Zo všetkých 28 krajín Európskej únie slovenské matky sa dožívajú alebo ženy, sa dožívajú najmenej rokov v plnom zdraví...

Výrok odkazuje na dĺžku života slovenských žien v zdraví. Podľa Eurostatu , Štatistického úradu EÚ, bola v roku 2016 dĺžka života slovenských žien v zdraví 57 rokov. Aj napriek tomu, že ide o údaj nižší ako je priemer EÚ (64,2 rokov) nejedná sa o najnižšiu dĺžku života v zdraví v EÚ. Menej ako Slovenky sa v zdraví dožívajú ženy v Lotyšsku (54,9 rokov) a podobnú dĺžku života v zdraví majú aj ženy vo Fínsku (57 rokov), Portugalsku (57,4 rokov) a Rakúsku (57,1 rokov). Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu


Čo sa týka toho, že či vidíme alebo nevidíme výsledky vyšetrovania. Pán Uhrík, vy ich možno nevidite, ale celé Slovensko vidí, že už viac ako 30 ľudí bolo právoplatne odsúdených alebo sa priznali z korupcie a z mnohých vecí, takže vy to nevidíte, že čo sa vyšetruje za tie 3 roky, ale celé Slovensko to vidí.

Podľa najaktuálnejších verejne dostupných informácií je z trestných činov súvisiacich s korupciou v štátnych orgánoch za vlády Smeru právoplatne odsúdených 36 ľudí. Ďalších osem osôb sa k trestným činom priznalo, ale ešte čaká na rozsudok. Naďov výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože počet ľudí právoplatne odsúdených z trestného činu korupcie presahuje číslo 30.

Denník N na konci augusta 2023 zverejnil zoznam osôb, ktoré súdy odsúdili z tresných činov súvisiach s korupciu, ktoré spáchali počas druhej a tretej vlády Smeru-SD počas premiérovania Roberta Fica a Petra Pellegriniho.

Dovedna ide o 36 ľudí, ktorí boli právoplatne či neprávoplatne odsúdení v rozličných kauzách ako Judáš , Mýtnik či Očistec , ktoré sa týkajú činnosti polície, finančnej správy či sudcov. Ďalšie osoby, ktoré sa priznali k trestným činom, na verdikt súdu ešte čakajú. Napríklad bývalá riaditeľka Slovenského pozemkového fondu Adriána Šklíbová v kauze Barón .

Kauza Očistec sa týka pôsobenia údajnej rozsiahlej zločineckej skupiny na najvyšších miestach polície a Národnej kriminálnej agentúry (NAKA). Odsúdený v tejto kauze je napríklad bývalý šéf ekonomickej sekcie finančnej správy a neskôr ministerstva vnútra Martin Fleischer , bývalý príslušník NAKA Ivan Bobocký či bývalý šéf spravodajskej jednotky NAKA Pavol Vorobjov . Spolu v tejto kauze odsúdili päť osôb, päť osôb je obvinených a päť aj obžalovaných. Polícia v súvislosti s touto kauzou zatkli a neskôr prepustili aj bývalého šéfa polície Tibora Gašpara.

Kauza Judáš , v ktorej je zatiaľ taktiež päť právoplatne odsúdených osôb, vznikla primárne na základe výpovedí spolupracujúcich obvinených. V dôsledku výpovedí Ľudovíta Makóa a Norberta Paksiho začali vyšetrovať aj bývalého prezidenta policajného zboru Milana Lučanského ( vymenovaný do funkcie Smerom-SD), ktorý vo väzbe spáchal samovraždu.

Aj trestné činy spáchané v rámci kauzy Judáš majú paralely v kauze Očistec. Týkali sa napríklad vynášania informácií za poplatok, za čo bol právoplatne odsúdený bývalý námestník riaditeľa Slovenskej informačnej služby Boris Beňa. Navyše, z piatich doposiaľ právoplatne odsúdených osôb sú dve osoby odsúdené za nepriamu korupciu, a dve za branie úplatku. V prípade je neprávoplatne odsúdený aj Jozef Rehák , bývalý riaditeľ úradu zvláštnych policajných činností.

Na rozdiel od káuz Judáš a Očistec, kauza Mýtnik sa týkala iba jedného štátneho orgánu, konkrétne Finančnej správy (FS). V kauze išlo o utajený nákup IT systémov vďaka zmanipulovaným tendrom, ktoré zabezpečili, aby vyhrala firma Allexis, patriaca podnikateľovi Michalovi Suchobovi . Ten je obžalovaný z troch trestných činov. Bývalá konateľka firmy, ktorú Suchoba vlastnil je za machinácie pri verejnom obstarávaní právoplatne odsúdená. Podobne dopadli aj bývalý prezident FS František Imrecze a jeho nástupkyňa Lenka Wittenbergerová. Oboch nominovala vláda Smeru.

zverejnil Judáš Mýtnik Očistec priznali Barón Očistec Fleischer Bobocký Vorobjov Judáš vznikla výpovedí prezidenta vymenovaný odsúdený Rehák Mýtnik Suchobovi konateľka Oboch nominovala


...dokument (o parkovacej politike Bratislavy, pozn.) je schválený (...).

Jednou z priorít Iva Nesrovnala v rámci dopravy bolo zaviesť jednotnú parkovaciu politiku. Podľa Všeobecného záväzného nariadenia hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy č. 12/2016 ( .pdf ) je zavedená jednotná parkovacia politika, ktorá bola schválená v decembri 2016, avšak je potrebné , aby mestské zastupiteľstvo prijalo dodatok štatútu hlavného mesta, ktorý upravuje deľbu kompetencií magistrátu a bratislavských mestských častí v rámci regulácie parkovania, inak jednotná parkovacia politika nie je realizovateľná v praxi. Nakoľko samotný dokument o zavedený jednotnej parkovacej politiky, teda všeobecného záväzného nariadenia bolo naozaj schválené poslancami mestského zastupiteľstva Bratislavy, výrok hodnotíme ako pravdivý. Všeobecné záväzné nariadenie z 8. decembra 2016 určuje spôsob zabezpečenia prevádzky parkovacích miest, minimálnu a maximálnu výšku úhrady za dočasné parkovanie, spôsob jej platenia a preukázania jej zaplatenia. Dodatok štatútu hlavného mesta upravuje deľbu kompetencií hlavného mesta a bratislavských mestských častí vo veci užívania komunikácií prvej až štvrtej triedy, splnomocňuje mestské časti schváliť všeobecne záväzné nariadenie v miestnom zastupiteľstve. Poslanci mestského zastupiteľstva mali mať na stole návrh Dodatku Štatútu hlavného mesta SR Bratislavy, ktorý súvisí s parkovacou politikou už niekoľkokrát. Aj v apríli 2018 mestské zastupiteľstvo malo hlasovať, avšak nebolo uznášaniaschopné, čo znamená, že sa k návrhu novely ani len nedostali. Na poslednom zasadnutí (koncom júna), kedy sa mestskí poslanci mali zaoberať parkovacou politikou sa k tomuto bodu nakoniec nedostali . Na zasadnutí naplánovanom na stredu 7. novembera 2018 sa poslanci majú zaoberať taktiež štatútom mesta Bratislava (návrh Dodatku Štatútu hlavného mesta SR Bratislavy), ktorý súvisí s parkovacou politikou. Predseda BSK Juraj Droba v rozhovore pre portál TERAZ.SK zo septembra roku 2018 vyjadril kritiku voči regulácii parkovania, ktorú navrhoval Ivo Nesrovnal. "Už samotný fakt, že 11-krát bola tá istá verzia predkladaná na mestské zastupiteľstvo pre mňa vzbudzuje absolútnu nedôveru," povedal Droba. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf potrebné mali nebolo nedostali zasadnutí vyjadril


Ale naši, ktorí sú v Anglicku, robia všetci.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže poznáme prípady, kedy Slováci vo Veľkej Británii brali dávku v nezamestnanosti v hodnote 400 eur. Píše o tom Denník N . Na Eurostate sa môžeme dočítať, aká je nezamestnanosť a miera ekonomickej aktivity domácich, pracovníkov z EÚ a pracovníkov mimo EÚ. Na konkrétne národnosti však takáto štatistika nie je. Podobný výrok sme overovali v relácii V politike (12. júna 2016). Platí, že podľa údajov zistených pre obdobie 2004-2014 "In 2004, 84% of employed EU born were from EU14 (pôvodné krajiny EÚ s výnimkou UK, pozn.) countries, whereas in 2015 this stands at 40 % It is also worth noting that since about 2010, the number of accession (10 nových členských krajín EÚ, ponz.) born has surpassed the number of EU14 born in employment. " Vo Veľkej Británii žije 3 milióny (údaj k 2014) občanov z iných krajín EU, 726 tisíc je Poliakov a 55 tisíc Slovákov. Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Denník N
Eurostate
V politike
údajov
3 milióny
Poliakov


O jedno percento (reakcia J. Figeľa na poznámku R. Fica o tom, že bývalá vládna koalícia vyjadrila zámer zvýšiť DPH, pozn.)

Výrok hodnotíme ako pravdivý, na základe makroekonomickej prognózy Inštitútu finančnej politiky (IFP) z augusta 2011. Tá bola vypracovaná ako reakcia na pokles hospodárskeho rastu SR v 2. polovici roku 2011. Hospodársky rast vtedy klesol o 1 % oproti očakávaným prognózam, čo spôsobilo reálne obavy o finančnú stabilitu na strane príjmov. Ministerstvo financií na základe rýchleho odhadu z augusta 2011 zvažovalo aj možnosť zvýšenia DPH o 1%. Ako uvádza SITA , Inštitút v rámci prognózy simuloval dva krízové scenáre, ktoré by spôsobili výpadky zo verejných financiách na Slovensku, a zároveň predstavil aj potenciálne opatrenia ako tento deficit vykryť. Jedným z týchto opatrením bolo aj zvýšenia dane z pridanej hodnoty z 20 na 21 %, tz. o jedno percento. Ako ďalšie opatrenia boli navrhované napr. zrušenie výnimky 10 % sadzby dane z pridanej hodnoty, zvýšenie dane z nehnuteľností o 50 %, rušenie výnimiek pri energetických daniach či zvyšovania spotrebných daní na tvrdý alkohol, pivo a víno.

reakcia SITA prognózy


Kaliňák: Nakoniec sa to pri rokovaniach ukázalo, čo priznal aj sám pán minister, že už  vlastne z pôvodných 900 miliónov sa vďaka vlastne rokovaniam a vývoju hospodárskej krízy, ktorá sa vyvíjala teraz lepšie, znížila tá cena už na tuším nejakých 690 miliónov.

Je pravda, že v minulej relácii minister Figeľ pripustil, že existovala možnosť, v rámci ktorej „ Nová úroveň zamýšľaná na diskusiu bola medzi 190 a 210 milióna eur ročnej platby po dobu 30 rokov. “ Konzorcium však podľa neho ešte nemalo túto ponúknutú úpravu dohodnutú s partnerskými bankami a jednalo sa tak iba o „indikatívnu možnosť“. Informáciu o 900 miliónoch znížených na 690 miliónov sa nám nepodarilo dohľadať.

relácii


Máme (na trhu, pozn.) spoločnosti, ktoré poskytujú úroky tisíc, dokonca tu máme spoločnosť, ktorá má 22 tisíc percentný úrok.

Na Slovensku existujú firmy, ktoré požičiavajú menšie sumy peňazí (do 100 alebo do 500 eur) na krátky čas - do 30 dní. Pritom si účtujú úroky a poplatky, ktoré pri prepočítaní na ročnú percentuálnu mieru nákladov (RPMN) dosahujú aj niekoľko tisíc percent. Píše o tom napríklad poslanec Pavol Zajac na blogu , v prípade jednej spoločnosti je možné si takýto výpočet spraviť priamo na ich stránke : 100 eur je možné si na 5 dní požičať s poplatkom 8,15 eur, čo tvorí RPNM 30 374,5% a ročnú úrokovú sadzbu 594,95 %, prípadne 51 eur na 10 dní s poplatkom 8,75 eur, čo zodpovedá RPMN 32 361 % a ročnej úrokovej sadzbe 626,24 %. Väčšina spoločností, ktoré takéto pôžičky ponúkajú, presné podmienky a poplatky priamo na svojich stránkach neuvádzajú.

ročnú percentuálnu mieru nákladov
blogu
stránke
agentúra TASR


Jednoducho my sme jediná politická strana, ktorá poslancov vždy dá na samý koniec kandidátky.

OĽaNo vzniklo v roku 2011. Vo voľbách 2012 boli bývalí poslanci parlamentu na chvoste kandidátky. Rovnako tak v roku 2016 - až na výnimku, ktorou bol Daniel Lipšic. Ten opätovne kandidoval do parlamentu zo 14. miesta. Vo voľbách 2020 sú opäť všetci poslanci na konci kandidátky. Iné politické strany takýto princíp neuplatňujú. Keďže existuje prípad, kedy OĽaNO nedalo poslanca parlamentu na koniec kandidátky, nedá sa hovoriť, že strana tak urobila „vždy“. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako nepravdivé.

vzniklo boli bol sú


Napríklad príprava PPP balíkov, ktoré sú veľkými finančnými akciami, znamenala, že financovanie diaľnic, tých konkrétnych 150 kilometrov úsekov by sa bolo dialo z úrokovou sadzbou okolo 12 %.

Nepodarilo sa nám zistiť žiadne informácie mimo Figeľových tvrdení, ktoré by toto číslo potvrdzovali.


Minister zaviedol, presadil veľmi dôležitú výnimku (pre dlhodobo nezamestnaných, pozn.) v odvodoch na sociálne, zdravotné poistenie, zamestnávateľ ani zamestnanec, ktorý sa zamestná ako dlhodobo nezamestnaný po dobu jedného roka nebudú platiť odvody. Napríklad ten zamestnávateľ pri plate, povedzme, 400 eur hrubého, ušetrí 35% odvody. To je vyše sto eur mesačne.

Na základe novely zákona o sociálnom poistení nemusí zamestnávateľ dlhodobo nezamestnaného platiť odvody vo výške 34,15% zo mzdy zamestnanca, čo je približne 35% ako tvrdí Mihál. Treba však podotknúť, že zamestnávateľ musí naďalej platiť sociálne odvody vo výške 1,05% zo mzdy zamestnanca.

č.461/2003 Z.z.
SITA


...jeho (Jána Kuciaka, pozn.) spolupracovníčka, pani Holcová, zavolali si ju slovenskí policajti, aby im pomohla pri získavaní informácií, následne jej zobrali mobil. Proti tomu sa ohradili viaceré významné médiá, ohradil sa proti tomu aj šéf strany ľudovcov v europarlamente, kde má aj pán Bugár svojich zástupcov (...).

