Pred voľbami v januári 2016 sme hovorili o programových cieľoch, ktoré bude chcieť Smer presadzovať. Povedali sme, že chceme zvyšovať minimálnu mzdu, držíme slovo. Minimálna mzda ide hore a vytvára tlak na rast miezd vo všetkých sektoroch.

Robert Fico skutočne v januári 2016 zmienil cieľ presadzovania minimálnej mzdy, aj napriek tomu, že strana Smer predvolebný program nevydala. Minimálna mzda sa k 1. januáru 2016 zvýšila o 25 eur na 405 eur mesačne a navyše, 17. októbra 2016 Fico podpísal vládne nariadenie o ďalšom zvyšovaní minimálnej mzdy k 1. januáru 2017. Tá má následne stúpnuť o 30 eur a dostane sa tak na úroveň 435 eur. V porovnaní s rokom 2012, začiatkom druhej Ficovej vlády, minimálna mzda tak vzrastie o viac ako 100 eur. Nebudeme hodnotiť vplyv rastu minimálnej mzdy na zamestnanosť a na mzdy, v tejto otázke sa názory ekonómov líšia. Na základe týchto údajov hodnotíme výrok Roberta Fica ako pravdivý. " Pokiaľ budeme mať možnosť ovplyvňovať verejný život po marcových parlamentných voľbách, aj v roku 2016 budeme zvyšovať minimálnu mzdu na rok 2017 ." Týmito slovami uzavrel Rober Fico tlačovú konferenciu 4. januára 2016, pri príležitosti ktorej bolo predstavené zvýšenie minimálnej mzdy na 405 eur k 1. januáru 2016. O desať mesiacov neskôr, 17. októbra 2016, pri podpise ďalšieho zvyšovania mzdy na 435 eur sa vyjadril : „Napĺňame prísľub, ktorý sme dali ešte na začiatku roku 2016, že budeme pristupovať k zvyšovaniu minimálnej mzdy takým tempom, aby sa v roku 2019, 2020 začínala číslicou 5.“ Podľa Eurostatu výška hrubej minimálnej mzdy na Slovensku sa momentálne drží na 405 eur a od roku 2017 je naplánované jej zvýšenie o 30 eur, teda o 7,4 %, čo je v porovnaní s minuloročným zvýšením o približne jedno percento viac. Medzi rokmi 2012 a 2016 minimálna mzda stúpla o 78 eur, zatiaľ čo rozdiel v minimálnej mzde sa medzi rokmi 2012 a 2017 vyšpĺhá až na 108 eur. Inštitút minimálnej mzdy upravuje zákon č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov. Každý zamestnanec má v zmysle § 119 ods. 1 Zákonníka práce právny nárok na mzdu najmenej vo výške minimálnej mzdy. Tú každoročne ustanovuje vláda Slovenskej republiky svojím nariadením dvomi sumami: v eurách za mesiac (mesačná minimálna mzda) a v eurách za odpracovanú hodinu (hodinová minimálna mzda). Vládne nariadenie o zvýšení minimálnej mzdy nadobúda účinnosť spravidla od 1. januára nasledujúceho roku. Podľa Eurostatu malo k 1. januáru 2016 spolu 22 krajín EÚ z celkového počtu 28 zavedenú minimálnu mzdu garantovanú štátom. V krajinách ako je Dánsko, Taliansko, Cyprus, Rakúsko, Fínsko a Švédsko neexistuje inštitút minimálnej mzdy. Pre presnosť je nutné podotknúť, že podľa Zákonníku práce na Slovensku existuje šesť stupňov minimálnej mzdy, ktoré sa vypočítajú násobením koeficientmi 1,2; 1,4; 1,6; 1,8 a 2. Koeficienty sa líšia na základe tzv. stupňov náročnosti práce. Špecifikované povolania tak v roku 2016 vyžadujú hrubú minimálnu mzdu na úrovni 486 eur, 567 eur, 648 eur, 729 eur a 810 eur za mesiac. „Na Slovensku je dostatočný priestor na ďalší rast miezd vrátane minimálnej. Sme presvedčení, že jej rozumné zvyšovanie nemá vo všeobecnosti negatívne dopady na ekonomický rast, dokonca môže prispieť k nárastu zamestnanosti,“ zdôvodňuje zvyšovanie minimálnej mzdy minister práce, sociálnych vecí a rodiny Ján Richter. Ekonómovia všeobecne nemajú na vplyv zvyšovania minimálnej mzdy jednotný názor, je to tak aj so slovenskými ekonómami. Na jednej strane, minimálna mzda negatívne vplýva na celkovú zamestnanosť, nekvalifikovaných pracovníkov a škodí viac chudobným než bohatým regiónom. Analýza Inštitútu finančnej politiky (IFP) (.pdf, s. 6) zo dňa 12. januára 2016, spracovaná na medziročných údajoch medzi rokmi 2008 a 2014, tvrdí, že " zvýšenie minimálnej mzdy o 5 percent tak predstavuje nárast rizika byť nezamestnaným v nasledujúcom roku v priemere o 1 až 2,5 p.b. oproti populácii zamestnaných so zárobkom vyšším ako nová minimálna mzda." Analýza navyše dodáva, že negatívne dopady zvyšovania minimálnej mzdy sú štatisticky významnejšie v chudobnejších regiónoch Slovenska ako je napr. Prešovský kraj ( . pdf , s. 7).Na druhej strane, Branislav Ondruš, ktorý spracoval analýzu (.pdf) pre Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, súhlasí so zvyšovaním minimálnej mzdy, najmä teraz, keď slovenská ekonomika rastie významným tempom po ťažkom krízovom období. Napriek tomu, že hrubá minimálna mzda na Slovensku dosiahla v roku 2016 hranicu nad 400 eur, spomedzi členských štátov EU patrí medzi siedmymi s najnižšou minimálnou mzdou. Nižšiu hrubú minimálnu mzdu má Česká republika, Maďarsko, Lotyšško, Litva, Bulharsko a Rumunsko. Dátum zverejnenia analýzy: 20.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

zmienil
nariadenie
Týmito slovami
vyjadril
Eurostatu
Inštitút minimálnej mzdy
Eurostatu
šesť stupňov
zdôvodňuje
Analýza Inštitútu finančnej politiky
.
pdf
analýzu
hrubá minimálna mzda


