslanca. Už v minulých voľbách do VÚC v novembri 2009, získala mandát poslankyňa Anna Zemanová. V tom čase strana SaS existovala len niekoľko mesiacov, keďže ustanovujúci kongres SaS bol 28. marca 2009. V posledných voľbách do VÚC v novembri 2013 získala SaS až 9 mandátov, keďže v Bratislavskom kraji má strana 7 poslancov a v Trenčianskom a Banskobystrickom po jednom poslancovi. SaS nemá žiadného poslanca v zastupiteľstve VÚC v Trnavskom , Nitrianskom , Žilinskom , Prešovskom a Košickom kraji. Robert Kaliňák správne poznamenáva, že voľby do vyšších územných celkov sa konajú na základe väčšinového volebného systému. Ako uvádza politologický časopis e-Polis , ktorý taktiež vychádza zo zákona č. 302/2001 Z. z. (o samospráve vyšších územných celkov) sa píše, že: "Voľby predsedu aj poslancov sa konajú na základe väčšinového volebného systému. Predseda samosprávneho kraja je volený v jednomandátových volebných obvodoch, poslanci v jednomandátových alebo viacmandátových (väčšina poslancov je volená vo viacmandátových)." Dátum zverejnenia analýzy: 02.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

získala mandát
ustanovujúci kongres SaS
Bratislavskom kraji
Trenčianskom
Banskobystrickom
Trnavskom
Nitrianskom
Žilinskom
Prešovskom
Košickom
e-Polis
zo zákona č. 302/2001 Z. z.


...2% zo študentov, ktorí študujú v strednom odbornom školstve, sa zúčastňujú na duálnom vzdelávaní.

Systém duálneho vzdelávania funguje na základe prepojenia teórie a praxe. Študenti stredných odborných škôl v systéme duálneho vzdelávania pracujú popri štúdiu aj vo firme v oblasti ich zamerania. Do tohto vzdelávania je dnes zapojených vyše 2500 žiakov. Toto nízke číslo bolo kritizované najmä poslancami SaS. Celkový počet žiakov stredných odborných škôl na Slovensku v roku 2017 podľa štatistickej ročenky Centra vedecko-technických informácií Slovenskej republiky bol 129 642 žiakov. Počet žiakov v duálnom vzdelávaní predstavuje približne 1,9 % z celkového počtu žiakov stredných škôl. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Hlavným cieľom národného projektu duálneho vzdelávania je prehĺbenie vzťahu zamestnávateľ - stredná škola - žiak. Účasť zamestnávateľov v systéme duálneho vzdelávania sa predpokladá na úrovni 1450 zamestnávateľov a 280 stredných odborných škôl. Dnes je do duálneho vzdelávania podľa webovej stránky systému duálneho vzdelávania zapojených celkovo 102 stredných odborných škôl a dokopy 77 učebných/študijných odborov. Cieľom tejto kombinovanej formy štúdia, ktorá už fungovala počas socializmu a funguje aj v západnej Európe, je nadobudnutie pracovných návykov u študentov a schopnosti hospodáriť s financiami. Duálne vzdelávanie si pochvaľujú ako študenti, tak aj stredné školy a v septembri 2017 začalo takto študovať 1370 prvákov.

zapojených kritizované ročenky cieľom zapojených Cieľom


...vy ste nepripravili, nesplnili ste zákonnú povinnosť pripraviť východisko štátneho rozpočtu.

Mikloš má pravdu v tom, že tento rok východiská predložené neboli.


A ja sa vás pýtam, celú stranu Smer volilo 880 tisíc ľudí, pán Maďarič, to je aký mandát? To je potom čo?

tu


Výrok Ivana Šimka označujeme za pravdivý. Na stránke Národnej rady Slovenskej republiky a v sekcii poslanci sa nachádza abecedný zoznam všetkých poslancov NRSR, avšak meno Ivana Šimka sa v ňom nenachádza.

zoznam


Usilujeme sa o to (pozn. - zrušenie trestnoprávnej imunity poslancov) už niekoľko rokov, žiaľ, nenašli sme pochopenie u našich kolegov zo Smeru, ale je to politika, ktorá je trvalá.