Denník Sme 15. mája 2018 priniesol informáciu, že spolupracovníčke Jána Kuciaka Pavle Holcovej zobrala slovenská polícia po výsluchu mobilný telefón so SIM kartou. Následne viacerí slovenskí vydavatelia a šéfredaktori požiadali v protestnom stanovisku prokuratúru a políciu o objasnenie, prečo bol novinárke mobil odobratý. Dva dni po vydaní správy denníka Sme nemecký europoslanec Manfred Weber odsúdil konanie slovenskej polície voči Holcovej. Weber je šéfom skupiny Európskej ľudovej strany EPP v Európskom parlamente. O prípade sa kriticky vyjadril aj The Washington Post . Remišová hovorí, že Most-Híd má v EPP svojich zástupcov, hoci v EPP pôsobí len jeden europoslanec z Most-Híd - József Nagy. Napriek tomu výrok hodnotíme ako pravdivý.

Sme
vydavatelia
The Washington Post
Sme
poslednom
vydavatelia
investigatívnej


Dokonca v 2003 roku tie koncesie boli niekde na úrovni pod 5 EUR.  Keď sa dostala táto vláda k moci v 2016-tom, resp. tieto strany, tak v programovom vyhlásení aj mali, že zvýšia koncesie na 7 EUR a bola to práve SNS, ktorá to zablokovala celé a kvôli tomu sa nezvýšili koncesie.  My sme navrhli to, aby sa financovalo nejakým podielom z HDP. Dohodli sme sa ako predchádzajúca vláda na 0,17 %, táto vláda to znížila na 0,12 % a zobrala 50 miliónov RTVS.

V roku 2023 zrušil parlament financovanie RTVS cez koncesionárske poplatky a zaviedol financovanie zo štátneho rozpočtu vo výške 0,17 % HDP. Nová vláda následne znížila tento podiel na 0,12, čím pripravila rozpočet RTVS o takmer 55 miliónov eur.

Aj pred touto zmenou však boli verejnoprávna televízia a rozhlas dlhodobo podfinancované a museli byť dofinancované zo štátneho rozpočtu. Dôvodom podfinancovania bola najmä výška koncesionárskych poplatkov, ktorá sa od roku 2003 nemenila a bola pod úrovňou piatich eur. Zvýšiť ich chcela už v roku 2016 vláda, ktorá mala tento prísľub aj v programovom vyhlásení, koaličná SNS však tento návrh politicky zablokovala. Výrok Branislava Gröhlinga preot hodnotíme ako pravdivý.

Koncesionárske poplatky boli zavedené ako spôsob financovania verejnoprávnej televízie a rozhlasu. Museli ich platiť všetci, ktorí odberatelia elektriny ako aj zamestnávatelia, ktorí mali aspoň troch zamestnancov, niektoré znevýhodnené skupiny obyvateľov však boli od tejto povinnosti oslobodené.

Výška koncesionárskych poplatkov sa od roku 2003 nemenila a až do ich zrušenia bola na úrovni 4,64 eur mesačne. Parlament v roku 2023 schválil novelu zákona, podľa ktorej mala byť RTVS financovaná príspevkom z rozpočtu vo výške 0,17% HDP. V januári tohto roku však prijala nová vláda konsolidačný balíček, ktorý znížil príspevok zo štátneho rozpočtu pre RTVS na 0,12% HDP. Inštitucia tak prišla o takmer 55 miliónov zo svojho rozpočtu.

Na financovanie RTVS, však dlhodobo výška koncesionárskych poplatkov nestačila, keďže platba sa dlhodobo nezvyšovala a jej výška na jedného občana dosahovala menej ako polovicu európskeho priemeru. Rozhlas a televízia tak museli byť pravidelne dofinancovávané zo štátneho rozpočtu. Pre roky 2023 - 2027 podpísala RTVS rámcovú zmluvu so štátom, ktorá jej mala zabezpečiť minimálne 23 miliónov ročne.

Zvýšenie koncesionárskych poplatkov sľubovala v programovom vyhlásení vláda Smeru SNS a strany Most-Híd v rokoch 2016 – 2020. „Vláda prijme také legislatívne opatrenie, ktoré poskytne Rozhlasu a televízii Slovenska stabilné a primerané finančné zabezpečenie plnenia jej zákonných úloh prostredníctvom optimalizácie výšky úhrady za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska. Cieľom je zabezpečiť dlhodobé financovanie základných úloh a povinností vysielateľa verejnej služby v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania vrátane rozšírenia ponuky programových služieb o nový vysielací okruh,“ stálo vo programovom vyhlásení vlády. ( .pdf s. 47)

Návrh o zvýšení koncesionárskych poplatkov na 7 eur predložil ešte v roku 2016 vtedajší minister kultúry za stranu Smer-SD, Marek Maďarič. S týmto však nesúhlasil koaličný partner SNS, ktorý sa vyjadrila, že tento návrh nepodporí, výška koncesionárskych poplatkov tak ostala nezmenená. SNS naopak v roku 2019 presadila zrušenie koncesií pre dôchodcov alebo poberateľov dávok v hmotnej núdzi, čím prišla RTVS o 10 miliónov eur.

financovania
platiť
bola
schválil
prijala
prišla
dosahovala
podpísala
programovom vyhlásení
.pdf
predložil
presadila


Otázka: Skúste teda z toho takého širokého stanoviska prejsť k tej mojej otázke a síce, či ten názor pána Muránskeho vymeniť Ivetu Radičovú za Mikuláša Dzurindu je ojedinelý v KDH? J.F: Bol to jeho nie, že ojedinelý, ale možno chvíľkový názor. On ho revidoval sám aj pre médiá a nakoniec hlasovaním spolu s klubom potvrdil postoj celého klubu.

Poslanec KDH Muránsky sa pre aktuality.sk vyjadril , že "všetci si myslia", že Iveta Radičová "už nemá mandát", a že k výmene Radičovej za Dzurindu "bude musieť" dôjsť.

pre aktuality.sk vyjadril
Podľa Pravdy
bol proti vysloveniu nedôvery Radičovej


Lekárske odborové združenie, to sú lekári, ktorí jednoznačne vyjadrili po strede svoj postoj a povedali nie, toto nie je cesta.

Po rokovaní v stredu 30. novembra 2011 LOZ uverejnilo vyhlásenie adresované lekárom v ktorom sa píše:

vyhlásenie


Tak ja som sa už v minulosti vyjadril, že (Radoslav Procházka ako kandidát na prezidenta, pozn.) by bol prijateľný.

Richard Sulík v decembri 2012 vyjadril svoje presvedčenie, že poslanec Radoslav Procházka, vtedy ešte poslanec KDH, je pre voličov jeho strany prijateľným kandidátom na prezidenta.

TASR


Priznávam to, že aj bývalí poslanci za ĽSNS nám pomohli presadiť 200 eur na dieťa a veľmi proti tomu bojoval Fico, veľmi proti tomu bojoval Pellegrini, veľmi proti tomu bojoval Sulík, takisto aj jediný zástupca Progresívneho Slovenska.

Poslanci za ĽSNS opakovane svojimi hlasmi podporili tzv. protiinflačný balíček Igora Matoviča. Ich hlasy boli kľúčové najmä pri vete prezidentky, ktoré bolo prelomené len o dva hlasy. Strany Smer, SaS, poslanci okolo Petra Pellegriniho či jeden poslanec Progresívneho Slovenska balíček nepodporili. Niektorí z nich ho označovali za nedostatočný, iný za neadresný, neudržateľný pre verejné financie či nesystémový. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý.

V máji minulého roka schválil parlament návrh Igora Matoviča na zvýšené prídavky na deti, vyšší daňový bonus a príspevky na krúžky. Zákon prešiel v skrátenom konaní a bez riadnej diskusie.

Návrh podporilo 83 prítomných poslancov hlasmi OĽaNO, Sme rodina, Za ľudí, ĽSNS a odídencov od Kotlebu okolo Tomáša Tarabu.

Veto prezidentky

Časť Matovičovho balíčka Prezidentka Zuzana Čaputová vetovala , keďže podľa nej neboli pri prijímaní zákona splnené podmienky na uplatnenie skráteného legislatívneho konania. Veto sa týkalo iba častí balíčka , ktoré mali platiť od 1. januára 2023.

Parlament napokon prelomil veto 77 hlasmi. Za prelomenie veta hlasovali poslanci OĽaNO a Sme rodina a svoje hlasy dodali aj poslanci ĽSNS, poslanci okolo Tomáša Tarabu, ktorí kandidovali na kandidátke ĽSNS a niektorí nezaradení poslanci.

Proti prelomeniu veta hlasovala SaS. Zdržali sa tiež štyria poslanci Za ľudí, poslanci Hlasu a tiež Smer. Prelomenie veta prezidentky pri Matovičovom balíčku nepodporil ani poslanec zo strany Progresívne Slovensko Tomáš Valášek.

Prezidentka sa následne obrátila na Ústavný súd, pričom argumentovala , tým že balíček bol prijatý v skrátenom legislatívnom konaní, na ktoré nebol splnený žiadny zákonný dôvod.

Ústavný súd dal prezidentke za pravdu a časti prorodinného balíčka označil za protiústavné.

Kritika od opozície ale aj koaličných partnerov

S prijatím balíčka nesúhlasili viacerí opoziční ako aj koaliční poslanci. Podpredseda SaS Marián Viskupič žiadal stiahnutie balíčka, zaroveň kritizoval, že návrh pomáha hlavne nadpriemerne zarábajúcim rodičom a je komplikovaný.

Poslanci zo strany Hlas sa opakovane zdržali pri hlasovaní o balíčku. Strana podmienila podporu balíčka prijatím ich pozmeňujúcich návrhov.

Opozičný Smer-SD návrh na takzvaný protiinflačný balík opakovane nepodporila. Strana uviedla , že zákon považuje za výsmech ľuďom.

Progresívne Slovensko označilo balíček za “megalomanský nápad Igora Matoviča” a vyhlásilo, že jeho prijatie predstavuje zlomový bod. Hnutie uviedlo, že už nebude podporovať zotrvanie vlády, ktorú “de facto riadi Igor Matovič” (v čase od 0:12 ).

schválil
podporilo
vetovala
častí balíčka
prelomil
Proti
hlasovala
obrátila
argumentovala
dal
žiadal
zdržali
podmienila
uviedla
0:12


Odporúčanie Benátskej komisie je, otvorte ten systém (voľby generálneho prokurátora, pozn.) čo najširšie.

V súhrnnej správe s odporúčaniami (2017) Benátska komisia uvádza , že šanca uchádzať sa o funkciu generálneho prokurátora pre kandidátov, ktorí neboli v prokuratúre, ale majú dostatok skúsenosti v súdnictve alebo advokácii, môže zvýšiť transparentnosť a nezávislosť úradu. Tvrdenie Juraja Šeligu preto hodnotíme ako ešte pravdivé. „It is also to be welcomed that the conditions for the election of the Chief Special Prosecutor and special prosecutors have been broadened [...] to enable the access not only of prosecutors, but also of persons having at least 12 years (for the Chief Special Prosecutor) or 10 years (for special prosecutors) of work experience as a judge or attorney, to such positions. In addition, persons ‚whose previous work shows that he/she has special knowledge and competences to work on the cases falling under the jurisdiction of the Special Public Prosecutor’s Office' will be eligible for such positions (see Articles 12 and 13 of the revised Draft Law). This should reduce the risk of the Special Prosecutor’s Office being too inward looking and may help to foster a more independent outlook. [...]”

uvádza


V zákone, o ktorom budeme alebo mali by sme dnes hovoriť, je takisto presun mnohých príspevkov, ktoré opäť budú rozhodovať výbory

Výbory, ktoré plánuje zaviesť novelou zákona o službách zamestnanosti minister práce Richter, nebudú rozhodovať o príspevkoch samé, ale budú posudzovať a odporúčať úradu práce formou kladného alebo nesúhlasného posudku uzatvorenie resp. neuzatvorenie dohody o príspevku. Konečné rozhodnutie bude na úrade práce. Ľ. Kaník hovorí o novele zákona o službách zamestnanosti, ktorá je pripomienkovom konaní. Zásadnou zmenou je § 18 Pôsobnosť výboru: "(1) Do pôsobnosti výboru patrí a) schvaľovať priority podpory zamestnanosti v územnom obvode úradu, b) p osudzovať žiadosti právnickej osoby alebo fyzickej osoby o poskytnutie príspevku podľa tohto zákona, na ktorý nie je právny nárok, c) odporúčať úradu formou kladného posudku uzatvorenie dohody s právnickou osobou alebo fyzickou osobou o poskytnutie príspevku podľa tohto zákona, na ktorý nie je právny nárok, alebo neodporúčať úradu formou nesúhlasného posudku uzatvorenie dohody s právnickou osobou alebo fyzickou osobou o poskytnutie príspevku podľa tohto zákona, na ktorý nie je právny nárok." Zriedené výroky budú odporúčať úradu uzatvoriť dohodu resp. dohodu neuzatvoriť na poskytnutie príspevku, na ktorý nie je právny nárok. SME (5. novembra 2012): "Po novom by mal rozhodnúť o tom, či má žiadateľ, ktorý splní podmienky, na dávky nárok, výbor spolu s úradom práce. ...Vo výbore, ktorý má o poskytnutí dávok rozhodovať, by mali byť ľudia z úradu, zamestnávateľov, odborov, obcí a miest. Pri posudzovaní budú len odporúčať, konečné slovo má mať úrad práce." Dávky, o ktorých pridelení budú úrady práce rozhodovať sú nasledujúce: dávky na samostatnú zárobkovú činnosť, na podporu zamestnávania znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, na vykonávanie absolventskej praxe a protipovodňový príspevok. Na možné riziká možného klientelizmu a korupcie pri poskytovaní príspevkov upozornil Inštitút pre výskum práce a rodiny, ktorý patrí pod ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, Národná banka SR, a opozícia. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

novele SME


Všeobecnú zdravotnú poisťovňu som odovzdal v januári a februári (2012 pozn.), teda odovzdával som ju so ziskom 31,5 milióna eur

Výrok hodnotíme ako pravdivý, na základe správy agentúry SITA. Správa z apríla 2012 uvádza, že hospodársky výsledok Všeobecnej zdravotnej poisťovne za január a február 2012 bol 31.5 mil. eur, ako tvrdí Uhliarik.

správy


...trestný zákon...jeho paragraf 357, nedovolené prekročenie štátnej hranice, kde my za nedovolené prekročenie považujeme len narušenie vzdušného priestoru. Možno naozaj si brať aj z Maďarska veľký príklad toho, že kto nedovolene prekročí štátne hranice, môže byť okamžite vyhostený.