My sme zaviedli príspevok pri narodení prvého, druhého a tretieho dieťaťa. My sme zvýšili materskú dávku na úroveň čistej mzdy, zvyšujeme rodičovský príspevok v prípade pracujúcich rodičov na 370 eur, v prípade nepracujúcich na 270 eur (...) aj tým nepracujúcim dávame 270 eur a keď vy hovoríte, že toto sa vám veľmi nepozdáva, tak verte mi, že toto privítala aj opozícia aj odborníci.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Otáznym je jedine kontext reakcií na pripravovaný návrh zvýšenia rodičovského príspevku, ku ktorému sa mnoho predstaviteľov opozície či odborníkov zatiaľ nevyjadrilo. Vo všeobecnosti ho však možno v súčasnosti považovať za pozitívne vnímanú zmenu. Tomáš svojím tvrdením o zavedení príspevku pri narodení prvého, druhého a tretieho dieťaťa v réžii strany SMER-SD hovoril pravdu. Súčasnú podobu spomínaného sociálneho transferu definuje Zákon č. 383/2013 Z. z. (Zákon o príspevku pri narodení dieťaťa a príspevku na viac súčasne narodených detí a o zmene a doplnení niektorých zákonov), ktorý nadobudol platnosť 20. novembra 2013 a účinnosť 1. januára 2014. Zákon bol teda prijatý počas jednofarebnej vlády strany SMER-SD vo volebnom období rokov 2012 až 2016, kedy podľa konkrétnej úpravy ide v súčasnosti o sumu 829,86 eura, ak ide o dieťa narodené z prvého pôrodu až tretieho pôrodu. Rovnako pravdivé bolo vyjadrenie o výške materskej dávky, ktorá sa po novele zákona z mája 2017 zvýšila zo 70 % na 75 % z hrubej mzdy zamestnankyne (resp. z vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činnej osoby). Ako informuje SITA, nárast maximálnej sumy materskej dávky prirodzene súvisí zo zvýšením priemernej mzdy na Slovensku (najvyššia možná materská dávka sa počíta z dvojnásobku priemernej mesačnej mzdy na Slovensku spred dvoch rokov). „ Táto dávka, ktorú vypláca Sociálna poisťovňa, tak pri tohtoročnom hrubom zárobku do 1 824 eur dosahuje úroveň čistej mzdy, ktorú mala osoba pred odchodom na materskú dovolenku.“ Čo sa týka časti výroku o zvýšení rodičovského príspevku, konkrétne zmeny avizoval už 6. mája 2019 premiér Peter Pellegrini. Rodičovský príspevok je dávka, ktorou štát prispieva na dieťa od ukončenia preberania materskej do troch rokov veku, momentálne predstavujúca sumu 220,70 eura mesačne. Podľa premiéra pôjde o razantný nárast. „Malo by to zmierniť ten veľký prepad z poberania materskej, ktorá sa rovná čistému príjmu matky, a k terajšiemu 200- eurovému rodičovskému príspevku," povedal Pellegrini. Po novom majú mať na vyššiu dávku nárok tí rodičia, ktorí pred narodením dieťaťa pracovali. Im by mal rodičovský príspevok vzrásť na 370 eur, ostatným rodičom, ktorí pracovali len krátkodobo alebo dočasne a nepoberali materské, by mal stúpnuť na 270 eur. Ide o návrh zákona, ktorý pracujúcej žene zvýši príspevok o 150 eur a v prípade nepracujúcej ženy pôjde o 50 eur. „Chceli sme urobiť rozdiel medzi ženou, ktorá pred materskou pracovala a ktorá nepracovala,“ zhodnotil R. Fico, ktorý považuje konkrétny návrh za vlajkovú loď nových sociálnych opatrení. Pri celkových nákladoch na toto opatrenie v sume 145 miliónov eur výdavky rodinnej politiky vzrastú o 6 %. Vyplýva to z analýzy Inštitútu ekonomických a spoločenských analýz (INESS), o ktorej vo svojom článku informuje portál sme.sk. Podľa jej výsledkov v súčasnosti rodina s dvomi deťmi za prvých päť rokov od narodenia detí získa od štátu takmer 50 tisíc eur. Totožné informácie poskytol aj minister práce Ján Richter, ktorý vyčíslil, že zvýšenie rodičovského príspevku by sa malo dotknúť približne 140 000 ľudí. Avizované zvýšenie rodičovského príspevku namiesto predĺženia materskej privítali viaceré pro-rodinné organizácie, ktorých vyjadrenie poskytol na svojom webe denník Postoj. „Je to správne rozhodnutie z pohľadu najlepšieho záujmu dieťaťa, ktorým je osobná starostlivosť mamy aspoň do veku troch rokov,“ uviedol Tomáš Kováčik z Asociácie za život a rodinu. K pripravovanému návrhu sa pozitívne vyjadril aj Patrik Daniška z Inštitútu pre ľudské práva a rodinnú politiku: „Zmiernenie prepadu príjmu pri prechode z materskej na rodičovskú dovolenku považujeme za jednu z hlavných výziev rodinnej politiky. Preto sa zastávame zvýšenia príjmu rodín počas rodičovskej dovolenky.“ Pre denník Postoj sa vyjadril aj analytik INESS Radovan Ďurana, ktorý upozornil na to, že rodičovský príspevok zaznamenal za posledné obdobie oproti výške materskej dávky podstatnej skromnejší nárast. Na jednej strane by teda došlo k menšiemu prepadu v rodinnom rozpočte po skončení materskej, na druhej strane by zvýšenie rodičovského príspevku podľa analytika znamenalo navýšenie nákladov o 40 percent. „Problém tohto kroku vidím hlavne v tom, že nie je víťazom súboja rôznych alternatív, ktoré by definovali merateľné ciele tohto zvýšenia,“ povedal Radovan Ďurana. Pozitívne prijatie zaznamenal pripravovaný návrh aj v štruktúrach OĽaNO, konkrétne poslankyňa Verešová vníma zvýšenie rodičovského príspevku ako nástroj vedúci k zvýšeniu pôrodnosti na Slovensku. Upozornila však na to, aby „sa rodenie detí nezneužívalo ako zdroj príjmu. Je preto vhodné zvýšiť rodičovský príspevok formou príplatku, ktorý dostanú iba matky, ktoré predtým pracovali, a teda aj poberali materské,“ uviedla pre Postoj. OĽaNO navrhovalo ešte pred rokom 50-percentný príplatok k rodičovskému príspevku pre pracujúcich rodičov. Z dostupných zdrojov sme v kontexte návrhu zvýšenia rodičovského príspevku zaznamenali najmä pozitívne reakcie. Návrh zákona je momentálne zatiaľ len v štádiu prípravy. Bude súčasťou väčšieho sociálneho balíka, ktorý ešte čaká na väčšiu pozornosť médií, odborníkov a verejnosti ako takej. Vo všeobecnosti je však zatiaľ vnímaný kladne. Výrok tak posudzujeme ako pravdivý – Tomáš hovoril pravdu vo všetkých jednotlivých bodoch svojho tvrdenia (príspevok pri narodení prvého až tretieho dieťaťa, materská dávka na úrovni čistej mzdy, rodičovský príspevok a ohlasy naň).