Pri pohľade do volebných programov KDH z roku 2002 , 2006 a 2010 sme našli zmienku o zúžení imunity iba v programe z roku 2006: "Budeme presadzovať sprísnenie ústavného zákona o konflikte záujmov a zúženie imunity ústavných činiteľov len na konanie súvisiace s výkonom verejnej funkcie." Strana KDH sa vo svojom volebnom programe pre r. 2012 zaoberá aj zúžením imunity pre ústavných činiteľov. Pavol Hrušovský pre TASR dokonca vyhlásil, že zrušenie trestnoprávnej imunity bude ich prioritou . Prvýkrát v rámci tohto volebného obdobia sa o zrušení trestno-právnej imunity poslancov hlasovalo 26. októbra 2010 kedy išlo o vládny návrh zákona. Aj počas prvého pokusu zrušiť trestno-právnu imunitu poslancov bolo hlasovanie neúspešné. Za prijatie zákona hlasovalo 75 zo 136 prítomných poslancov. Výsledky hlasovania si môžete pozrieť TU . Za jeho prijatie vtedy hlasovalo všetkých 15 poslancov KDH, poslanci Smeru hlasovali proti. Naposledy sa v parlamente rozhodovalo o zrušení trestnoprávnej poslaneckej imunite 2. júna 2011. Návrh na vydanie ústavného zákona pochádzal od poslancov I. Matoviča, E. Jurinovej, M. Fecka a J. Viskupiča. Zákon neprešiel, keďže za prijatie zákona hlasovalo iba 32 zo 138 prítomných poslancov. Hlasovanie si môžete pozrieť TU . Za zákon nehlasovali teda ani všetci členovia koalície. Zo 14 prítomných poslancov strany KDH za zákon zahlasovali iba 3 poslanci. Výrok Pavla Hrušovského hodnotíme ako nepravdivý. Zrušenie trestnoprávnej imunity nie je je dlhodobou prioritou strany KDH, nakoľko sa v ich predchádzajúcich programoch nikdy explcitne takýto bod neobjavil. V tomto volebnom období dokonca raz samotní poslanci KDH hlasovali proti takémuto návrhu. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

volebnom programe pre r. 2012

prioritou

TU

TU


Sme doteraz jediní (SDKÚ, pozn.), ktorí pripomienkovali európsku legislatívu.

Ivan Štefanec má na mysli pripomienkovanie prostredníctvom výborov alebo pléna NR SR, ktoré môžu vyhotovovať odôvodnené stanoviská (reasoned opinions), ktoré sú následne zasielané Európskej komisii. Slovensko doteraz zaslalo štyri odôvodnené stanoviská (štatistika dostupná aj v tabuľke ), z ktorých tri boli akceptované. Všetky tieto stanoviská boli pripravené Výborom pre európske záležitosti NR SR v 5. volebnom období, kedy Výboru predsedal Ivan Štefanec, ktorý je pod tromi stanoviskami aj podpísaný (pozri tu , tu a tu , štvrté stanovisko nie je zverejnené). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Právomoc zasielať odôvodnené stanoviská zakotvuje článok 6 protokolu 2 Lisabonskej zmluvy : " Do ôsmich týždňov od doručenia návrhu legislatívneho aktu v úradných jazykoch Únie môže ktorýkoľvek národný parlament alebo ktorákoľvek komora národného parlamentu poslať predsedom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie odôvodnené stanovisko s uvedením dôvodov, pre ktoré sú presvedčení, že daný návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity. Je vecou každého národného parlamentu alebo každej komory národného parlamentu, aby sa prípadne poradili s regionálnymi parlamentmi so zákonodarnými právomocami."

zaslalo tabuľke tu tu tu zmluvy


Prvé bilbordy boli v lete. Do konca septembra stáli náklady 104 381 eur, všetky ostatné náklady na kampaň (od októbra 2013, pozn.) sú vedené na transparentnom účte, a to bolo už cez 100 tisíc eur.

Výrok Radoslava Procházku hodnotíme ako neoveriteľný, pretože sumu 104 381 eur nedokážeme potvrdiť z iného zdroja ako zo slov samotného kandidáta, a tiež nedokážeme overiť to, či sú skutočne všetky náklady na kampaň od októbra hradené len prostredníctvom transparentného účtu.

Je pravda, že o prvých bilboardoch R. Procházku sa písalo v júli 2013 ( TU alebo TU ), čiže v lete. Náklady na kampaň pred otvorením transparentného účtu nie sú nikde rozpísané, Procházka rovnaký údaj (104 381 eur) spomínal viackrát, napríklad v januári pre denník SME povedal : “Do 1. októbra sme minuli 104 381 eur, z čoho približne 60 percent boli rodinné úspory, zvyšok sa približne na polovicu rozdelil medzi dary a pôžičku” . Tento údaj však nedokážeme potvrdiť z iného zdroja ako zo slov samotného R. Procházku.