Trestný zákon Slovenskej republiky naozaj vo svojom paragrafe 357 uvádza ako trestný čin iba vniknutie vzdušným dopravným prostriedkom na územie SR, iné spôsoby prekročenia hranice nie sú uvedené v zákone. Maďarský parlament v septembri 2015 schválil zákon, ktorý uvádza ako trestné poškodenie hraničného plota či prekročenie hranice. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Paragraf 357 Trestného zákona (300/2005) sa skutočne týka nedovoleného prekročenia štátnej hranice, presne hovorí toto:

TASR


U nás ani jeden jediný poslanec neodišiel od roku 2002. Všetci ostatní sa rozpadli.

Výrok z marcovej predvolebnej debaty RTVS, sme na začiatku roku ohodnotili ako pravdivý. Počas roku 2016 však odišlo z posleneckého klubu viacero členov. Dnes by sme výrok hodnotili ako nepravdivý.

Z každej z ďalších súčasných parlamentných strán skutočne odišli viacerí poslanci. Pokiaľ teda pod rozpadnutím myslíme odchod poslancov z poslaneckého klubu, Robert Fico má pravdu. I keď sa v tomto volebnom období poslanci Smeru Zmajkovičová , Paška a Jánoš vzdali svojich mandátov, stranu nevymenili. Ďalší poslanci sa vzdali mandátov pre nástup do inej funkcie. Jedná sa napríklad o poslankyne Tomanovú , ktorá bola vymenovaná za komisárku pre deti, a Vittekovú , ktorá je podpredsedníčkou Úradu na ochranu osobných údajov.

V októbri Denník N informoval o odchode Renáty Kolenčíkovej zo strany SMER-SD, ktorej bola súčasťou šestnásť rokov. Kolenčíková pôsobila ako krajská tajomníčka strany v Nitre. Ako dôvod uviedla problémy s korupciou a klientelizmom v strane.

O zmenu v strane sa pokúšal Boris Zala, ktorý bol jedným zo zakladateľov strany. V júli v rozhovore pre .týždeň sa vyjadril, že je načase aby sa vedenie Smeru vymenilo. Vyzýva preto na odchod Fica a ďalších z vedenia. V septembri Zala požiadal vedenie Smeru o prerušenie členstva v strane . Jeho rozhodnutie súvisí s tézami z programového straníckeho dokumentu, ktorý podľa europoslanca demagogicky zhadzuje európsku sociálnu demokraciu.

Zmajkovičová
Paška
Jánoš
Tomanovú
Vittekovú
rozhovore pre .týždeň
prerušenie členstva v strane
naznačila, že


Pokiaľ viem, tak v rámci Operačného programu Infraštruktúra OPIS sú pripravené finančné prostriedky na zavedenie elektronizácie, aj podateľne na Ústavnom súde.

Zavedenie elektronizácie aj podateľne na Ústavnom súde je súčasťou Operačného programu informatizácie spoločnosti (OPIS). Podľa tlačovej správy (.pdf) podpísalo ministerstvo financií SR (ako sprostredkovateľský orgán pre OPIS) 17. augusta 2012 zmluvu o poskytnutí nenávratného finančného príspevku s Kanceláriou Ústavného súdu SR na zrealizovanie aktivít projektu s názvom „Elektronizácia služieb Ústavného súdu Slovenskej republiky“.

tlačovej správy
Čiastková štúdia uskutočniteľnosti


268 miliónov eur je strata, inak povedané, znehodnotenie majetku dôchodcovských správcovských spoločností.

Ako uviedla agentúra SITA , k 15. júnu 2012 dosiahol majetok sporiteľov v druhom dôchodkovom pilieri hodnotu vyše 5,06 mld. eur. Nepodarilo sa nám však nájsť presné údaje o výške straty dôchodkovských správcovských spoločností. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


My recesiu nebudeme mať, my budeme mať hospodársky rast.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože viaceré relevantné inštitúcie predpovedaju Slovensku kladný hospodársky rast. Posledná prognóza IFP (.pdf) predpokladá Slovensku rast vo výške 1,2%, o niečo optimistickejší je odhad NBS - 1,3%. Vyšší rast než spomínaných 1,2%, až 1,7% Slovensku odhaduje aj Európska banka pre obnovu a rozvoj.K tomu možno uviesť optimistický odhad Eurostatu - rast reálneho HDP vo výške až 2%. Vyšší rast by v Európskej únii mali dosiahnuť len štyri štáty (Estónsko, Litva, Lotyšsko, Rumunsko). Je však nutné zdôrazniť, že najmä medzi slovenskými bankármi existujú i omnoho pesimistickejšie odhady. Podľa januárového prieskumu Národnej banky Slovenska ( SITA ) medzi slovenskými bankovými analytikmi dosiahne slovenská ekonomika rast len 1,1% (pričom odhady analytikov jednotlivých bánk sa pohybujú v rozmedzí 0% až 1,7%)

prognóza IFP
NBS
odhaduje
Eurostatu
SITA


...vláda rátala s peniazmi v rozpočte, je to v kolónke napísané, z príplatku k elektrine…

Takúto kolonku sa nám v zákone o štátnom rozpočte na rok 2010 nájsť nepodarilo.


Zákon aj vzhľadom na všetky tieto podozrenia alebo hoaxy bol zmenený tak, že sa budú zverejňovať aj okrskové volebné zápisnice, že si ich môžu členovia politických strán tam aj odfotiť a ich poslať na svoje centrály, čiže bude sa robiť paralelné sčítavanie, aby nikto si nemohol pomyslieť, že teraz nejaký zlý Soros prepíše na Štatistickom úrade v počítači tie výsledky tak, ako mu budú vyhovovať.

Poslanci NR SR schválili novelu zákona, ktorou ukladajú obciam a mestám povinnosť zverejňovať zápisnice o priebehu a výsledkoch hlasovania výsledku z každého volebného okrsku na internetovej stránke obce, ak ju má zriadenú.

Štatistický úrad je následne povinný zverejniť zápisnice okresných volebných komisií. Nové podmienky zverejňovania sčítania hlasov tak umožnia zo zápisníc robiť výpisy, odpisy alebo fotokópie. Zápisnice tak v podstate majú byť verejne prístupné komukoľvek.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

schválili povinnosť prístupné


Dnes potom, čo sa prijali sankcie voči Rusku, ktoré pôsobia devastujúcejšie na Európsku úniu a na Slovensku ako na Ruskú federáciu.

Hoci rast HDP v krátkom období v Rusku predbehol tempo rastu Európskej únie primárne kvôli zbrojeniu, ruská ekonomika vykazuje známky prehrievania v podobe vysokého tempa rastu inflácie. V ekonomike chýbajú investície, čo znamená, že v dlhodobom horizonte je tento ekonomický rast spôsobený zbrojením neudržateľný. Sankcie preto dlhodobo pôsobia devastujúcejšie na ekonomiku Ruska než na ekonomiky Európskej únie či Slovenska. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V roku 2022 sa ruská ekonomika zmenšila o 2,1%. V roku 2023 ekonomika rástla o 3,6% a na rok 2024 je predpokladaný rast o 2,6%. Medzinárodný menový fond v máji 2024 aktualizoval prognózu a čaká silnejší rast – tento rok o 3,2 %. V roku 2025 predpovedá fond spomalenie na 1,8 %. Ruské ministerstvo hospodárstva očakáva v tomto roku zvýšenie HDP o 2,8 %.

Oproti tomu v roku 2022 rástla ekonomika EU o 3,4%, v roku 2023 podľa odhadov o 0,5% a v roku 2024 je predpokladaný rast na úrovni 0,9% HDP. Európska komisia v máji 2024 vo svojej prognóze vývoja ekonomiky zlepšila odhad tohtoročného rastu ekonomiky EÚ o desatinu percentuálneho bodu na jedno percento. V budúcom roku komisia očakáva zvýšenie tempa z rastu na 1,6% HDP.

Rast HDP je však v Rusku primárne ťahaný zbrojením. Štát prešiel do módu vojnovej ekonomiky, kedy na zbrojenie vynakladá čiastky podobné ako počas existencie Sovietskeho zväzu. Práve štátne zákazky pre zbrojársky priemysel v krátkom období zvyšujú makroekonomické ukazovatele, no rozvracajú riadne fungovanie ekonomiky v dlhom období. Podľa Vysokého predstaviteľa Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Josepa Borrella sú sankcie Európskej únie namierené voči Rusku navrhnuté tak, aby pôsobili ako „pomaly pôsobiaci jed, ako arzén, teda trvá im, kým začnú fungovať, ale fungujú a ich efekt je nezvrátiteľný.”

Rusku v súčasnosti klesá prebytok bežného účtu, ktorý sa v období od januára do júla 2023 znížil o 85 %. Klesajúci prebytok bežného účtu je podľa zástupkyne Medzinárodného menového fondu znak prehriatia ruskej ekonomiky spolu s rastúcou infláciou. Inflácia v Rusku sa v apríli zrýchlila na 7,84 % z marcového tempa 7,72 %. V máji bolo medziročné tempo rastu inflácie podľa ruského štatistického úradu na úrovni 8,3 %. V EÚ bola medziročná inflácia v apríli 2024 na úrovni 2,4 %, pričom v máji došlo k zvýšeniu na 2,6 %.

Tempo rastu inflácie sa centrálna banka snaží znižovať pomocou úrokových sadzieb, ktoré dosiahli 16 %, pričom Európska centrálna banka ich drží na úrovni 4,5 %. Kvôli takto nastaveným úrokovým sadzbám v ruskej ekonomike momentálne chýbajú investície, ktoré by podporili jej rast v dlhodobom horizonte. Spolu s investíciami bude v dlhodobom horizonte pre ruskú ekonomiku problémom aj chýbajúci ľudský kapitál , keďže množstvo kvalifikovanej pracovnej sily z krajiny odišlo. Kvôli mobilizácii pracovná sila chýba aj v ruskom priemysle.

Ak do porovnania zahrnieme Slovensko, ako to uvádza minister Blanár, tempo rastu HDP sa na Slovensku od roku 2021 vyvíjalo nasledovne: v roku 2022 dosiahlo úroveň 1,9% a v roku 2023 to bolo 1,6%.

Pred uvalením sankcií na Rusko v roku 2022 bol kurz rubľa voči euru pomerne stabilný. V priebehu roka 2021 sa 1 euro rovnalo približne 88 rubľom. V dôsledku sankcií rubel prudko oslabil . 8. marca 2022 sa 1 euro rovnalo až 150 rubľom, čo bol najnižší kurz od roku 1998. V súčasnosti, ku dňu natáčania diskusnej relácie, bol kurz rubľa k euru 96 rubľov k jednému euru. Ruská centrálna banka kurz rubľa voči euru a doláru zlepšila zavedením takzvaných kapitálových kontrol.

zmenšila
aktualizoval
predpovedá
očakáva
rástla
predpokladaný
zlepšila
očakáva
vynakladá
navrhnuté
klesá
prehriatia
zrýchlila
máji
zvýšeniu
znižovať
chýbajú
ľudský kapitál
pracovná sila
2022
oslabil
kurz
kurz
zlepšila


Prijať rozpočet, ktorý bude istým kompromisom, ale bude zohľadňovať na jedne strane limitované, alebo nižšie príjmy než očakávané, lebo je tu nábeh na recesiu a to je závislosť aj na Európe, pretože 80 % našej produkcie je umiestňovaných v rámci exportu.

Vývoj úrovne exportu slovenských produktov do zahraničia môžete vidieť tu . V roku 2010 sa zo Slovenska vyviezol tovar v hodnote 48 791 mil. EUR, čo pri úrovni HDP 65 887 mil. EUR predstavuje 74% HDP. Iná metodika výpočtu hovorí o 85% exporte: "„Výkon ekonomiky a export sú spojené nádoby. Hodnota nášho exportu tovarov a služieb tvorí 85 percent HDP. Keď naši najväčší obchodní partneri budú musieť šetriť, náš vývoz to poznačí výrazne,“ hovorí ekonóm Slovenskej akadémie vied Vladimír Baláž."

tu vyviezol predstavuje metodika


25. februára tohto roku bude prvé cvičenie celonárodné, bude sa týkať kontrolného výkazu DPH.

Podľa Ministerstva financií je pravdou, že dňa 25. februára 2014 sa bude prvýkrát podávať kontrolný výkaz. Tlačová správa Ministerstva financií SR, (31. októbra 2013): "Od začiatku budúceho roka nadobudne účinnosť novela zákona o DPH, ktorá bola Národnou radou SR schválená 17. októbra 2013. Táto novela prináša aj ďalší zásadný nástroj v boji proti daňovým únikom, a tým je kontrolný výkaz DPH. Kontrolný výkaz sa bude od začiatku roka 2014 predkladať finančnej správe v elektronickej podobe. Prvýkrát tak budú musieť posielať platcovia DPH tento výkaz najneskôr do 25. februára. Bude obsahovať údaje, ktoré už v súčasnosti majú podnikatelia k dispozícii v rámci svojho účtovníctva. Zavedenie kontrolných výkazov zároveň vytvára predpoklad na to, aby v budúcnosti podnikatelia nemuseli podávať daňové priznanie k DPH, urobí to za nich finančná správa." Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Tlačová správa


...zamestnanosť v poľnohospodárstve,(...). Priemer v Európskej únii je skoro 5% (...).

Podľa údajov Svetovej banky pre rok 2017 bola priemerná zamestnanosť v poľnohospodárstve v Európskej únii na úrovni 4,2 %. Podobne ani podľa údajov Eurostat nedosahuje miera zamestnanosti v poľnohospodárstve v EÚ hodnoty blízke 5 %. Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže odchýlka v údaji o EÚ je viac ako tolerancia Demagog.SK 5 %.

Eurostat


Vidíte, že v celom svete tie ceny rúšok a všetkého stúpajú, pretože bohužiaľ aj niektorí obchodníci zneužívajú túto príležitosť a cítia, že by mohli rýchlo zarobiť veľké peniaze.