Zákon č. 383/2013 Z. z.
informuje
povedal
zhodnotil
článku
svojom webe
vyjadril
uviedla


Čo sa týka tých mamičiek a tých ostatných rodín, chceme vám povedať, že podľa posledného prieskumu, sme mali nadštandardnú podporu našich otázok práve v skupine rozvedených a vdovcov.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže na stránke agentúry Focus , stránke Aliancie za rodinu a ani nikde inde sa nenachádza prieskum, ktorý by takéto údaje uvádzal. Verejne dostupný je len prieskum ( .pdf ), v ktorom sa uvádza, ako by ľudia v referende hlasovali.

Focus Aliancie .pdf


Cena za 49%-ný podiel v skupine SPP bola 130 miliárd slovenských korún. Tieto financie išli na oddĺženie štátu a na dôchodkovú reformu. Pre porovnanie Transgas v tom istom roku česká veľká energetická firma za 97% vláda Českej republiky v roku 2002 utržila 110 miliárd českých korún, čo je asi 150 miliárd slovenských korún.

Je pravdou, že peniaze z predaja išli na oddlženie a dôchodkovú reformu. Ján Figeľ sa však mýli v oboch čiastkach. 49% akcií SPP bolo predaných zahraničnému akcionárovi za 120 mld. SK. Ján Figeľ uvádza vyššiu sumu. Podľa našich prepočtov sa cena za Transgas bola vyššia ako uvádza Figeľ, až 124 mld. českých korún resp. 175 mld. SK. Ján Figeľ si uvádzaním nižšej sumy pri Transgas a vyššej sumy pri SPP vylepšuje argumentačnú pozíciu, výrok ako celok preto hodnotíme ako nepravdivý. 49% akcií SPP bolo predaných v roku 2002 zahraničným akcionárom za 2,72 mld. eur., čo je kurzom z júla 2002 približne 122 mld. eur. Tuto sumu potvrdzuje aj SITA z roku 2002. Podľa stratégie riadenia štátneho dlhu v rokoch 2004-2006 boli peniaze z privatizácie SPP skutočne využité na jednorázové zníženie štátneho dlhu. Podľa tejto stratégie: "..........V roku 2002 tento podiel zaznamenal výrazný pokles, keď dosiahol úroveň 46,2% a to vplyvom rozhodnutia vlády SR o použití prostriedkov z privatizácie SPP, a.s. Bratislava v sume 50 000 mil. Sk na splatenie časti štátneho dlhu . V júni 2002 použilo MF SR ďalšiu časť prostriedkov z privatizácie, v sume 9 100 mil. Sk, na splatenie emisie štátnych dlhopisov vydanej na reštrukturalizáciu bánk". Michal Hudec, CEO energy analytics v článku na stránke týždeň.sk pri hodnotení privatizácie SPP uvádza: "Treba povedať, že Dzurindova vláda potrebovala peniaze z privatizácie na rozbehnutie dôchodkovej reformy. Časť peňazí z predaja sa využila v roku 2005 aj na jednorazové zníženie štátneho dlhu". Podľa výročnej správy RWE Transgas: "16. května 2002 RWE Gas Aktiengesellschaft platí za 96,9 procenta akcií Transgas a minoritní podíly v regionálních distribučních společnostech 4,1 miliardy eur. Následně dokoupila zbývající podíl ve společnosti Transgas a stala se jejím stoprocentním vlastníkem." Cena odkúpenia bola 4,1 mld eura, čo je pri kurze z mája roku 2002 približne 124 mld. českých korún. To je približne 175 mld slovenských korún v tom istom časovom období. Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

predaných sumu stratégie týždeň.sk správy kurze


Tak v roku 2014 v celej Európskej únii sa ráta 1,6, my hovoríme o 2,2. V roku 2015 celá Európska únia 2 %, ale my 3,1 %.

Podľa prognóz Európskej komisie (s. 95) sa predpoveď hospodárskeho rastu pre Slovensko na rok 2014 naozaj 2,2% HDP a pre Európsku úniu celkove 1,6% HDP. Odhad na rok 2015 je pre Slovensko na úrovni 3,1% HDP a pre Európsku úniu 2% HDP. Fico uvádza presné čísla, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európskej komisie


My sme otvorili tieto rokovania. Pani premiérka pozvala Roberta Fica na rokovanie práve k tejto téme. Robert Fico prišiel na tieto rokovania a jediné čo omieľal ako pokazená platňa bolo, máte väčšinu? Máte väčšinu? Čiže samozrejme, že sme sa pokúšali túto väčšinu získať.

Rokovanie I.Radičovej a R.Fica ohľadom podpory eurovalu sa uskutočnilo už 16.augusta. Týmto stretnutím Radičová zavŕšila prvé kolo rokovaní o eurovale s lídrami parlamentných strán.Výsledok stretnutia bol negatívny, na podpore sa premiérka s predsedom SMER-u nedohodla.

komentoval


No choďte teda do Nemecka, alebo choďte do Francúzska, a hovorte s pánom prezidentom Sarkozym alebo so spolkovou kancelárkou Merkelovou. Obidvaja sú absolútni konzervatívni pravicoví politici. A povedzte im, že ideme zaviesť rovnú 19% daň. Tak vás vyženú, lebo tam je totálna progresivita. Tam sú až 40% sadzby.

Je pravdou, že sa obaja spomínaní politici považujú za pravicových konzervatívcov. Merkelovej stranícka príslušnosť je v Kresťanskodemokratickej únii - CDU a Sarkozyho v Únii pre ľudové hnutie (obe strany sú členom Európskej ľudovej strany, ktorej členmi sú predovšetkým pravicovo orientované konzervatívne a kresťansko-demokratické strany pozn.). Rovnako je pravdou, že daňové odvody na zamestnancov sú jedny z najvyšších v Nemecku aj Francúzsku a prevyšujú 50%. Najnovšia štúdia OECD ukazuje, že daňové bremeno (rozdiel medzi nákladmi zamestnávateľa na pracovnú silu a čistým platom zamestnanca, pozn.) je najvyšší v Belgicku (55,4%), Francúzsku (49,3%) a Nemecku (49,1%). OECD ďalej uvádza pri každej krajine 4 úrovne mzdy (100%=priemerná mzda), pri ktorých meria daň z príjmu.

Merkelovej
Sarkozyho
štúdia OECD
OECD Tax Database


Rezort vedený mojim predchodcom Ivanom Miklošom, ktorý v podstate zaviedol pre samosprávy povinnosť zdaňovať výnos alebo zisk z predaja takýchto nehnuteľností.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože od 1. januára 2011, teda v období pôsobenia Ivana Mikloša ako ministra financií nadobudla účinnosť novela zákona o dani z príjmov. Proti návrhu zdaniu zisku z predaja nehnuteľností namietalo v novembri 2011 Prezídium Únie miest Slovenska. Podľa tejto novely podliehajú (.pdf, s.2) príjmy z predaja a prenájmu majetku samospráv zdaneniu, dovtedy boli od daní oslobodené.

novela namietalo podliehajú


...výstava (električkovej trate na koniec Petržalky, pozn.) ide podľa harmonogramu a projekt je teraz na mestskej časti Petržalky, kde sa píše územné rozhodnutie.