TU
TU
transparentného účtu
povedal


Teraz Európska komisia pripravila návrh na zastropovanie cien plynu a vymyslela takú hlúposť, že zastropovala tú cenu na úrovni 275 EUR za jednu megawathodinu plynu, a pritom cena skvapalneného plynu na svetových trhoch je o 55 EUR lacnejšia ako tá zastropovaná cena, všetci sa smejeme.

Európska komisia v novembri predstavil návrh na zastropovanie plynu, po ktorom mnohé členské štáty dlhodobo volali. Návrh Komisie však priniesol sklamanie, pretože kvôli tlaku Nemecka a Holandska, bol predstavený strop príliš vysoký. Návrh však ešte nie je finálny a predovšetkým sa nejedná o jediný krok Únie na boj proti energetickej kríze. Robert Fico uvádza nepresné čísla, preto jeho výrok hodnotíme ako nepravdu.

Európska komisia predložila 22. novembra návrh obmedzenie nadmerných cien plynu, ktorý by mal zastropovať jeho cenu na úrovni 275 eur. Podľa návrhu Komisie by bol nástroj aktivovaný, ak sa splnia dva spúšťacie faktory . Prvou podmienkou je, že ceny na holandskej burze TTF prekročia 275 eur počas dvoch týždňov. Druhá podmienka hovorí o tom, že rozdiel medzi cenou TTF a globálnou cenou skvapalneného zemného plynu (LNG) musí byť aspoň 58 eur alebo viac.

Návrh Európskej komisie zožal kritiku viacerých štátov, podľa nich je totiž navrhovaný strop príliš vysoký. Cena zemného plynu sa v poslednom období pohybuje na značne nižšej cenovej hladine, ako 275 eur. Na holandskej TTF sa zemný plyn momentálne predáva za približne 140 eur za MW/h. Navrhovaný limit bol pritom prekročený iba počas najväčšej krízy v auguste, iba na tri dni, čo by podľa návrhu Komisie nestačili, aby bol strop aktivovaný.

Dôvodom prečo je návrh Komisie de facto nepoužiteľný je, že EÚ je v tejto otázke názorovo rozdelená . Členské štáty sa líšia v názoroch, ako by zastropovanie malo fungovať. Komisia obhajuje výšku stropu tým, že sa snaží dbať najmä na zachovanie bezpečnosti dodávok. Za výškou stropu je predovšetkým tlak Nemecka a Holandska, ktoré sa od začiatku snažia akúkoľvek diskusiu o cenových stropoch na plyn torpédovať. Návrh však nie je ešte ani zdaľeka finálny a požiadavky väčšiny členských štátov, žiadajú aby bol cenový strop na plyn nižší ako 200 za MWh. Dohoda by sa mala nájsť do 13. decembra, keď by sa mali stretnúť ministri hospodárstva na ďalšom mimoriadnom summite.

Cenový strop však nie je jedinou aktivitou, ktorú EU vytvára v boji proti vysokým energiám. Štáty sa už neformálne zhodli na podobe dvoch iných dôležitých opatrení. Ide o balík solidarity, ktorý zahŕňa spoločné nákupy zemného plynu, solidárne dodávky medzi jednotlivými krajinami v prípade núdzovej potreby a nový cenový štandard pre skvapalnený zemný plyn. Druhým opatrením je urýchlenie schvaľovania projektov obnoviteľných zdrojov energie. Odsúhlasiť ich chcú až potom, ako sa nájde dohoda na cenovom strope na plyn.

Rober Fico hovorí, že cena skvapalneného plynu na svetových trhoch je o 55 eur lacnejšia ako zastropovaná cena, ktorú navrhuje Komisia. Podľa portálu globallnghub.com , ktorý sleduje ceny plynu sa cena LNG na cenovom uzle JKM, na ktorý sa často odkazuje v súvislosti s cenami LNG, v danom týždni pohybovala v prepočte medzi 95 -111 eurami za megawatthodinu. Cena zemného plynu sa na holandskej TTF v danom týždni pohybovala v rozpätí 115 - 125 eur za megawatthodinu. Robert Fico teda tvrdí, že sa cena LNG dosahuje hodnotu 220 za megawatthodinu, podľa grafu však za posledný rok takúto hodnotu LNG dosiahol iba dvakrát a to tiež na kratšie obdobie. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

návrh
spúšťacie faktory
kritiku
predáva
rozdelená
zhodli
globallnghub.com
pohybovala
pohybovala
grafu