Podľa šéfa Svetovej zdravotníckej organizácie Tedrosa Adhanom Ghebreyesusa ceny chirurgických rúšok stúpli počas korona-krízy šesťnásobne, ceny respirátorov typu N95 viac ako trojnásobne a ceny ochranných odevov dvojnásobne. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako pravdivé.

stúpli


No, len dovoľte mi na úvod ešte uviesť na pravú mieru, čo hovorí kolega Štefanec. Povedal, že pri schvaľovaní eurovalu a zvyšovaní jeho kompetencií by sme mali ako keby len dotiahnuť do konca niečo, čo už aj tak získalo v minulom roku v parlamente 140 hlasov, no a toto je holá nepravda, pretože my sme minulý rok pán kolega odsúhlasili v Národnej rade Slovenskej republiky vznik dočasného eurovalu a vtedy sme hovorili, že bude len dočasný, že bude len garancia a že peniaze z neho sa aj tak nikdy nevyužijú, že to je len na upokojenie finančných trhov ...

11.augusta 2010 NR SR vyslovila súhlas s Európskym financným stabilizacným nástrojom (EFSF) tzv. eurovalom. Zo 142 hlasujúcich poslancov sa za vyjadrilo 140. Je potrebné zdôraznit, že v tomto prípade sa hlasovalo za súhlas s tzv. eurovalom 1, ktorý mal byt len docasným financným mechanizmom. Jeho cielom je : " zabezpecit preventívne financnú stabilitu menovej únie poskytnutím docasnej financnej pomoci štátom eurozóny v prípade výnimocných okolností ".

11.augusta 2010
Jeho cielom je
Návrh
britský Telegraph


Aby si občania vedeli predstaviť, to zvýšenie platov lekárov je až o 35 % a ten priemerný plat lekára bude vyše 4.200 EUR.

Peter Pčolinský pri svojom výroku pravdepodobne vychádzal zo staršej informácie, ktorú prezentoval minister financií. Igor Matovič však pri 35 % navýšení nehovoril o priemernej mzde, ako spomína Pčolinský, ale o navýšení základnej zložky platu pri 20-ročnej praxi. Vo finálnej dohode sa nakoniec vláda a lekárski odborári dohodli na zvýšení platov na úroveň približne 4500 eur, čo predstavuje zvýšenie platov o 29 %. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Po mesiacoch vyjednávaní dospeli vláda a lekárski odborári k dohode a vyriešili tak aj otázku platov. Podľa podpísaného memoranda by mal od budúceho roku koeficient minimálnej mzdy lekára stúpnuť pri atestovaných lekároch na 2,5-násobok priemernej mzdy a pri neatestovaných lekárov na 1,5-násobok. Okrem toho sa má lekárom plat zvyšovať aj podľa odpracovaných rokov praxe. Podľa zdravotného analytika Martina Smatanu by tak priemerná hrubá mzda lekára v nemocnici pre budúci rok, spolu so všetkými príplatkami aj nadčasmi, mala stúpnuť na úroveň okolo 4 500 eur, čo činí navýšenie približne 29 %.

S informáciou o 35% navýšení platov prišiel pôvodne Igor Matovič, jednalo sa však o ponuku vlády, ktorú odborári nakoniec neprijali. Podľa tohto návrhu mal plat nemocničných lekárov stúpnuť na 4240 eur. Samotné tvrdenie o 35 % náraste je však zavádzajúce. Igor Matovič nevychádzal z priemerných platov, ale zo základného platu atestovaného lekára pri 20-ročnej praxi. Keď si porovnáme sľúbených 4240 eur s pôvodnými priemernými platmi lekárov vo výške 3493 eur, zistíme, že sa pri tomto návrhu jednalo o navýšenie o približne 21 %. Vyjadrenie Petra Pčolinského z 9. 12. 2022 pre Demagog.sk: "Súhlasíme s Vaším tvrdením a ospravedlňujeme sa za uvedenie informácie s miernou odchýlkou v percentách. Ako koaličná strana, pochopiteľne, čerpáme informácie aj z rezortov našich koaličných partnerov, vďaka čomu sa môže príležitostne nejaká informácia v turbulentnom komunikačnom šume stratiť. Ďakujeme Vám za Váš podnet."

dohode stúpnuť prišiel navýšenie


Štát sa musel ospravedlniť Robertovi Kaliňákovi za nezákonné obvinenie a väzbu.

Robert Kaliňák bol v apríli 2022 vzatý do väzby v súvislosti s kauzou Súmrak, ale po 23 dňoch bol prepustený Najvyšším súdom. Trojčlenný senát Najvyššieho súdu konštatoval, že hoci na Kaliňákovo stíhanie v kolúznej väzbe nie sú zákonné dôvody, samotné trestné stíhanie je dôvodné . Aj napriek tomuto konštatovaniu súdu Generálna prokuratúra pomocou paragrafu 363 obvinenie voči Kaliňákovi stiahla.

Kaliňákov právnik, David Lindtner, uviedol, že jeho klient nebude žiadať o odškodnenie vo výške 35-tisíc eur, ak sa mu ministerstvo spravodlivosti verejne ospravedlní. Štátny tajomník ministerstva spravodlivosti 18. októbra 2023 rozhodol, že sa bývalému podpresedovi vlády rezort ospravedlňuje , čím sa vyhli vyplateniu odškodného.

dôvodné
paragrafu 363
ospravedlňuje


V roku 2012, keď som preberal rezort bol deficit Sociálnej poisťovne 1,5 miliardy eur. Prečo? Menej ľudí pracovalo, menej sa odvádzalo. Po ôsmich rokoch, prvýkrát v histórii sme dospeli k situácii, že bol vyrovnaný rozpočet Sociálnej poisťovne. Bola k tomu ekonomická situácia, 270-tisíc ľudí viacej pracovalo. To znamená, keď má sociálna poisťovňa deficit, automaticky z rozpočtu sa vykrýva, pretože sú isté zákonné nárokovateľné položky, ktoré sociálna poisťovňa musí vyplatiť.

V roku 2012 mala Sociálna poisťovňa deficit vo výške 1 408,33 miliárd eur. Oproti roku 2012 sa počet pracujúcich v roku 2019 zvýšil z 2 313,7- tisíc osôb na 2 591,2-tisíc osôb - teda o viac ako 270-tisíc ľudí. Tzv. mandatórne položky , ktoré Sociálna poisťovňa musí podľa zákona vyplatiť, sú napríklad starobné a invalidné dôchodky či prídavky na dieťa. Základným zdrojom príjmov poisťovne je poistné, ktoré odvádzajú pracujúci občania. Jej rozpočet schvaľuje parlament. Ak peniaze nestačia, politici diery vykrývajú transferom od štátu. V roku 2019 poisťovňa hospodárila bez príspevku od štátu. Výdavky však mala vyššie ako príjmy - zachránil ju prebytok z roku 2018. Tvrdenie Jána Richtera hodnotíme ako ešte pravdivé.

roku 2012
2012
2019
položky
musí
je
hospodárila


V minulých voľbách 2 milióny ľudí neboli voliť...

Podľa Štatistického úradu SR , vo voľbách do Národnej rady SR v roku 2012 sa mohlo zúčastniť 4 392 451 oprávnených voličov, z toho toto svoje právo využilo 2 596 443 voličov. 1 796 008 občanov svoje právo voliť nevyužilo. Matovičov výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

Štatistického úradu SR
voľbách prezidenta
13 %


My sme sa prepadli, pán redaktor, pred pár týždňami v jednom dôležitom rebríčku demokracie o 5 stupňov, čo je úplná katastrofa. Dostali sme sa medzi rôzne krajiny, a práve, čo nám najviac vyčítajú je neschopnosť riadiť štát, a ohrozovanie základných ľudských práv.

Podľa indexu demokracie , ktorý pravidelne zostavuje The Economist Intelligence Unit, kleslo Slovensko v porovnaní s minulým rokom o päť priečok na 47. miesto zo 167 krajín. Najviac sme sa zhoršili v ukazovateľoch fungovania vlády a občianskych slobôd. V ostatných troch faktoroch - volebný proces a pluralizmus, politická účasť, politická kultúra - ostalo krajiny nezmenené. Autori zároveň konštatujú , že opatrenia na zabránenie šírenia pandémie viedli k nižšiemu skóre vo väčšine krajín. Zabránenie stratám na životoch považujú za legitímny dôvod na dočasnú stratu slobody. Globálne skóre za rok 2020 bolo 5,37 z 10, čo predstavuje najnižšie zaznamenané hodnotenie od roku 2006. Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako pravdivé.

indexu demokracie
konštatujú


Systémové nastavenie minimálnych dôchodkov a priemernej mzdy... také opatrenie ktorým bude stanovené 33% z priemernej mzdy ako výška minimálneho dôchodku... tieto opatrenia sú zvládnuteľné a sú prerátané, sú tam dopadové štúdie.

SNS v auguste 2019 navrhla , aby penzisti dostávali dôchodky minimálne vo výške 33% z priemernej mzdy. Ešte predtým, než sa návrh dostal do parlamentu, predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Ivan Šamko pre DenníkN uviedol , že „je kľúčové, aby bol (návrh) odborne podložený a analyzovaný” a že by „mal brať do úvahy najmä to, v akej kondícii je celý dôchodkový systém.” Dôvodová správa k návrhu zákona spomína negatívny vplyv opatrenia na rozpočet verejnej správy - no bez vyčíslenia. Poslancov SNS na to upozornilo Ministerstvo financií a žiadalo čísla dopracovať. Viacerí odborníci upozornili na zvyšené výdavky pre Sociálnu poisťovňu aj riziko, že návrh nahlodá zásluhovosť dôchodkového systému. Nie zrejmé, z akých dopadových štúdii Andrej Danko pri svojom tvrdení vychádzal. Demagóg.SK ho oslovil so žiadosťou, aby poskytol zdroje pre svoje tvrdenia - nereagoval však. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

navrhla
uviedol
Dôvodová správa
upozornilo
upozornili


OECD, ktoré združuje (...) 34 najvyspelejších krajín sveta s trhovou ekonomikou, súčasťou ktorého od roku 2000 je aj Slovenská republika, tak pokiaľ si zoberieme kúpnu silu miezd (...) aká je kúpna sila, to znamená, v porovnaní k cenovým hladinám, tak v tomto parametri sme v krajinách OECD na 31. mieste. Za nami už sú len dve krajiny, a to je Mexiko a Čile.

Slovensko sa v štatistike OECD nachádza v kúpnej sile miezd na 30. priečke, za ním zaostávajú ešte štyri krajiny. OECD (Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj) je medzivládna organizácia, združujúca tridsiaťštyri ekonomicky najrozvinutejších krajín sveta, ktoré svojim vstupom do organizácie potvrdili princípy demokracie a trhovej ekonomiky. Hlavným cieľom organizácie je podpora dlhodobého udržateľného hospodárskeho rastu, zamestnanosti a zvyšovania životnej úrovne v členských krajinách pri súčasnom zachovaní vnútornej a vonkajšej finančnej rovnováhy, napomáhať aj nečlenským krajinám pri ich hospodárskom rozvoji a prispievať k rastu svetového obchodu. OECD realizuje aj značné monitorovacie a publikačné aktivity. Slovensko je členom organizácie od 14. decembra 2000. Kúpna sila miezd označuje množstvo tovarov a služieb, ktoré možno kúpiť za jednu jednotku absolútnej čistej mzdy. Podľa OECD.Stat sa Slovensko v kúpnej sile miezd nachádza na 30. mieste, za ním sú umiestnené Česká republika, Estónsko, Čile a Mexiko.

OECD

OECD.Stat


No však ale dostávajú (školy, ktoré dosahujú dobré výsledky v celoštátnych štandardiz. súťažiach, pozn.), veď sme im dali pol milióna teraz na konci minulého roka.

Školám, ktorým sa mimoriadne darí vo výsledkoch ich žiakov v súťažiach, olympiádach a v medzinárodných projektoch sú naozaj pridelené dodatočné prostriedky, za rok 2015 to bolo 483 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dostali


Plus k tomu pridávam 50 km R1, pretože celá R1 medzi Nitrou a Zvolenom bola pripravená, zafinancovaná, rozostavaná, jednoducho to bol náš totálne od začiatku až do konca tento celý projekt.

R. Fico si prípravu R1 nesprávne privlastnil. Na stránke PR1BINA.sk sa o vzniku projektu píše: " Samotná príprava projektu začala už v roku 1993 a následne prechádzala schvaľovacími procesmi. Uznesením vlády SR č.415 zo dňa 9.6.1998 bol cestný ťah „Trnava - Nitra - Žiar nad Hronom - Zvolen - Banská Bystrica doplnený do diaľničnej siete na území Slovenskej republiky ako ťah D65. O pár rokov neskôr, presnejšie 21.02.2001, schválila Vláda SR svojím uznesením č.162 „Nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest", pričom cesta I/65 v danom úseku tu už figurovala ako rýchlostná cesta R1, patriaca do siete rýchlostných ciest na Slovensku." Zásluhou vlády R. Fica bolo, že 50 km úsek R1 sa postavil v urýchlenom konaní. Ako sa ďalej píše: " Uznesením č. 704 z 15. augusta 2007 Vláda SR stanovila urýchlenú výstavbu vybranej nadradenej cestnej dopravnej infraštruktúry, kam patrí i projekt R1. O financovaní projektu R1 formou verejno - súkromného partnerstva rozhodla Vláda SR svojím uznesením č.753 z 5. septembra 2007."


Skutočnosť je taká, že žiadna krajina EU nemá minimálnu na úrovni 60%. Najviac má Lotyšsko alebo Litva (...)57%.

Z dvoch baltických krajín, ktoré spomína europoslanec Sulík, má vyšší pomer čistej mesačnej minimálnej mzdy ku čistému priemernému mesačnému zárobku Lotyšsko. Začiatkom roka klesol tento pomer na úroveň 54 %, no aj napriek tomu je Lotyšsko pomyselným lídrom tejto štatistiky spomedzi krajín EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Spomínaný pokles nastal dôsledkom výrazného zvýšenia priemerného mesačného zárobku začiatkom tohto roka. Minimálna mesačná mzda v Lotyšsku je aktuálne na úrovni 380 eur, pričom priemerná nominálna mzda v lotyšskom hospodárstve je aktuálne 703 eur. Napríklad v januári 2016, kedy bola priemerná nominálna mzda v lotyšskom hospodárstve o celých 100 eur nižšia, ako teraz, bol pomer minimálnej mzdy k priemernej až na úrovni 61 percent. Nakoľko najaktuálnejšie ucelené údaje Eurostatu pre túto štatistiku sú z roku 2015 , kedy ešte štatistike kraľovalo Slovinsko, vychádzali sme z údajov minimálnej , resp. priemernej mesačnej mzdy v jednotlivých krajinách EÚ pre rok 2017. Minimálnu mzdu má momentálne v EÚ zavedených 22 z 28 členských krajín. Nepoužíva sa v Dánsku, Taliansku, Rakúsku, Fínsku, Švédsku a na Cypre. K januáru 2017 sa výška mesačnej minimálnej mzdy pohybovala v prepočte od 235 eur v Bulharsku až po 1999 eur v Luxembursku. Dátum zverejnenia analýzy: 08.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

2015
minimálnej
priemernej
mesačnej minimálnej mzdy


Zdravotníctvo sme prevzali, mimo akejkoľvek korony, v dezolátnom stave, všetky ukazovatele, napr. počet odvrátiteľných úmrtí atď., všetky boli u nás katastrofálne už predtým.