Časť výroku Iva Nesrovnala o tom, že "projekt je teraz na mestskej časti Petržalky" je pravdivá, avšak čo sa týka harmonogramu tejto výstavby, jej začiatok aj dokončenie pôvodne mesto predpokladalo skôr než sa odhaduje dnes. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Trať električky by mala podľa plánovaného projektu siahať až po Janíkov dvor (a teda na koniec Petržalky). Tento projekt má stáť viac ako 70 miliónov eur a mal by byť financovaný z eurofondov. To znamená, že tento projekt musí byť ukončený v roku 2023. Začatie stavby však mesto predpokladalo skôr, už v roku 2018 a jej dokončenie v roku 2020. Táto výstavba sa ešte nezačala a do začiatku výstavby bude potrebné vydať a vykonať územné rozhodnutie, stavebné povolenie a súťaž na zhotoviteľa. Pôvodná projektová dokumentácia z roku 2012 sa v tomto roku (2018) upravovala aby zohľadnila pripomienky občanov, občianskych združení a iniciatív a aby reflektovala podmienky financovania z eurofondov. Pôvodný plán taktiež rátal s vybudovaním viacprúdovej cestnej komunikácie popri električkovej trati a s duálnym rozchodom koľajiska. Informácie zo septembra 2018 hovoria, že Petržalský stavebný úrad vydal Oznámenie o začatí územného konania na stavbu Nosný systém MHD na jeho druhú časť a teda od Bosákovej ulice po Janíkov dvor. Časový horizont začatia výstavby (podľa akciovej spoločnosti Metro Bratislava ) a ukončenia častí spomínanej električkovej na úseku Šafárikovo námestie - Bosákova a Bosákova - Janikov dvor je určený na obdobie 2019-2022. Na stránke mesta Bratislava však nie zverejnený nijaký harmonogram tejto stavby. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Trať električky
predpokladalo
občianskych združení
iniciatív
viacprúdovej cestnej komunikácie
Informácie
Metro Bratislava


Chcem vás informovať, že žalobu už podalo aj Maďarsko. Pokiaľ ide o žalobu, intenzívne o nej uvažuje Poľsko. Len Poľsko je v zvláštnej situácii, pretože poľská vládna garnitúra, tá predchádzajúca, pred tou, ktorá prišla teraz, za kvóty cez ministra vnútra zahlasovalo..

Žalobu na Európsky súdny dvor podalo po Slovensku už aj Maďarsko. V Poľsku došlo už po odhlasovaní povinných kvót (pri ktorom hlasovalo za kvóty) k zmene vlády, pričom nová vláda s povinnými kvótami nesúhlasí. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý. Podanie žaloby na Európsky súdny dvor kvôli povinným kvótam ako prvé ohlásilo aj uskutočnilo Slovensko, informuje napríklad DenníkN . Čo sa týka spomínaného postupu Maďarska v tejto otázke, ".. .maďarský parlament 17. novembra schválil návrh zákona zaväzujúci vládu, aby sa obrátila na Súdny dvor Európskej únie a iniciovala zrušenie právnej normy únie o povinnom prerozdeľovaní utečencov na základe kvó t" informuje TASR . Maďarsko sa nakoniec začiatkom decembra pripojilo ku Slovensku v podaní žaloby, informuje EurActiv . V septembri 2015, keď ministri vnútra krajín EÚ schválili kvóty na povinné prerozdelenie utečencov, proti kvótam hlasovalo len Slovensko, Česko, Rumunsko a Maďarsko. Poľsko nakoniec hlasovalo za prijatie povinných kvót. píše ČTK, SITA, Pravda.sk . Poľsko však už na čele s novou premiérkou Beatou Szydlovou nesúhlasí so záväzkom prijať patričný podiel utečencov podľa povinných kvót, píše TASR . Beata Szydlová vyhlásila, že jej krajina nie je pripravená prijať 7000 utečencov. S prijatím utečencov súhlasila predošlá vláda Poľska v rámci plánu Európskej únie na prerozdelenie utečencov z Talianska a Grécka. Szydlová uviedla, že situácia sa zmenila po útokoch v Paríži z 13. novembra, informuje TASR . To, či sa jedná v prípade Poľska o intenzívne uvažovanie o žalobe, Demagog.SK nehodnotí. Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

DenníkN
TASR
EurActiv
ČTK, SITA, Pravda.sk
TASR
TASR


Najväčšia výzva je stále doriešenie a dotiahnutie národného programu reforiem, máme vyhodnotenie z Európskej komisie, zhruba 3 záväzky sa nám podarilo naplniť,

Národný program reforiem SR 2011 – 2014 ( NPR .pdf) je jedným z dvoch programov (druhým je Program stability, pozn.) v rámci aktualizovanej stratégie EÚ - Európa 2020 . MF SR Národný program reforiem v krátkosti opisuje: NPR obsahuje opatrenia, ktoré bude vláda SR realizovať počas volebného obdobia do polovice roku 2014. Prináša súbor opatrení , ktoré sú nevyhnutné (pre) o živenie hospodárstva, rast kvality života a v neposlednom rade aj pre postupné plnenie cieľov stanovených v stratégií Európa 2020.

NPR
Európa 2020
MF SR
odporúčania
ročný
prieskum
rastu 2012


Nielen u nás na Slovensku, ale ani nikto v Európe nikdy nenazýval mechanizmus takzvaných kvót riešením migračnej krízy.

Podľa dostupných informácií z prejavov európskych politikov či z oficiálnych dokumentov EÚ nie sú kvóty trvalým a ani jediným či hlavným opatrením na riešenie utečeneckej krízy. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf kancelárka balíka TA3 Turecko


To, čo je pre mňa zaujímavé, je, že registrujem pochybnosti špičkových ekonómov na Slovensku, napr. hlavný ekonóm Národnej banky Slovenska a ďalší konštatujú, že ten odhad, že by sa týmto opatrením dala zabezpečiť tá miliarda, nepovažujú za realistický. Ich odhad je okolo 100 až 200 miliónov euro a čiže ako keby zdá sa, že tento krok by nemal, nebol dostatočný na vykrytie toho veľkého nákladu alebo teda tej, tej veľkej sumy, ktorú by bolo potrebné na tak veľkorysé opatrenie.

Vláda predstavila opatrenia, ktorými chce pomôcť občanom so zdražovaním. Štátnu pokladnicu by to malo v tomto roku stáť 260 miliónov eur, v tom nasledujúcom už viac ako 1 miliardu eur. Hlavný ekonóm NBS sa vyjadril, že nevie, či bude možné vykryť tieto náklady navrhovaný, zdanením vybraných firiem. Avšak riaditeľ kancelárie rozpočtovej rady ich odhadol na dvesto alebo tristo miliónov. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Výdavky by sa mali podľa vlády pokryť vyšším zdanením firiem. Predstavenú pomoc ľuďom pri boji s infláciou by malo zaplatiť zvýšenie daní pre 100 mimoriadne bohatých firiem. Zvyšovanie by sa naopak nemalo dotknúť DPH ani dane z príjmu zamestnancov či živnostníkov, povedal minister financií Igor Matovič.