Už pred koronavírusom patrilo Slovenské zdravotníctvo podľa mnohých ukazovateľov k podpriemeru krajín EÚ a vykazovalo slabé výsledky. Nie je to však vo „všetkých” indikátoroch. Napríklad, v počte lôžok na obyvateľa, zaočkovanosti detí alebo prístupnosti zdravotnej starostlivosti dosahuje Slovensko dobré čísla. Kedže Richard Sulík preháňa, keď hovorí, že slovenské zdravotníctvo bolo v „katastrofálnom” stave vo „všetkých” ukazovateľoch už pred koronou, a takéto tvrdenie nesedí, hodnotíme ho ako nepravdivé. Podpriemerné ukazovatele až chvost krajín EÚ Priemerný počet odvrátiteľných úmrtí je na Slovensku 244 na 100-tisíc obyvateľov - priemer EÚ je 161. Na vyliečiteľné choroby zomiera v EÚ 93 zo 100 000 obyvateľov - na Slovensku je to 168 zo 100 000 obyvateľov. Slovensko investovalo do prevencie len 1 percento bežných výdavkov na zdravotníctvo - priemer EÚ sú 3 percentá. ( .pdf , s. 14) Stredná dĺžka života na Slovensku stúpla oproti roku 2000 z 73,3 na 77,3 roka ( .pdf , s. 4), no stále sa radí k najnižším v EÚ - sme 6. najhorší. Premier krajín EÚ je 80,9 roka. Miera prežitia piatich rokov s rôznymi typmi rakoviny rakovinou je na Slovensku výrazne nižšia ( .pdf , s. 14), než je priemer krajín Európskej Únie. Európska Asociácia Nemocničných Lekárov vo svojej správe uviedla , že na Slovensku je „ zastaraná infraštruktúra a nedostatok financií, ktoré vedú k prehlbovaniu dlhov, nízkym mzdám, nedostatku pracovných síl v zdravotníctve a neadekvátnym vzdelávacím štandardom pre budúcich lekárov. To všetko znamená, že Slovensko má v porovnaní s inými krajinami nižšiu úroveň zdravotníckych služieb.” Od roku 2010 do roku 2019 klesli na Slovensku celkové výdaje na zdravotníctvo merané podielom HDP. Pozitívne ukazovatele zdravotníctva Slováci málokedy uvádzajú , že ich potreby v oblasti zdravotníctva nie sú naplnené kvôli nedostatku peňazí, pridlhému čakaniu či cestovaniu. Zdravotníctvo je tak relatívne prístupné občanom. Zdravotné poistenie pokrýva takmer celú populáciu ( .pdf , s. 10). Na Slovensku je vysoká imunizácia detí a dobré pokrytie očkovaním - nad 95 percentami odporúčanými Svetovou zdravotníckou organizáciou. Napriek klesajúcemu počtu nemocničných lôžok na obyvateľa má Slovensko pomerovo stále viac nemocničných lôžok než je priemer krajín Európskej Únie ( .pdf , s. 20)

je zomiera .pdf stúpla .pdf je .pdf uviedla klesli uvádzajú .pdf je .pdf


Teraz skúsili v priebehu Bidenovej návštevy v Kyjeve otestovať medzikontinentálnu raketu, ani sa im ju nepodarilo vypustiť.

Rusko počas návštevy amerického prezidenta Bidena v Kyjeve uskutočnilo zrejme neúspešnú skúšku medzikontinentálnej balistickej rakety, ktorá je schopná niesť niekoľko jadrových hlavíc.

Viacero zdrojov sa zhoduje , že skúška medzikontinentálnej strely bola neúspešná .

Rusko upozornilo Spojené štáty o jeho zámere vopred. Zatiaľ sa však k tejto záležitosti nevyjadrilo a neúspešnosť testu nepotvrdilo ani nevyvrátilo.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

návštevy neúspešnú zdrojov zhoduje neúspešná upozornilo nevyjadrilo


Vyše 30 % ciest je opravených, to nemá žiadny kraj. Investovali sme 80 miliónov eur za posledné roky. Z toho sme investovali vyše polovicu z vlastných prostriedkov, zvyšok sú úvery a európske fondy.

Podľa dokumentov predložených poslancom Trnavského kraja bolo v kraji opravených približne 81 km ciest II. a III. triedy za obdobie 2013-2017. Na tieto práce bolo vyčlenených 24 miliónov eur. Opravené úseky predstavujú približne 5 % celkovej siete v kraji. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa § 3d odseku 2 Zákona č. 416/2001 Z. z. O prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky "Cesty II. triedy a III. triedy vrátane ich prejazdných úsekov cez obce sú vo vlastníctve samosprávneho kraja ak osobitný predpis neustavuje inak." V Trnavskom samosprávnom kraji má opravu ciest na starosti Správa a údržba ciest Trnavského samosprávneho kraja . Medzi hlavnými premetmi jej činnosti nájdeme "...údržba a opravy vozoviek, odvodňovacích zariadení, bezpečnostných dopravných zariadení, mostných a ostatných objektov, ošetrovanie cestného stromoradia, kosenie trávnatých porastov na plochách tvoriacich súčasť ciest, údržba a opravy krajníc, odstavných plôch, odpočívadiel a ostatných súčastí ciest, opravy a údržba zvislého a vodorovného dopravného značenia." Vyjadrenie "za posledné roky" budeme interpretovať ako posledné volebné obdobie, teda obdobie 2013-2017. Prehľad stavu ciest z júna 2013 uvádza, že v stave nevyhovujúcom a havarijnom bolo v trnavskom kraji dokopy 276,437 km čo je 17,27 % z celkovej dĺžky ciest 1600,374 km. V júni 2017 bolo v nevyhovujúcom a havarijnom stave 303,248 km, čo tvorí 19,06% z celkovej dĺžky 1591,239 km. Na 25. riadnom zasadnutí Zastupiteľstva TTSK krajskí poslanci dostali dokument s názvom Informácia o rekonštrukcii ciest a mostov vo vlastníctve TTSK v období rokov 2013 - 2017 (Archív materiálov z rokovania .zip ). V ňom je uvedené (príloha č.1), že Trnavský samosprávny kraj zrekonštruoval v období 2013 – 2017 81,047 km ciest II. a III. triedy za 24,68 milióna eur, pričom v posledom roku z toho zrekonštruoval až 63,386 km. V roku 2013 bolo zrekonštruovaných len 0,621 km na úseku od Kútov k hranici s ČR. V roku 2014 sa pracovalo na 3,9 km, medzi inými na Krajinského moste Piešťany alebo na úseku Trnava-Zeleneč. V roku 2015 bolo vynaložených 3,6 milióna eur na približne 13 km. V období 2016-2017 prebiehali tieto práce v rámci Registra investícií, pričom za opravu 63 km kraj zaplatil o niečo viac ako 17 miliónov eur. Cestná sieť ciest II. a III. triedy v Trnavskom kraji je 1 592 km dlhá (údaj z októbra 2017), zrekonštruovaných približne 80 km predstavuje 5 % celkovej siete. Dátum zverejnenia analýzy: 18.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákona

.zip

Cestná sieť


Opatrenia na zabránenie šírenia ochorenia Covid-19: povinná 14-dňová karanténa pre všetkých, ktorí sa vrátia zo zahraničia; kontroly na veľkých hraničných priechodoch; všetky školy a školské zariadenia budú zatvorené od 16. do 27.3.2020; zastavená je medzinárodná vlaková a autobusová doprava; nákladná preprava je povolená s cieľom zabezpečiť zásobovanie; osobné výletné lode nesmú na Slovensku pristavovať; všetky medzinárodné osobné lety zo/do SR sú zastavené; slovenská pošta funguje v obmedzenom režime; zatvorené sú lyžiarske strediská, wellness centrá, zábavné parky, aquaparky, bary, diskotéky, detské kútiky, fittness centrá, kúpele, divadlá, kiná, múzeá; platí zákaz organizovať športové kultúrne a spoločenské podujatia; zákaz návštev v nemocniciach, domovoch soc. služieb, domovoch dôchodcov, detských domovoch; tento víkend je v obchodných centrách možnosť nakúpiť len potraviny, drogériu či lieky, otvorené sú aj novinové stánky; zavádza sa aj obmedzenie otváracích hodín v klientských centrách či okresných úradoch na tri hodiny denne; zaviedla sa špeciálna OČR - nakoľko deti sú doma zo zákona - nahlasuje sa telefonicky - netreba nikam chodiť osobne.

Ústredný krízový štáb prijal a Úrad verejného zdravotníctva 12. marca 2020 zaviedol viacero opatrení, ktorými chcú zabrániť šíreniu ochorenia Covid-19. Okrem iného povinnú 14-dňovú karanténu pre navrátilcov zo zahraničia; dočasné kontroly na všetkých hraničných priechodoch s výnimkou Poľska; zatvorenie škôl do 29. marca; stopnutie medzinárodnej aj vnútroštatnych vlakov aj autobusov – zásobovanie tovarom ponechal štáb bez obmedzení. Zákaz sa dotkol aj kotvenia lodí na Slovensku, povolený bol iba tranzit. Zavrieť museli aj letiská a voľnočasové zariadenia (bary, diskotéky, aquaparky, fitnesscentra, divadlá, kiná…). Úrad zakázal aj organizovanie športových či spoločenských podujatí a návštevy v nemocniciach. V obchodnom dome môžu byť cez víkend otvorené iba lekárne, predajne potravín, reštaurácie, stánky s rýchlym občerstvením, drogérie a novinové stánky. O bmedzené na tri hodiny denne sú otváracie hodiny v klientskych centrách či okresných úradoch . Zaviedlo sa špeciálne ošetrovné člena rodiny ( OČR ) kvôli deťom, ktoré sú doma. Nahlasovanie sa uskutočňuje telefonicky. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

prijal
povinnú
zatvorenie
dotkol
museli
zakázal
organizovanie
návštevy
môžu
O bmedzené
OČR


3,5 % je správny fond, pozor, to si mýlite ale, to je správny fond a zisk je niečo iné.


Ja som dostal druhý najvyšší počet preferenčných hlasov, 350 tisíc (vo voľbách v marci 2016, pozn.)

Robert Kaliňák získal vo voľbách do NRSR 2016 357 018 preferenčných hlasov, čo bol druhý najvyšší počet hlasov hneď po predsedovi Smeru Robertovi Ficovi. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Najviac preferečných hlasov získal Robert Fico - 502 345. Tretím bol Peter Pellegrini, tiež za stranu SMER s počtom hlasov 193 420. Na ďaľších dvoch miestach sa nachádzajú Richard Sulík (SaS) a Igor Matovič (OĽANO - NOVA). "undefined"==typeof window.datawrapper&&(window.datawrapper={}),window.datawrapper["IJXME"]={},window.datawrapper["IJXME"].embedDeltas={"100":375,"200":349,"300":323,"400":323,"500":323,"600":323,"700":323,"800":323,"900":323,"1000":323},window.datawrapper["IJXME"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-IJXME"),window.datawrapper["IJXME"].iframe.style.height=window.datawrapper["IJXME"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["IJXME"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])"IJXME"==b&&(window.datawrapper["IJXME"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px")}); Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

voľbách


My sme vyrokovali pri D1, hovorím o tom úseku stále, ktorý ste zastavili. Sumu myslím 289 miliónov eur ročne ako splátku.

Splátka mala byť v rozmedzí 289 až 317 miliónov eur za rok.

289 až 317


Zákon (návrh zákona o GP, pozn.) zároveň hovorí, že prokuratúra môže odmietnuť sprístupniť informáciu, pokiaĺ by tým boli poškodené zákonom chránené záujmy FO alebo PO.

Vo vládnom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 153/2001 Z. z. o prokuratúre v znení neskorších predpisov, a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa v bode 38 uvádza: "Prokuratúra môže zo závažných dôvodov odmietnuť (.rtf) sprístupnenie informácie podľa odseku 5, najmä ak by sprístupnenie informácie mohlo zmariť alebo podstatne sťažiť dosiahnutie účelu trestného stíhania. Odmietnutie sprístupnenia musí byť odôvodnené a možno proti nemu podať opravný prostriedok podľa osobitného zákona." Navrhovaný odsek 5 (.rtf) znie: "Prokuratúry sprístupňujú verejnosti na základe žiadosti podľa osobitného zákona všetky právoplatné uznesenia prokurátora vrátane uznesení, ktoré nie sú rozhodnutiami vo veci samej a obžalobný návrh; prokuratúry pritom robia opatrenia na ochranu práv a právom chránených záujmov." Nedokážeme kvalifikovane posúdiť či to, čo tvrdí L. Žitňanská, teda že odmietnutie sprístupnenia informácií by bolo možné na základe ochrany záujmov FO alebo PO, vyplýva z navrhnutého znenia zákona.

odmietnuť
odsek 5


V roku 1992 som už aktívne pracoval v politike (...).

Podľa oficiálneho životopisu zverejneného na stránkach Úradu vlády Slovenskej republiky, pôsobil Robert Fico od roku 1992 ako poslanec Slovenskej národnej rady za stranu Slovenskej demokratickej ľavice (SDĽ). Okrem toho bol v rokoch 1986-1995 členom Právnického inštitútu Ministerstva spravodlivosti SR, v rokoch 1992-1995 zástupcom riaditeľa tohoto Právnického inštitútu a v rokoch 1992-2002 členom Ústavnoprávneho výboru NR SR. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

životopisu poslanec členom


Dostali sme pred asi štyrmi dňami opakované ocenenie od Transparency International Slovensko, že sme najtransparentnejší kraj na Slovensku.

Transparency International Slovensko zverejnil rebríček Otvorená samospráva 2013. Najtransparentnejším krajom sa stal Banskobystrický kraj, čím obhájil prvenstvo v rebríčku z roku 2011.

zverejnil


Ak sa bavíme o súdnictve, navrhujeme aby polovica Súdnej rady bola nesudcovia, ak sa bavíme o prokuratúre, navrhujeme aby sa zmenila tá monokratickosť toho orgánu, podobne hovoríme aj v oblasti prokuratúry, aby sa napríklad netrestné veci odňali, aby sa zaviedol Najvyšší správny súd.