V rozhovore pre Denník N sa hlavný ekonóm NBS Michal Horváth vyjadril , že zatiaľ nevie, či bude štát schopný vykryť náklady na opatrenia namierené na kompenzáciu vysokého zdražovania cien energií a potravín. Tiež uviedol, že takéto prepočty zatiaľ v NBS nerobili.

Konkrétny odhad uviedol v rozhovore Viktor Novysedlák, riaditeľ kancelárie rozpočtovej rady: „Môj odhad je, že z dodatočného zdanenia sa nedá získať toľko peňazí, aby to vykrylo chýbajúcu miliardu. Rozprávame sa možno rádovo o dvesto, možno tristo miliónoch eur a hovoríme najmä o dodatočnom zdanení firiem v energetike, vo finančnom sektore, spomínal sa hazard, telekomunikácie.”

To či je vyššie daňové zaťaženie pre firmy prínosným riešením zisťoval aj prieskum TREND barometer , kde hlasovalo 57 osobností slovenskej ekonomiky, pričom 68,5 % opýtaných nepovažuje zvyšovanie daní za dobrý nápad.

predstavila povedal vyjadril barometer


...a predovšetkým (prevzali ste, pozn.) krajinu, ktorá má veľmi nízku mieru zadlženosti a predovšetkým veľmi nízke riziká, pokiaľ ide o možnosť požičiavať si peniaze a financovať nejaké ďalšie obrovské projekty na Slovensku.

Podľa indexu CDS spread, ktorý vyjadruje cenu poistenia proti štátnemu bankrotu z pohľadu investorov, sme 5. "najbezpečnejšia" krajina pre investorov na nákup štátnych dlhopisov. Správa bola publikovaná na serveri ihned.cz .

ihned.cz


Dobre vieme, že 85 - 90% exportu zo Slovenska ide do krajín Európskej únie.

Na stránke Štatistického úradu SR je možné nájsť tabuľku celkového dovoz a celkového vývozu podľa kontinentov a ekonomických zoskupení krajín v roku 2012 za mesiace január až marec. (Zdroj ŠUSR )

ŠUSR


Najvyššia miera nezamestnanosti od roku 2005, opäť pri hospodárskom raste

Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bola na Slovensku v auguste 2011 nezamestnanosť na úrovni 13,12%. Jedná sa o najvyššiu nezamestnanosť od januára 2005 . Podľa štatistického úradu ako aj Eurostatu však čísla vyzerajú odlišne. Podľa ich metodiky nezamestnanosť kulminovala vo februári 2010 (14,7%) kedy bola najvyššia od januára 2006 (14,9%). V septembri 2011 bola podla tejto metodiky nezamestnanosť vo výške 13,5% (o 0,3 percentuálne body vyššia ako na minime z mája 2011, kedy bola najnižšia od septembra 2009).

od januára 2005


Konštatuje táto správa, že klesá zamestnanosť, stúpa nezamestnanosť...

Žiaľ Iveta Radičová nešpecifikuje, v ktorom období mala klesať zamestnanosť a stúpať nezamestnanosť, rovnako nevieme v akých správach sa to má nachádzať. Preto jej tvrdenie klasifikujeme ako neoveriteľné.


SNS na rozdiel od iných strán, nemá zviazané ruky členstvom v nijakej internacionále či frakcii Európskeho parlamentu.

Je pravdou, že SNS ako strana nie je kolektívnym členom v žiadnej internacionálne alebo frakcie v europarlamente. Europoslanec SNS je členom skupiny Europe of Freedom and Democracy, táto skupina však nemá formu európskej politickej strany, ako napríklad PES. Program EFD hovorí : Spoločné politické rozhodnutia sa môžu prijať iba na základe jednomyseľnej zhody podskupín. Politické činnosti v mene celej skupiny musia mať jednomyseľnú podporu podskupín; v inom prípade by malo byť jasne uvedené, ktorí členovia podporujú príslušnú činnosť. Skupina sa bude snažiť prijímať rozhodnutia na základe konsenzu podskupín. V prípade, že konsenzus nebude možné dosiahnuť, každá podskupina alebo člen má úplnú voľnosť konať v súlade so svojím vlastným presvedčením . Iba o administratívnych otázkach sa rozhoduje väčšinou hlasov. Kancelária skupiny môže rozhodnúť, že skupina musí prijať administratívne rozhodnutie väčšinou hlasov. Kolektívnym členom Európskej ľudovej strany sú napríklad SDKÚ a KDH, členom PES je Smer, SaS je členom ELDR .

je členom skupiny

Program EFD hovorí

členom PES

členom ELDR


A čo sa týka samozrejme toho dlhu, jeho problém je zvlášť tá dynamika, lebo v roku 2008 bol na polovičnej úrovni.

Dlh verejných financií SR v roku 2008 skutočne predstavoval približne polovičnú hodnotu dlhu za rok 2013. V roku 2008 bol totiž dlh na úrovni 27,9% HDP, zatiaľ čo najaktuálnejšie čísla za rok 2013 hovoria o dlhu na úrovni 55,4% HDP.

Eurostat


Keď hovoríme o rekordných rastoch nominálnych miezd, ktoré na prognózovanom období bude vždy cez 5%, tak sú to rekordné čísla (...).

Výrok sa dotýka priemerného ročného nárastu nominálnej mzdy. Inštitút finančnej politiky prognózuje 5,2 % nárast priemernej nominálnej mesačnej mzdy na rok 2018, analýza z 5. februára 2018 odhaduje nárast nominálnej mzdy v roku 2017 na 4,6 %. Analýza prognózuje vývoj nominálnej mesačnej mzdy až do roku 2021, podľa týchto odhadov rast nominálnej mzdy by mal byť rýchlejší ako 5 % v sledovanom období (2018-2021). Štatistický úrad SR (ŠÚ SR) uvádza index vývoja nominálnej mesačnej mzdy na rok 2017 vo výške 104,1 % (medziročný rast o 4,1 %). Podľa údajov ŠÚ SR od roku 2009 bol najväčší medziročný rast nominálnej mesačnej mzdy v roku 2012, a to na úrovni 6,8 %. Druhý najvyšší rast nominálnej mzdy sa prejavil v roku 2014 a bol na úrovni 5,6 %. Za prognózované štvorročné obdobie (2018-2021) by malo dôjsť ku kumulatívnemu nárastu nominálnej mesačnej mzdy vo výške 22,7 %. K takto veľkému kumulatívnemu nárastu nedochádzalo v žiadnom zo sledovaných štvorročných období od roku 2009. Nominálne mzdy rástli kumulatívne najviac v období od 2011 do 2014, a to o 19,6 %. Prognózované čísla tak skutočne predpovedajú rekordný rast nominálnej mzdy v nasledujúcom štvorročnom období. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa denníka SME narástla priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve v SR v treťom štvrťroku 2017 medziročne o 5,2 %. V porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2016 : " priemerná nominálna mzda relatívne najrýchlejšie vzrástla v odvetví odborné, vedecké a technické činnosti o 8 percent, verejná správa a obrana o 7,8 percenta a v doprave a skladovaní o 7,1 percenta. Klesla v informáciách a komunikácii o 2,5 percenta, v administratívnych službách o 1,1 percenta a v dodávke vody o 0,9 percenta." Podľa Štatistického úradu SR dosiahla priemerná nominálna mzda v druhom kvartáli 2017 hodnotu 944 eur, čo predstavuje nárast o 4,5 % v porovnaní s druhým kvartálom 2016 kedy priemerná nominálna mzda dosiahla hodnotu 901 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