Dobrá voľba vo svojom volebnom programe navrhuje, aby 9 z 18 členov Súdnej rady boli právnicky vzdelané osoby, ktoré však nie sú sudcami ( .pdf , s. 46 - 48). Strane chce tiež vytvoriť Najvyšší správny súd či zrušiť „ monokratický princíp organizácie prokuratúry”. Chce to dosiahnuť zavedením vzťahu tzv. obmedzenej nadriadenosti a podriadenosti podľa vzoru Českej republiky. Navrhuje tiež „obmedziť kompetencie prokuratúry v netrestných veciach na minimálne nevyhnutnú mieru“. Tvrdenie Tomáša Druckera preto hodnotíme ako pravdivé.

.pdf chce


...sme urobili takmer 50 zahraničných ciest. Vyšlo to, že možnože dokopy niektorí poslední predsedovia parlamentu toľko bilaterálnych vzťahov a návštev nemali.

Podľa oficiálneho kalendára podujatí sa Andrej Danko ako predseda NR SR zúčastnil 44 zahraničných pracovných ciest. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý (vzhľadom na kontext vyjadrenia sa jednalo o približný odhad). Čo sa týka predchádzajúcich predsedov parlamentu, kvôli neurčitosti výroku sme sa zamerali na obdobie od parlamentných volieb v roku 2010. Pre ucelený prehľad sme vytvorili nasledujúcu tabuľku, v ktorej sú uvedené počty zahraničných ciest jednotlivých predsedov NR SR od roku 2010 do súčasnosti.

Andrej Danko
Andrej Danko
Peter Pellegrini
Pavol Paška
Pavol Hrušovský
Richard Sulík


My sme prijali zmenu zákona, v najbližších dňoch bude spustená aplikácia butik, opäť po vzore Českej republiky, kde sme prebrali ich riešenie, vylepšili sme ho. (...) tá aplikácia je bezpečná, je tak bezpečná, že dokonca ani ten operátor nebude vedieť, o koho konkrétne ide, bude vidieť iba telefónne čísla...

Poslanci vlády Igora Matoviča prijali zákon, ktorý umožnil Úradu verejného zdravotníctvo prístup k osobným údajom dôležitým pre ochranu zdravia. Výsledkom novoprijatých zákonov mal byť aj vznik aplikácie na inteligentnú karanténu a digitálne monitorovanie kontaktov nakazeného pacienta s ostatnými Z informácií dostupných v čase krátko pred a krátko po relácii, ako aj z novoprijatého zákona vyplýva, že pri vyhľadávaní a informovaní kontaktov nakazeného pacienta majú operátori linky vedieť len ich telefónne číslo. Tvrdenie Juraja Šeligu preto hodnotíme ako pravdivé. Zmena zákona 25. marca parlament schválil tzv. lex korona, ktorý o.i. dáva štátu možnosť zbierať od mobilných operátorov údaje o občanoch bez súhlasu súdu. Podľa tohto zákona bude môcť Úrad verejného zdravotníctva spracovať v anonymnej forme údaje o telekomunikácii, aby na základe nich vedel vytvárať štatistické modely vývoja pandémie. Úrad však bude môcť zbierať dáta aj neanonymne , a to „na účel identifikácie príjemcov správ, ktorým je potrebné oznámiť osobitné opatrenia (úradu)” - a len v tomto rozsahu. Predpokladá sa, že má ísť o ľudí, ktorí sú pozitívne testovaných na koronavírus a ľudí, ktorí s nimi prišli do kontaktu. Mobilní operátori budú tieto údaje musieť poskytnúť Úradu verejného zdravotníctva na základe „odôvodnenej písomnej žiadosti”. ÚVZ ich môže zbierať, spracovávať a uchovávať do 31. decembra 2020. (Tri dni po skončení relácie - t.j. 13. mája 2020 - Ústavný súd pozastavil účinnosť časti tohto zákona. Aplikácie by ohroziť nemal, tie fungujú na inom princípe.) Česká aplikácia eRouška Ak si ju človek stiahne do mobilu a zapne bluetooth, aplikácia vie zistiť, či sa nedostal do kontaktu s pacientom nakazeným koronavírusom (ktorý má aplikáciu so zapnutým bluetoothom tiež). Dotknutého používateľa, ktorý bol vystavený riziku nákazy, potom kontaktuje hygienická stanica, aby ho na to upozornila. Používanie aplikácie ako aj odosielanie dát tretej strane je dobrovoľné. „ K seznamu setkání máte přístup pouze vy. Až když se dobrovolně na vyzvání rozhodnete odeslat tato data hygienické stanici, přístup získají na omezenou dobu (maximálně na 12 h.) také její pověření pracovníci,” uvádza web erouska.cz Slovenská aplikácia O tom, ako by mala fungovať slovenská verzia aplikácie pre domácu karanténu a sledovanie kontaktov, prebiehala diskusia od začiatku mája. Nevedelo sa však, či to bude jedna aplikácia alebo dve a ako presne budú fungovať. Štyri dni po relácii - t.j. 14. mája 2020 - vláda schválila a o deň neskôr cez parlament prešiel materiál, ktorý konkretizoval podmienky používania aplikácie/í. „ Notifikácie monitorovania kontaktu nemôžu poskytovať ich adresátovi osobné údaje o fyzických osobách, s ktorými bol v kontakte, presný čas a miesto daného kontaktu. Zaslanie notifikácií je podmienené súhlasom fyzickej osoby, ktorá je infikovaná vírusom spôsobujúcim ochorenie COVID-19,” stojí v zákone. A tiež, „ v rámci monitorovania kontaktu je úrad verejného zdravotníctva oprávnený sprístupniť telefónne číslo používateľa mobilnej aplikácie na monitorovanie kontaktov s inými zariadeniami národnému centru, ktoré prostredníctvom neho overí, či používateľ (...) bol testovaný na prítomnosť vírusu...” Pracovník - operátor národného centra (štátny úradník) sa teda dozvie iba telefónne číslo (nie meno či iné osobné údaje) občana.

schválil dáva bude bude neanonymne Predpokladá budú môže pozastavil kontaktuje prebiehala schválila prešiel stojí


Tie čiastkové ciele v oblasti budov, tie emisné povolenky dnes sú iba pre veľkých znečisťovateľov, majú byť už aj pre vlastníkov rodinných domov a vlastníkov áut. Toto je čistá hlúposť a má to platiť už o 2 roky.

25. apríla 2023 členské štáty EÚ schválili rozsiahlu reformu trhu s emisiami, s cieľom urýchliť znižovanie uhlíkovej stopy. S cieľom priblížiť sa k cieľu klimatickej neutrality do roku 2050 prijal Európsky parlament a Rada EÚ smernicu o novom systéme obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov - EU ETS2. V rámci tohto systému budú dodávatelia palív povinní kúpiť a odovzdať dostatočne množstvo kvót na pokrytie svojich emisií. Tento systém bude pokrývať emisie vyprodukované v budovách, cestnej doprave a malom priemysle. Poslanci Európskeho parlamentu varovali, že náklady na pokrytie svojich emisií dodávatelia prenesú na spotrebiteľov. V duchu povedaného preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

Hlavným nástrojom EÚ na znižovanie emisií je systém na obchodovanie s emisiami EU ETS, ktorý sa vzťahuje sa na priemyselné podniky a elektrárne. Tieto sektory sú však spolu zodpovedné len 40 % všetkých emisií. Zvyšných 60 % tvoria oblasti poľnohospodárstva, odpadového hospodárstva, dopravy, budov a malých podnikov. Tieto sektory boli doteraz riešené cez Nariadenie o spoločnom úsilí Európskej únie.

V rámci reformy smernice o ETS v roku 2023 bol vytvorený nový systém obchodovania s emisiami s názvom ETS2, ktorý je oddelený od existujúceho systému EU ETS. Tento nový systém bude zahŕňať emisie zo spaľovania palív v budovách, cestnej doprave a ďalších sektoroch, na ktoré sa nevzťahuje systém EU ETS. Jedná sa o tzv. systém „cap and trade“, teda mechanizmus, ktorý určuje maximálne povolené množstvo znečistenia. Povinnosť monitorovať a nahlasovať emisie budú mať dodávatelia palív, a nie koneční spotrebitelia, ako sú domácnosti alebo používatelia automobilov. Na pokrytie emisií budú dodávatelia musieť nakupovať emisné povolenky v aukciách. Europoslanci varovali , že nové náklady na emisné povolenky dodávatelia prenesú do cien pre spotrebiteľov, čo znamená, že tento systém môžu priamo pocítiť domácnosti a vlastníci áut.

25 % príjmov z predaja povoleniek sa použije na podporu najzraniteľnejších domácností a mikropodnikov prostredníctvom osobitného sociálneho klimatického fondu (SCF). Fond by mal mať celkový budget 87 miliárd eur. Členské štáty budú povinné použiť zvyšné príjmy z ETS2 na opatrenia v oblasti klímy a sociálne opatrenia a budú povinné informovať o tom, ako tieto peniaze využili.

Systém ETS2 má vstúpiť do platnosti v roku 2027. Jeho cieľom je do roku 2030 znížiť emisie o 42 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005.

schválili
vzťahuje
zodpovedné
vytvorený
mať
varovali
sociálneho klimatického fondu


Zákon o platoch sestier prijal alebo teda odporúčil parlament, ministrovi zdravotníctva a ministrovi práce a sociálnych vecí na základe petície 243 tisíc občanov. To znamená, ja som musel vyhovieť parlamentu, ktorý ma zaviazal, aby som tento zákon pripravil.

Zákon č. 62/2012 o minimálnych mzdových nárokoch bol prijatý 1. februára 2012. Ivan Uhliarik ako minister zdravotníctva bol spoluzodpovedný z ministrom práce a sociálnych vecí za jeho vypracovanie na základe Uznesenia vlády SR (.doc) č. 386 z 8. júna 2011 a aj za jeho napĺňanie. Sestry a pôrodné asistentky zbierali podpisy pod petíciu do polovice apríla 2011. Celkovo ju skutočne podporilo 243 tisíc občanov. Články agentúry SITA uvádzajú, že vláda vzala petíciu začiatkom júna na vedomie a prijala aj uznesenie, ktoré stanovilo harmonogram, kedy sa majú niektoré z požiadaviek splniť. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

62/2012
Uznesenia vlády SR
petíciu


Pretože ona opakovane postavila vec tak, že ak bude zvolený konkrétny kandidát, ktorý ani nie je zločincom, myslím si, že je považovaný za odborníka, dokonca určitú časť jeho činnosti chváli aj časť koalície, boj s organizovaným zločinom, tak ona podmienila, že ak tento bude zvolený, padá de facto vládna koalícia.

Premiérka Iveta Radičová v čase, keď prebiehala voľba generálneho prokurátora (november - december 2010), vyhlásila opakovane, že v prípade opätovného zvolenia Dobroslava Trnku, by zvažovala zotrvanie vo funkcii. Pre agentúru SITA vyhlásila: "Zmenu považujem za veľmi podstatnú a je to pre mňa natoľko principiálne, že budem zvažovať svoje ďalšie pôsobenie." Neskôr to potvrdila aj v diskusnej relácii Na telo televízie Markíza, 5.decembra 2010: "Vyjadrila som sa veľmi jasne, podávam demisiu."

SITA
Na telo


Členské strany Eurozóny podvádzali už vtedy, keď do menovej únie vstupovali a nehospodárne a nedisciplinovane nakladali so svojimi rozpočtami.

Maastrichtská zmluva stanovuje päť konvergenčných kritérií , bez splnenia ktorých členské štáty nemôžu prijať spoločnú menu Euro a stať sa plnohodnotným členom eurozóny.

Kritériá sú:

Pavol Hrušovský vo svojom tvrdení uvádza, že existujú členské štáty EU, ktoré podvádzali už pri samotnom vstupe do eurozóny, čiže nespĺňali dané kritéria a napriek tomu sú členmi eurozóny. Toto tvrdenie môžeme hodnotiť ako pravdivé na základe príkladu Grécka z roku 2001 a Talianska z roku 1999.

Grécko v roku 2001 vstúpilo do eurozóny no v roku 2004 priznalo , „ .. že od roku 1997 deficit rozpočtu nikdy neklesol pod 3 % HDP. Splnenie tohto limitu je jednou z hlavných podmienok pre prijatie eura. Grécko pôvodne uvádzalo, že od roku 1999 plnilo trojpercentné pravidlo. Grécky finančný list Naftemboriki uviedol, že skutočný deficit v roku 1999 dosiahol 3,4 %, pričom pôvodne uvádzaný údaj bol 1,8 %. Skutočný rozpočtový deficit v roku 1997 dosiahol 6,4 % a v roku 1998 4,1 %..“ čo je viac ako povolený troj-percentný strop.

V prípade Talianska sa podľa všetkého vďaka manévrovaniu s bankami talianskej vláde podarilo zakryť výdavky tak, aby sa neobjavili v oficiálnych štatistikách. Podľa správy Financial Times v čase, ked sa Taliansko snažilo vstúpiť do eurozóny, ..Rím prijímal peniaze od bánk, aby splnil kritériá deficitu, ktoré stanovila EÚ pre prvých jedenásť krajín, vstupujúcich do eurozóny v roku 1999." Taliansko malo v roku rozpočtový deficit vo výške 7,7 percenta. V roku 1998, kľúčový rok pre schválenie jeho členstvo v eurozóne, to bolo 2,7 percenta, zďaleka najväčší pokles medzi európskou jedenástkou.

kritérií
priznalo
Financial Times


...SMK je regionálne silnejšia, áno, 27 rokov je v regióne, my sedem, (...). Vo voľbách do samospráv stratili o veľa viac, okolo 13 alebo koľko starostov. V týchto voľbách stratili šiestich (poslancov, pozn.), (...).