analýza
Štatistický úrad SR
SME
2016
úradu


Tie vstupy do školstva sú dlhodobo také, že aj vrámci tých hodnotení OECD sme stále na konci.

Slovensko sa nachádza v rebríčku OECD medzi ôsmimi krajinami, ktoré majú najnižšie ročné výdavky na študenta, preto výrok Dušana Čaploviča hodnotíme ako pravdivý. Slovensko sa už dlhodobo umiestňuje v tomto rebríčku na posledných miestach. Podľa publikácie OECD Education at a Glance 2012 (.pdf, s.216), sa nachádza Slovensko v prípade financovania školstva z verejných zdrojov, teda vstupov do školstva na 29. mieste. Za Slovenskom sa umiestnila už iba Chile, Mexiko, Brazília, Argentína, Juhoafrická republika a Indonézia. Priemerný ročný výdavok za jedného študenta v krajinách OECD predstavuje 9 252 USD. Na Slovensku je jeho výška nižšia o viac ako 4 tisíc USD, t. j. 5 134 USD (s. 228). Umiestnenie Slovenskej republiky v rebríčku OECD, podľa Education at a Glance - Priemerný ročný výdavok z verejných zdrojov za jedného študenta od r. 2006:

Education at a Glance 2012
29. miesto
29. miesto
29. miesto
28. miesto
29. miesto
29. miesto
29. miesto


Myslíte si, že to bolo prvé cvičenie (na ochranu Slovenska pred nelegálnou migráciou, pozn.)? Veď od roku 2008 ich bolo desiatky, aj spolu s vojakmi.

Od roku 2008 sa uskutočnilo niekoľko zväčša vojenských cvičení na ochranu Slovenska pred nelegálnou migráciou. V oficiálnych správach sme zistili len päť cvičení. Mnohé z nich sa však mohli odohrat bez zmienky v médiách či vyhlásenia tlačového odboru Ministerstva vnútra SR. Neexistuje žiadny zoznam cvičení. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. 10. októbra 2011 sa konalo odborné taktické cvičenie s názvom „NEPREKONANÁ LÍNIA“, ktoré sa zameralo na ochranu pred nelegálnym prekročením hranice utečencami a bývalými príslušníkmi vojenských a polovojenských skupín. V priestoroch posádkového cvičiska Biela Hora pri Michalovciach sa 21. – 22. októbra 2013 uskutočnilo odborno-taktické cvičenie príslušníkov 2. palebnej batérie. Počas odborno taktického cvičenia bola nasimulovaná situácii ohrozenia štátnej hranice prechodom nelegálnych migrantov a polovojenských skupín v dôsledku občianskej vojny. Na posádkovom cvičisku Biela Hora pri Michalovciach sa 11. - 12. novembra 2013 uskutočnilo odborno-taktické cvičenie príslušníkov batérie podpory velenia na tému Použitie jednotiek samohybného delostreleckého oddielu pri ochrane štátnej hranice. Námetom odborno-taktického cvičenia bola simulácia ohrozenia štátnej hranice a to prechodom nelegálnych migrantov. 30. júla 2015 sa uskutočnilo spoločné cvičenie príslušníkov Ozbrojených síl SR a Ministerstva vnútra SR s názvom Nový horizont 2015 v priestoroch 12. mechanizovaného práporu v Krškanoch v Nitre a vo Výcvikovom priestore Kolíňanský vrch, počas ktorého si účastníci precvičili spoločný postup v prípade prílevu masívnej vlny utečencov z územia susedného štátu. 29.októbra 2015 príslušníci polície a armády začali cvičenie "akcia JUH", zamerané na ochranu verejného poriadku v blízkosti štátnych hraníc.

konalo uskutočnilo uskutočnilo uskutočnilo začali


Dokonca v tej zásielke (milióna rýchlotestov, pozn.), ak si dobre spomínam, bolo niekoľko 100 000 kusov (testov na Covid-19, pozn.) aj zdarma, ktoré nám dala Čínska ľudová republika.

V rámci dodávky milióna rýchlotestov ich dostal štát zadarmo 10-tisíc (nie 100-tisíc). Nedostal ich však od čínskeho štátu ale od súkromného dodávateľa a jeho partnera. Tvrdenie Juraja Blanára preto hodnotíme ako nepravdivé. Ministerstvo vnútra pre Demagóg.SK potvrdilo, že 27. marca prišiel na Slovensko z Číny milión rýchlotestov na covid-19. Z tejto dodávky štát nakoniec kúpil pol milióna testov, zmluva je v Centrálnom registri s dátumom 23. apríl 2020. Rezort tiež uviedol, že súčasťou dodávky bolo aj 10-tisíc krvných rýchlotestov a 425-tisíc rúšok, ktoré dostalo Slovensko darom. Bol to však „ dar od spoločnosti Refin a jej čínskeho partnera, nie priamo od Čínskej ľudovej republiky.” 6-tisíc darovaných rýchlotestov dostalo ministerstvo, po 2-tisíc klinika infektológie a lekárska fakulta. Juraj Blanár pre Demagóg.SK uviedol k počtu darovaných rýchlotestov uviedol, že „ nepamätá(m) si presný zdroj, kde (som) to čítal, preto len dodáva(m) link na jeden z článkov, ktorý uvádzal rôzne informácie.” Článok, na ktorý odkazuje, hovorí o dodávke 100-tisíc rýchlotestov z Číny vo štvrtok, 19. marca. Z kontextu tvrdenia, ktoré Juraj Blanár v relácii povedal, však vyplýva, že nemohol myslieť túto dodávku ale dodávku milióna rýchlotestov 27. marca - medzi ktorými boli aj darované testy.

kúpil uviedol


Mnohé školy sa dostali do zlej finančnej situácie cez podľa mňa veľmi nešťastný systém normatívov, došlo k tomu, že 130 pracovníkov pedagogických a nepedagogických na týchto školách muselo odísť.

Našli sme správy o plánovanom prepustení 113 učiteľov, nepodarilo sa nám však zistiť, či k tomu skutočne došlo. Portál TASR o situácií na obchodnej akadémií v článku uvádza: " Troch učiteľov a jedného nepedagogického zamestnanca prepustil riaditeľ už v marci, keďže po zmene prerozdeľovania peňazí od Košického samosprávneho kraja (KSK) škola dostala menej peňazí na mzdy. „Po prijímacom konaní v máji 2013 bol počet zapísaných žiakov pre školský rok 2013/2014 nižší než naše očakávania, a tak bolo nevyhnutné vykonať ďalšie organizačné zmeny, ktoré viedli k zrušeniu dvoch pracovných miest stredoškolských učiteľov a jedného pracovného miesta nepedagogického zamestnanca , “ uviedol Ivan." Portál Skolskyservis.teraz.sk v článku z augusta 2013 uvádza, že v Košickom kraji bude kvôli nižšiemu počtu žiakov a menšiemu objemu peňazí potrebné prepustiť 113 pedagogických zamestnancov. Správa však neuvádza, či počítajú aj s prepúšťaním nepedagogických zamestnancov. Nepodarilo sa nám nájsť správu, ktorá by potvrdila, že k prepúšťaniu skutočne došlo. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

článku článku


Pokiaľ si zoberiete vývoj cien od roku 2002, kedy tento najhorší krok vlády Mikuláša Dzurindu začal pôsobiť a tá ambícia Mikloša, všetko štátne len predať, vtedy sa prvýkrát objavilo vo veľkej miere, porovnajte si tento vývoj cien (el. energie pozn.), zistíte, že ten enormný nárast bol v rokoch 2002 až 2006.

Eurostat (.pdf) Ceny elektriny pre domácnosti k 1. 1. (EUR/100 kWh): 2004 - 12,18 2005 - 13,38 2006 - 14,48 Ceny elektriny pre výrobcov k 1. 1. (EUR/100 kWh): 2004 - 6,83 2005 - 7,03 2006 - 7,73 "Na Slovensku vzrástli ceny energií v rámci spotrebiteľských cien (HICP) najvýraznejšie v rokoch 2003 (medziročne o 23,5 %) a 2004 (medziročne 15,3 %), čo súviselo s liberalizáciou cien energií a odstraňovaním krížových dotácií .V ďalších dvoch rokoch sa ich medziročný rast zmierňoval (o 8,5 % v roku 2005 a o 14,9 % v roku 2006)..." V databáze Eurostatu nie sú k dispozícií čísla za rok 2002 a 2003. Z tohto dôvodu nemôžme porovnať údajný "enormný" nárast.

Eurostat (.pdf)
Eurostatu


Dnes teda je možnosť voľného očkovania, na stránke sú vakcinačné miesta, kde teda očkujú bez registrácie. Je ich pomerne veľa na celom Slovensku.

Na webe Ministerstva zdravotníctva je uvedený prehľad očkovacích miest aj s termínmi, kde sa občania môžu očkovať aj bez registrácie. Tvrdenie Vladimíra Lengvarského preto hodnotíme ako pravdivé.


Ani vstup do Únie nebol ľahký v roku 2004, museli sme zatvoriť atómovú elektráreň v Jaslovských Bohuniciach.

Súčasťou prístupových rokovaní medzi Slovenskom a Európskou úniou a podmienok, ktoré EÚ uložila Slovensku pred vstupom do tohto spoločenstva, bola aj energetická politika. Hoci pod vplyvom uvedených podmienok boli uzavreté dva bloky jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach, výrok Roberta Fica vyznieva, akoby bola uzavretá elektráreň ako celok. Tento výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

podmienok bol .pdf .pdf Dostavba


No pani Kolíková (bývalá štátna tajomníčka Ministerstva spravodlivosti, pozn.) nikdy u nás (v strane MOST-HÍD, pozn.) nebola.

Máriu Kolíkovú v roku 2006 vtedajšia ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská vymenovala ako prvú riaditeľku Centra právnej pomoci. V tom istom roku ju z tohto postu odvolal Štefan Harabín ako ďalší minister spravodlivosti. V roku 2010 počas vlády Ivety Radičovej sa Mária Kolíková stala štátnou tajomníčkou ministerstva spravodlivosti, ktorého ministerkou v tom čase bola Lucia Žitňanská. Funkciu štátnej tajomníčky ministerstva spravodlivosti opustila v auguste 2018. Svoj odchod zdôvodnila vyjadrením, že so súčasným ministrom spravodlivosti Gáborom Gálom nenašla zhodu vo viacerých oblastiach ale jej odchod súvisel aj s únosom vietnamského občana Trinh Xuan Thanha. Vo funkcii štátnej tajomníčky ministerstva spravodlivosti ju 23. augusta 2018 nahradila Edita Pfundtner. Mária Kolíková počas činnosti v štátnej správe nikdy nebola členkou strany MOST-HÍD. Súvislosti s týmto pre DenníkN povedala: "Nie som jeho (strany MOST-HÍD, pozn.) členom a ani nie som súčasťou žiadnych rozhovorov vnútri strany." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vymenovala odvolal stala opustila zdôvodnila súvisel nahradila nebola


...keď tá vláda vznikala, tak vznikla na troskách politickej strany, ktorá de facto potom zanikla (...).

Ľubomír Galko výrokom spochybňuje legitimitu vládnej koalície, ktorá bola sformovaná po parlamentných voľbách v marci 2016 stranami Smer-SD, SNS, Most - Híd a Sieť. Takto zložená vláda v apríli 2016 zverejnila svoju koaličnú dohodu . Vládna štvorkoalícia sa ale začala rozpadať už krátko po tom, ešte v priebehu 2016, kedy ju začali opúšťať poslanci Siete a v auguste 2016 aj predseda strany Sieť Radoslav Procházka. V septembri 2016 následne vznikla trojkoalícia Smer-SD, SNS a Most-Híd, už bez strany Sieť. V súčasnosti sa už žiadny poslanec NR SR nehlási k strane Sieť aj keď boli povodne za ňu zvolení. Nakoľko Sieť ako parlamentná politická strana de facto zanikla, výrok hodnotíme ako pravdivý.

sformovaná dohodu rozpadať vznikla Register nemala opustil


Kedže sa profesionálne zaoberám trestnému právu a bolo obdobie, keď so sa venoval obetiam trestných činov.

2002 habilitácia, titul Doc. ( "Nutná obrana" )

1988 - 1992 Postgraduálne štúdium na Ústave štátu a práva Slovenskej akadémie vied v oblasti "Trestné právo" , , titul CSc. ( "Trest smrti v Česko-Slovensku")

1987 - 1988 justičná prax a absolvovanie justičných skúšok, odborná kvalifikácia na výkon funkcie sudcu

1982 - 1986 Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislava, titul JUDr.