Bugár v tomto výroku porovnáva úspešnosť a históriu SMK-MKP a Most-Híd. Je pravda, že SMK je starším politickým subjektom, ale oficiálne vznikla len v roku 1998. Všetky údaje, ktoré Bugár uvádza, sú nepravdivé. SMK stratila vo voľbách v roku 2014 22 starostov, vo voľbách do VÚC zase 4 poslancov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Strana maďarskej komunity (SMK-MKP, pôvodne Strana maďarskej koalície) bola zaregistrovaná na Ministerstve vnútra SR v máji 1998, čiže oficiálne funguje 19 rokov. Už od roku 1989 existovali rôzne iniciatívy maďarskej komunity. V roku 1990 bolo založené Maďarské kresťanskodemokratické hnutie, podobne aj Durayovo Spolužitie. Toto štiepenie mienilo zastaviť vznikajúce SMK, kde sa spojili všetky maďarské strany, pričom predsedom tohto subjektu sa stal Béla Bugár. Strana Most-Híd bola založená v roku 2009, po Bugárovom odchode zo SMK. Bugára na poste predsedu strany SMK vymenil Pavol Csáky v roku 2007 . Z SMK odišiel najskôr Zsolt Simon , neskôr aj Bugár a niekoľko ďalších členov a založili spolu Most-Híd. Most-Híd je tak prítomný v slovenskej politike o niečo viac ako osem rokov. Vo voľbách do orgánov samosprávy v roku 2010 bolo zvolených 129 starostov alebo primátorov kandidujúcich za SMK (počítame kandidátov len s podporou SMK a nie za koalície). Vo voľbách v roku 2014 bol výsledok strany o niečo slabší, bolo zvolených 107 primátorov a starostov kandidujúcich za stranu. SMK tak stratila 22 obcí. Starostov a primátorov za Most-Híd zvolili v 95 obciach v roku 2010, v roku 2014 došlo k strate aj pre Most-Híd. Strana v týchto voľbách vyhrala v 87 obciach. Vo voľbách do VÚC v roku 2013 získala SMK 34 mandátov poslancov v krajských zastupiteľstvách, Most-Híd len 4. V roku 2017 sa dostalo do zastupiteľstiev 30 poslancov za SMK a 8 za Most-Híd. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Strana maďarskej komunity
Most-Híd
2007
Zsolt Simon
Bugár
orgánov samosprávy
2014
2013
30 poslancov


Ja hovorím o R1, že v tej cene, o ktorej sa rozpráva, sú zarátané aj je tam údržba na 30 rokov. Výmena, hovorím o R1, pán minister, čiže hovoríme o tom, že je tam kompletná údržba v rámci 30 rokov, výmena minimálne trikrát podľa technologických procesov celého povrchu, že je tam zimná údržba, odťahovanie áut, že je to komplexná údržba, komplexná starostlivosť o celé cestné dielo.

P. Kažimír hovorí o štyroch úsekoch rýchlostnej cesty R1 a to: Nitra - Selenec, Selenec – Beladice, Beladice - Tekovské Nemce a Banská Bystrica – severný obchvat. Prvé tri úseky odovzdali do užívania v piatok (28. október 2011), severný obchvat Banskej Bystrice s dĺžkou 5,7 kilometra má byť hotový v júli 2012. O údržbu a prevádzku cesty sa bude starať spoločnosť Granvia Operation. V rámci PPP projektu má koncesionár povinnosť zabezpečiť financovanie, projektovanie, výstavbu a nasledujúcu 30-ročnú prevádzku a údržbu štyroch úsekov rýchlostnej cesty R1 . Štát má zaplatiť koncesionárovi za dostupnosť R1 počas platnosti 30-ročnej koncesie do roku 2041 spolu 3,92 mld. eur. "Stavebné práce boli v priemernej až podpriemernej cene. Prosím, neporovnávajte PPP projekty s výstavbou za hotové peniaze alebo za pôžičku, pretože tu je do tejto ceny zarátaná aj údržba cesty na 30 rokov ,“ povedal novinárom po otvorení Fico. Zdroj: Národná diaľničná spoločnosť Minister dopravy, pôšt a telekomunikácií SR Ľubomír Vážny dňa 23. marca 2009 podpísal zmluvu s prezidentom spoločnosti VINCI Fadi Selwanom, zástupcom víťaza verejného obstarávania na II. balík PPP projektov. Predmetom verejného obstarávania bolo vypracovanie projektovej dokumentácie, uskutočnenie stavebných prác, financovanie, prevádzka a údržba úsekov rýchlostnej cesty R1 Nitra – Selenec (celková dĺžka cca 12,6 km), Selenec – Beladice (celková dĺžka cca 19,0 km), Beladice – Tekovské Nemce (celková dĺžka cca 14,3 km) a Banská Bystrica – severný obchvat (celková dĺžka približne 5,7 km). Na žiadnej stránke sa nám nepodarilo zistiť, či kompletná údržba skutočne zahŕňa aj výmenu celého povrchu minimálne trikrát podľa technologických procesov ako to uvádza P. Kažimír. Aj na samotnej stránke PR1ibiny je len konštatované: Projekt PR1BINA je príkladom tzv. DBFOM PPP projektu. Pri tomto modeli koncesionár zodpovedá za naprojektovanie (Design), výstavbu (Build), financovanie (Finance), prevádzku (Operate) a údržbu (Maintenance).

rýchlostnej cesty R1
Národná diaľničná spoločnosť
PR1ibiny


KDH oficiálne ako politická strana vzniklo až 17. februára 1990. Proces formovania hnutia však čerpal z kresťanského disentu z dôb komunistického režimu, pri čom už 30. novembra 1989 bola z tohto prostredia publikovaná výzva na zakladanie kresťanskodemokratických klubov na Slovensku, pri ktorej stál okrem iných vyzývateľov aj Ján Čarnogurský. Od roku 1990 je to približne 23 rokov pôsobenia strany KDH. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

vzniklo


(...) tu naozaj je absolútna zhoda medzi opozíciou a koalíciou v tom, že ak chceme z Európy spraviť udržateľný priestor, ak nám má fungovať schengenský systém, tak nevyhnutne musíme utesniť hranice.

Slovenskí koaliční i opoziční politici sa zhodujú v nevyhnutnosti posilnenia ochrany vonkajších hraníc. Na druhej strane, dôvod ich utesnenia je prevažne zhodný, no napríklad strane ĽSNS nejde o zachovanie funkčnosti schengenského systému, ale o ochranu štátu ako takého. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Na slovenskej politickej scéne panuje v otázke posilnenia ochrany hraníc vzácna zhoda. Premiér Fico je dlhodobým kritikom nefunkčnosti vonkajších hraníc, čo podľa neho môže viesť ku koncu Schengenu, pričom podporuje urýchlený vznik Európskej pohraničnej a pobrežnej stráže. Podľa Bugára je potrebné aby boli hranice Schengenu lepšie chránené a navrhuje, aby bolo Grécko ,,do tej doby, kým nebude chrániť vlastné hranice" zo Schengenu vylúčené. Radoslav Procházka v novembri 2015 povedal, že Schengen je udržateľný za predpokladu, že ochrana vonkajších hraníc Európskej únie dostane pevnejšie kontúry v praxi. Podľa Danka z SNS, ak krajiny nebudú plniť svoje povinnosti v ochrane schengenských hraníc, dôjde k zrušeniu Schengenu. Richard Sulík sa už v lete roku 2015 vyjadril , že ,,pokiaľ Európska únia nedostane pod kontrolu ochranu vonkajších hraníc, bude to viesť k ukončeniu Schengenu” . Dôsledná ochrana vonkajšej hranice Schcengenu je zároveň prvým bodom v riešeniach strany SaS v otázke migračnej krízy. OĽaNO navrhuje štáty, ktoré zlyhávajú v ochrane vonkajších hraníc zo Schengenu vylúčiť. Zároveň majú vo svojom volebnom programe ako jeden z bodov aktívnu ochranu východnej hranice. (zahraničná politika, bod č.16) Hnutie Sme Rodina má v programe dôslednú ochranu schengenskej hranice (bod č. 21) a strana ĽSNS má vo svojom programovom vyhlásení obnovu ochrany štátnych hraníc za pomoci armády. Vo svojom programe ale nemá spomenutú schengenskú hranicu a celkovo je voči EÚ skôr kritická. "Obránime našu vlasť bez ohľadu na to, čo si o tom budú myslieť v Európskej únii." Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

kritikom
Bugára
Procházka
Danka
vyjadril
riešeniach
navrhuje
programe
programe
programovom vyhlásení


A dokonca za prvý kvartál roku 2010, keď sme vládli ešte my, bol rast 4,7% v porovnaní s rastom v tomto roku, ktorý je v tomto roku za prvý kvartál zverejnený je 3,5%.

Rast HDP za prvý kvartál roku 2010 bol 4,7% . V prvom štvrťroku 2011 dosiahol rast HDP výšku 3,5% .


...v Gabčíkove bez 5 ľudí je plná kapacita. Sú to ľudia, ktorých sme tam dali po dohode s Rakúskom.

Slovensko ponúklo pomoc Rakúsku dočasne ubytovať žiadateľov o azyl v Rakúsku do počtu maximálne 500 azylantov a spoločne podpísali Memorandum o porozumení, keďže Rakúsko nemá dostatok kapacít pre všetkých žiadateľov o azyl. Momentálne nemáme informácie o aktuálnom počte azylantov nachádzajúcich sa v azylovom centre v Gabčíkove. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. "Počet cudzincov sa v daných zariadeniach mení denne, vzhľadom na súčasné dianie," poznamenala pre SITA hovorkyňa Policajného zboru Denisa Baloghová. K dňu 2. októbra 2015 bolo v azylovom centre v Gabčíkove 260 utečencov najmä sýrskeho pôvodu. SITA uviedla, že k dňu 12. októbra 2015 je momentálne v azylovom centre v Gabčíkove 354 utečencov, ktorí sú zároveň žiadateľmi o azyl v Rakúsku. Maximálna kapacita zariadenia podľa slovenských a zahraničných zdrojov predstavuje v Gabčíkove 500 azylantov. Memorandum s rakúskym rezortom vnútra o pomoci prichýliť žiadateľov o azyl v Rakúsku platí na dva roky. Podobný výrok z relácie O 5 minút 12 z dňa 18. októbra 2015 Demagog.sk overoval a v overovaní rozoberal aj otázku dohody medzi Slovenskom a Rakúskom o dočasnom ubytovaní utečencov, ktorí požiadali o azyl v Rakúsku. Memorandum o porozumení podpísala rakúska ministerka vnútra Johanna Mikl-Leitnerova a slovenský minister vnútra Róbert Kaliňák. Na základe tohto memoranda Slovensko ubytuje maximálne 500 žiadateľov o azyl v Rakúsku. Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA SITA Maximálna kapacita zahraničných zdrojov Memorandum Demagog.sk


(...) všimnite si, že sa naozaj nevyrovnávajú podmienky ani pre našich robotníkov, čo robia povedzme vo Volkswagene za oveľa nižšie mzdy ako v nemeckom Volkswagene, pritom ich efektivita je vyššia.

O priemernej výške platov v roku 2015 u Volkswagen Slovakia informoval verejnosť hovorca Volkswagenu Vladimír Machalík: „ Za rok 2015 bola priemerná hrubá mzda zamestnanca bez započítania manažmentu 1795 eur “. Analýzy portálu FinStat.sk z minulého roka ukázali , že priemerné mesačné mzdové náklady u Volkswagen Slovakia na jedného zamestnanca v roku 2014 boli vo výške 2086 eur. Ide ale o údaj, ktorý zahŕňa platy všetkých pracovníkov vrátane manažérov, vyplatené odmeny a bonusy, aj preplatené nadčasy bez povinných odvodov. O priemernej výške mzdy v nemeckom Volkswagene sa nám nepodarili nájsť údaje, podobne ako ani o porovnaní produktivity. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Našli sme informácie o platoch pre vybrané pozície v nemeckej fabrike VW, ako aj správy o zvyšovaní platov pre robotníkov, nepodarilo sa nám však nájsť prehľad priemerných platov.

informoval ukázali informácie zvyšovaní Sario.sk oica.net dostal Viaceré informovali


My sme to sami tiež navrhovali v minulosti, však ja sa k tomu priznávam, však je to v Izraeli prijaté (pozn. zákon o mimovládkach).

Strana Sme rodina sa v minulosti angažovala v legislatívnej úprave registra mimovládnych organizácií a ich činnosti. Návrh označovať tie organizácie, ktoré dostávajú financovanie zo zahraničia ako „zahraničných agentov” , z dielne ĽSNS, podporilo v parlamente šesť poslancov za Sme rodina.

V roku 2016 schválil Izraelský parlament zákon, podľa ktorého musia mimovládne neziskové organizácie zverejňovať svoj primárny zdroj financovania. V prípade, že 50 a viac percent ich financií pochádza z iného štátu, musia túto skutočnosť nahlásiť centrálnemu registru a zverejniť ju na svojich webových stránkach a v publikáciách. V praxi tak musia organizácie vyhlásiť , že sú závislé od zahraničného financovania, o ich označení za agentov sa ale nehovorí. V Izraeli je tento zákon kritizovaný viacerými opozičnými politikmi a zástupcami mimovládnych neziskových organizácií.

„zahraničných agentov”
podporilo
schválil
nahlásiť
vyhlásiť
kritizovaný


Vy stále hovoríte, že česká republika má vysokú nezamestnanosť, historicky najvyššiu. No dobre, ja by som chcel mať 8% nezamestnanosť.

Pravdou je, že Česká republika má v súčasnosti najvyšší počet nezamestnaných v histórii, rovnako aj to, že je miera nezamestnanosti momentálne 8 %. V ČR sa od nového roku používa iná metodika pre výpočet miery nezamestnanosti, preto súčasná miera je nižšia ako miery v minulom roku, napriek tomu jej však zodpovedá najvyšší počet nezamestnaných. Podľa citovaného zdroju a výpočtu ekonóma by v prípade ponechaní starej metodiky dosiahla miera nezamestnanosti vyše 10 %.

súčasnosti tabuliek údajov zmenou


Pretože my sme sa de facto dohodli naozaj na silných fiškálnych pravidlách (na poslednom summite EÚ, pozn.), čo je dobre, a naozaj Slovensko po týchto pravidlách volalo posledné dva roky a neboli sme to my, ktorí ich pri tých vrcholových rokovaniach vždycky zmäkčili.

hnonline.sk

sme.sk

slovenský rozhlas


Treba povedať jednoznačne, že tá predražená kompa, ako povedal pán minister, o 90 % vznikla, resp. bola vysúťažená v úvodzovkách za vlády Smeru, SNS v roku 2015, keď si dobre pamätám.

Verejné plavidlo, ktoré spája obce Vojka nad Dunajom a Kyselica, prevádzakovala od roku 2015 súkromná firma Ponton City. Zmluvu s ňou uzatvoril štátny podnik Vodohospodárska výstavba v čase jednofarebnej vlády Smeru-SD. SNS bola súčasťou vládnej koalície až po voľbách v roku 2016, keď bol vyhlásený nový tender, no kompa zostala pod správou Ponton City. V roku 2024 Vodohospodárska výstavba zmluvu vypovedala a novú súťaž vyhral Slovenský vodohospodársky podnik. Minister Tomáš Taraba pri oznámení novej zmluvy povedal, že súkromná firma kompu prevádzkovala s 90% predražením. Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

V júni 2015 šéf Vodohospodárskej výstavby (VV) a nominant Smeru Ladislav Lazár uzatvoril zmluvu so súkromnou firmou Ponton City na poskytovanie dopravy na trase Vojka nad Dunajom – Kyselica na vodnom diele Gabčíkovo. Zmluvu podpísali na 15 rokov do roku 2030. Podľa vtedajšieho ministra životného prostredia Petra Žigu (vtedy Smer-SD) mala za ten čas vyjsť štát na maximálne 25 miliónov eur, podľa Veroniky Remišovej, ktorá o kauze informovala ako aktivistka a blogerka, to bolo až 50 miliónov eur. Zmluva rovnako umožňovala službu kedykoľvek presúťažiť za rovnakých podmienok. Podľa vtedajšieho poslanca za Most-Híd Árpáda Érseka, ktorý na predraženú službu poukázal ako prvý, firma nespĺňala viacero podmienok a mala byť zo súťaže vyradená.

Ponton City uviedla novú kompu do prevádzky 1. júla 2015, teda počas jednofarebnej vlády Smeru-SD. Kvôli údajnej manipulácii verejného obstarania kompy cez Dunaj a významným škodám pre štát čelil v decembri 2015 vtedajší minister Žiga odvolávaniu z postu ministra.

Žiga argumentoval tým, že zmluva medzi VV a Ponton City je nevypovedateľná a štát neprišiel ani o euro. No samotný Lazár ešte ten rok tvrdil , že pokiaľ stará kompa, prevádzkovaná Slovenským vodohospodárskym podnikom (SVP), stála štát 1,2 milióna ročne, nová bude stáť 1,65 milióna ročne a rozpočet 25 miliónov sa neprekročí. Takisto odmietol, že by firma Ponton City bola schránková.

Po voľbách v roku 2016 sa ministrom životného prostredia stal László Sólymos (Most-Híd). V júni 2016 VV uzavrela s Ponton City dodatok k pôvodnej zmluve, ktorý hovorí, že ak v novom tendri uspeje konkurencia, firma po Dunaji prestane premávať, a to bez nároku na odškodné. Osem mesiacov po dodatku vypísala VV nový tender, ktorý v septembri 2017 vyhral SVP.

Nová zmluva sa od starej príliš neodlišovala. SVP za ňu mal dostať 1,99 milióna ročne, pričom Ponton City dovtedy fakturovala 2 milióny ročne. Avšak, aj štvrťroka po novej súťaži plavidlo naďalej prevádzkovala súkromná Ponton City. Stalo sa tak za vlády, ktorej súčasťou bola aj SNS.

V máji 2024 Tomáš Taraba (SNS) spolu s Petrom Moldom, riaditeľom VV oznámili , že VV vyhlási nový tender na obstaranie kompy, do ktorého sa budú môcť prihlásiť štátni aj súkromní prevádzkovatelia. Zákazku vyhral SVP, ktorý ponúkol cenu 125 eur za cyklus, resp. 94 eur bez DPH za hodinu prevádzky kompy. Druhým súťažiacim boa firma Ponton City, ktorej ponuka činila 247 eur za cyklus, respektíve 146 eur za hodinu prevádzky kompy. Rozdiel v týchto dvoch ponukách je podľa Tarabu 6,4 milióna eur. Zároveň povedal, že kompa súkromnej firmy premávala s 90% predražením.

zmluvu vyjsť informovala presúťažiť podmienok uviedla čelil nevypovedateľná tvrdil dodatok vypísala dostať prevádzkovala oznámili vyhral Rozdiel


Samozrejme, že sú dostatočné ( navrhované garancie v Zákonníku práce pozn.), sú v súlade s medzinárodnými dohovormi, sú v súlade so smernicami Európskej únie, boli sme na úrovni expertov Medzinárodnej organizácii práce v Ženeve, bol som tam ja osobne. Rokoval som s generálnym riaditeľom pánom Juanom Somaviom o našich návrhoch. Dostali sme späť spätnú väzbu. Všetko to, čo navrhujeme je absolútne v poriadku.

Na webovej stránke ministerstva práce je zverejnená správa, že minister J. Mihál rokoval s stredu 2. marca 2011 s generálnym riaditeľom Medzinárodnej organizácie práce (ILO) Juanom Somaviom. Stretnutie podľa tlačovej agentúry TASR inicioval minister Mihál. Generálny riaditeľ MOP Juan Somavia mal podľa ministra pri tomto rokovaní vyjadriť presvedčenie, že Zákonník práce má reflektovať zmeny na pracovnom trhu a má byť predovšetkým užitočný v národnom kontexte. Žiaľ na webovej stránke MOP nie je žiadna zmienka o takomto stretnutí ani o jeho výstupoch. Z tohto dôvodu nie je možné overiť, či návrhy ZP sú v súlade s presvedčením ILO.

webovej stránke ministerstva práce
TASR
webovej stránke MOP


Električka začala premávať teraz a provizórne po 3 rokoch na stanicu.

"Električky sme odstavili nie pre spodný úsek, ale pre vrchnú časť,“ vraví Andrassy.

S opravami spodného úseku by malo mesto začať v apríli alebo v máji budúceho roka a práce majú trvať tri až štyri mesiace.

„Spodným úsekom mohli električky jazdiť po celý čas, ale na to, aby tam nechodili obmedzenou rýchlosťou a aby vyhovovali novým električkám, ktoré nakupujeme, sme požiadali Európsku úniu o peniaze,“ vysvetľuje Andrassy s tým, že do niekoľkých rokov by trať okolo ministerstva museli aj tak opravovať."

Sme.sk

SITA


...to poverenie, ktoré on (prezident Kiska, pozn.) odovzdal pánovi Pellegrinimu, na zostavenie vlády, to je zvyklosť (...) on toto poverenie môže mu aj odobrať (...).

Výrok hovorí o právomovi prezidenta poveriť zostavením vlády. Právomoci prezidenta sú v Ústave SR špecifikované v čl. 102. Podľa čl. 102, ods. g) patrí medzi jeho právomoci aj: "vymenúva a odvoláva predsedu a ostatných členov vlády Slovenskej republiky, poveruje ich riadením ministerstiev a prijíma ich demisiu; predsedu a ostatných členov vlády odvoláva v prípadoch uvedených v čl. 115 a 116." ( .pdf , str. 31) Prezident ďalej rozhoduje o poverení vlády a dáva súhlas na jej pôsobnosť podľa čl. 115 ods. 3. ( .pdf , str. 32). Aj analýza Ústavného súdu SR popisuje poverenie na vytvorenie vlády ako ústavnú zvyklosť, o ktorej sa nepíše priamo v zákone. Pred vymenovaním vlády môže prezident toto poverenie stiahnuť a poveriť zostavením vlády niekoho iného. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf .pdf analýza .pdf 2010 poverenie


To (vakcíny, pozn.) je obrovský biznis pre farmafirmy.

Poprední epidemiológovia spochybňujú tvrdenia, podľa ktorých je výroba vakcín „veľkým biznisom” - a teda čímsi pre firmy extra ziskovým. Výrobcovia investujú do ich vývoja obrovské množstvo vlastných peňazí, ktoré sa môžu ukázať ako stratené, ak sa im nepodarí vyrobiť účinnú a bezpečnú očkovaciu látku. Nateraz nie je zrejmé, či firmy vyvíjajúce vakcíny proti ochoreniu covid-19 na tomto vývoji aj zarobia - a teda predajú na konci dňa vakcíny so ziskom. Tvrdenie Roberta Fica preto hodnotíme ako neoveriteľné. Expremiér hovorí o biznise farmaceutických firiem s vakcínami opakovan e . Podobné tvrdenia mla už v roku 2010 pri prasacej chrípke. Epidemiologička Alexandra Bražinová v auguste pre Denník N uviedla , že „vývoj, distribúcia a predaj vakcín sú pre farmaceutické firmy v skutočnosti čisto stratovou záležitosťou. Vakcíny vyvíja na svete len niekoľko firiem – práve preto, že sa im to neoplatí a berú to skôr ako službu spoločnosti.“ Vakcíny ako dobrý biznis spochybnila aj epidemiologička Andrea Kološová. Označila ich za lacnú prevenciu v porovnaní s nákladmi na liečbu. Web prolekare.cz upozorňuje , že náklady na vývoj očkovacích dávok sú vyššie ako pri väčšine liekov, ktoré sa na rozdiel od vakcín užívajú denne. Podľa epidemiológa Igora Kohla je vývoj vakcín finančne náročný. Z 50 liečiv, ktoré vstúpia do prvej fázy vývoja, sa podľa neho dostane na trh len jedno. Iba pri 40% liekov ich predaj pokryje vstupné náklady. Ako je to s vakcínami na Covid-19? Do aktuálneho vývoja vakcín proti koronavírusu investovali aj vlády rozvinutých krajín. USA sa s výrobcami AstraZeneca a Johnson&Johnson dohodli, že výmenou za finančnú podporu budú firmy predávať v USA vakcínu bez zisku. V máji vyzbierali štáty na vývoj vakcíny 8 miliárd dolárov. V rámci Coronavirus Global Response, ktorú iniciovala predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen, dali krajiny dokopy takmer 16 miliárd eur. Portál BBC vychádzal z prieskumu analytickej spoločnosti Airfinity, keď v decembri uviedol, že vlády na vakcíny zložili sumou 6,5 miliardy libier a neziskové organizácie prispeli 1,5 miliardy librami. Pri mnohých výrobcoch boli však hlavným zdrojom súkromné peniaze. Podľa BBC by výroba vakcín proti covidu-19 mohla byť výnosná pre firmy, ktoré prídu s najefektívnejšou vakcínou. To však za predpokladu, že sa z toho stane každoročné ochorenie. Oslovená expertka Emily Field sa však domnieva, že ceny vakcín by mohli klesnúť po tom, ako sa ich na trhu objaví väčšie množstvo. AstraZeneca v lete sľúbila , že z predaja vakcíny neplánuje profitovať. Koncom januára sa ukázalo, že Juhoafrická republika za vakcíny firmy zaplatila dvakrát viac ako európske krajiny. Dôvodom malo byť, že krajina neprispela na vývoj. Ceny jednotlivých dostupných vakcín sú rôzne, firmy si za ne účtujú ceny v závislosti od toho, čo si krajiny môžu dovoliť. Moderna pri vyššej cene vakcíny argumentuje tým, že chce investorom vytvoriť aspoň nejaký získ. Ceny, za ktoré vybrané krajiny nakupujú vakcíny, zaznamenáva o.i databáza Unicef COVID-19 Vaccine Market Dashboard. Nateraz nie je možné odhadnúť , ako sa bude trh s vakcínami vyvíjať a či na nich farmaceutické firmy skutočne zarobia.

hovorí
opakovan e
tvrdenia
uviedla
Označila
upozorňuje
Podľa
investovali
vyzbierali
dali
vychádzal
BBC
sľúbila
zaplatila
argumentuje
databáza
odhadnúť


Slovensko bolo jeden z prvých štátov v roku 2004, ktoré (...)  uznalo genocídu Arménov

Slovensko uznalo genocídu Arménov uznesením Národnej rady SR 30. novembra 2004, stalo sa tak na návrh poslanca Františka Mikloška. V roku 2004 takúto deklaráciu vydal argentínsky senát v marci a dolná komora v Kanade (House of Commons) v apríli. Po uznesení slovenského parlamentu v novembri rezolúciu k arménskej genocíde vydal aj holandský parlament , v decembri 2004. Zo štyroch krajín, ktoré k uznaniu genocídy Arménov pristúpili v roku 2004, bolo Slovensko treťou v poradí. Eviduje sa 26 krajín, ktoré túto genocídu v nejakej forme uznali, prvou krajinou bol Uruguaj ešte v roku 1965. Potom postupne pribúdali krajiny, ktoré takouto formou tento vojnový zločin odsúdili: Cyprus, USA, Európsky parlament, Argentína, Rusko, Grécko, Kanada, Libanon atď. Niektoré parlamenty rezolúcie vydávajú opakovane, napríklad samotný Európsky parlament, ktorý prvýkrát vydal rezolúciu v roku 1987 , potvrdil to v roku 2015 . Nemecký parlament vydal uznesenie ku genocíde Arménov v roku 2005 , rezolúciu vydali aj v roku 2016 . Z uvedeného je jasne vidieť, že či už interpretujeme Dankov výrok tak, že sledujeme poradie Slovenska len medzi krajinami, ktoré genocídu uznali v roku 2004 (tretí zo štyroch), alebo naopak, poradie zo všetkých štátov (15. v poradí), tak Slovensko je síce jednou z mála krajín, ktoré genocídu uznali, avšak nie je medzi prvými. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Počas prvej svetovej vojny došlo k zavraždeniu približne 1,5 milióna Arménov na území Osmanskej ríše. Došlo k systematckému prenasledovaniu, vyvraždeniu alebo k hromadným deportáciam kresťanských Arménov. Turecko genocídu Arménov neuznáva. V Nemecku sa rezolúcia prijala v 2016 napriek ráznemu odporu tureckej strany, Nemecko si vyslúžilo od Turecka ostrú kritiku a Ankara odvolala svojho veľvyslanca z Nemecka. Vyhlásenie Nemecka pritom obsahuje aj sebakritiku a vysporiadanie s vlastnou minulosťou práve z dôvodu, že počas prvej svetovej vojny Nemecko a Osmanská ríša boli spojenci: " Germany - at the time an ally of the Ottomans - bears some guilt for doing nothing to stop the killings . (...) Many of the speeches in parliament focused on German responsibility in the 1915 killings. At the time, the German empire was a military ally of the Ottomans, and is accused of knowing about the massacres and not doing anything to prevent them. So for many Germans this resolution is about facing up to German historical guilt - something modern Germany is founded upon. " (zdroj: BBC )

uznesením

argentínsky senát

Kanade

holandský parlament

Uruguaj

Arménov

ostrú kritiku

BBC


Keď si pozrieme na štúdie ARRA, mali ste tu pána profesora Pišúta z tejto agentúry a aj pán minister ju spomínal. Ona napr. ukazuje, že tá skutočná deliaca čiara nejde medzi súkromným a verejným, ale medzi kvalitným a nekvalitným. Najnekvalitnejšie verejné fakulty boli ešte horšie ako súkromné, ale tie súkromné nie vždy dosahovali to najlepšie. Takže tá deliaca čiara je kvalita.

ARRA je akademická rankingová a ratingová agentúra, ktorá monitoruje kvalitu vzdelávania a výskumu na fakultách vysokých škôl na Slovensku.

ARRA