Odborné aktivity:

od 2000 člen Slovenskej advokátskej komory, zastupovanie obetí trestných činov

prípravné kurzy obhajcu pre Medzinárodný trestný súd v Haagu

študijné pobyty orientované na trestné právo a ľudské práva v USA, Anglicku, Fínsku, Belgicku a Francúzsku.

zakladateľ Strediska pre obete trestných činov

životopisu


... ten zákon, ktorý ste spomínali, ktorý ste predložili vy, nebol absolútne krytý. Bol to v panike prijatý zákon, čo sa týka odmeňovania zdravotníckych pracovníkov, vtedy za vašej vlády, len aby bol pokoj. Však následne to aj Ústavný súd zrušil, pretože krytie nebolo

Ústavný súd sa preto v súvislosti so zákonom zaoberal nasledovnými bodmi :

V politike
Rozhodnutím
podnet
odôvodnení
bodmi
Rozhodnutím


... aj sme mali stretnutie s našimi bývalými kandidátmi, všetkých, ktorí kandidovali, sme pozvali do tých Tatier aby prišli, aby povedali, čo si myslia o kampani, ako by to robili, aby sme sa s nimi bavili o tom, ako budeme fungovať spoločne do budúcna.

O povahe stretnutie v Tatrách a komunikácii s bývalými kandidátmi sme verejne dostupné informácie nenašli.


Teda konkrétne ako Smer, ale tak isto aj napríklad pán minister Krajcer hovorí, že zákon bez sankcie je bezzubý.

Vyjadrenia, že zákon bez sankcií je bezzubý bolo počuť najmä v súvislosti so zákonom o štátnom jazyku, a to od strany Smer a rovnako aj od ministra Krajcera. TASR (.doc): "Ministerstvo kultúry tiež argumentuje, že pokuty, ktoré môžu dosiahnuť až 5000 eur (150.630 Sk), majú zabezpečiť vymožiteľnosť zákona. Tie z neho vypadli v roku 1999 a od tohto obdobia bol podľa Sečíka (štátny tajomník ministerstva kultúry SR počas vlády Roberta Fica, pozn.) právny predpis bezzubý a fakticky sa neuplatňoval." Sme.sk : "Minister kultúry Daniel Krajcer (SaS) zdôvodňoval pokuty v jazykovom zákone tým, že inak by bol bezzubý."

TASR

Sme.sk


...dlhé roky hovorím, že potrebujeme zrušiť zdravotné odvody.

Demagog.SK už podobný výrok overoval v minulosti. Radoslav Procházka o zrušení zdravotných odvodov hovorí už dlhodobo, a preto hodnotíme tento výrok ako pravdivý.

K tejto téme sa odvtedy vyjadril už niekoľkokrát, napríklad na svojom blogu v auguste 2012, ale tiež v rozhovoroch v októbri 2012 a februári 2013 .

manifestu Alfa
blogu
októbri 2012
februári 2013


Ak má viac ako 20 % tuším, zamestnancov postihnutých zdravotne, má 60% zľavu.

Minister financií neprávne uvádza, že firma, ktorá zamestnáva viac ako 20% zamestnancov so zdravotným postihnutím platí len 60% z daňovej licencie. V skutočnosti firmy, ktoré zamestnávajú najmenej 20% zamestnancov so zdravotným postihnutím platia nižšie daňovú licenciu o 50% . Výrok vzhľadom na nepresnosť hodnotíme ako nepravdivý. Novela zákona o dani z príjmov schválená 3. decembra 2013 zavádza okrem iného daňovú licenciu (§ 46b). "§ 46b (3) U daňovníka, ktorého priemerný evidenčný počet zamestnancov vo fyzických osobách so zdravotným postihnutím za zdaňovacie obdobie je najmenej 20 % z celkového priemerného evidenčného počtu zamestnancov vo fyzických osobách podľa osobitného predpisu 136bc) s a daňová licencia podľa odseku 2 znižuje na polovicu ." Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela


Vy sa tvárite, ako všetko to, čo tu nastalo, sme spôsobili my a ja vám musím pripomenúť, že to, že je tu viac ako 56 000 nelegálnych migrantov na území Slovenskej republiky, spôsobili predchádzajúce vlády, aj vlády, ktoré ste vy podporovali.

Začiatkom novembra evidovalo ministerstvo vnútra 47 339 prípadov nelegálnej migrácie v roku 2023. 46 215 z toho však tvorili prípady tzv. sekundárnej tranzitnej migrácie, teda ľudia, ktorí cez Slovensko len prechádzali. Nie je pravda, že na území Slovenskej republiky je viac ako 56 000 nelegálnych migrantov. Zmena migračnej trasy je spôsobená viacerými faktormi, vrátane vydávania potvrdenia, ktoré presadila vláda Roberta Fica.

Ministerstvo vnútra SR pre Demagóg.sk vo vyjadrení potvrdilo, že ku 5. 11. 2023 evidujú 47 339 prípadov nelegálnej migrácie, z toho 46 215 prípadov sekundárnej tranzitnej migrácie, teda s úmyslom našim územím tranzitovať v smere do cieľovej krajiny.

V septembri 2023 vysvetlil vtedajší policajný prezident Štefan Hamran, že na Slovensko prišlo v roku 2023 približne 30-tisíc migrantov a 29-tisíc z nich už Slovensko opustilo.

Hamran tiež uviedol, že tretina migrantov prechádza cez Slovensko kvôli potvrdeniu o zotrvaní na území, ktoré Slovensko vydáva narozdiel od iných krajín po tzv. západobalkánskej migračnej ceste. Potvrdenie vydáva na základe zákona , ktorý prijala v roku 2018 vláda Roberta Fica. Migračná trasa do Nemecka, ktorá v minulosti viedla cez Maďarsko a cez Rakúsko, sa v roku 2022 presmerovala na Slovensko a Česko.

Podľa údajov Medzinárodnej organizácie pre migráciu ( IOM ) z roku 2022, pracuje na Slovensku viac ako 56 000 štátnych príslušníkov krajín mimo EÚ, nejedná sa však o nelegálnych migrantov.

30-tisíc potvrdeniu zákona presmerovala IOM


Na koaličnom rokovaní kým SaS sa vedelo vyjadriť ku konkrétnym návrhom, ktoré tam padali, pán poslanec Zajac povedal, že on na to potrebuje čas.


Bol urobený aj prieskum v rámci ministerstva školstva na jednotlivých školách, mne kolegovia aj posielajú, že 16,9 % žiakov základných škôl sa reálne stalo obeťou opakovanej šikany. 8 % žiakov gymnázia a 5 % žiakov stredných odborných škôl.

Správa Štátnej školskej inšpekcie o stave a úrovni výchovy a vzdelávania v školskom roku 2018/2019 uvádza , že opakovane šikanovaných žiakov bolo na základných školách 16,9%, na gymnáziách 8% a na stredných odborných školách 5,1% žiakov. Inšpekcia je podriadená ministerstvu školstva, čísla zisťovala cez dotazníky. Tvrdenie Branislava Gröhlinga preto hodnotíme ako pravdivé.

uvádza podriadená


Máme dva okresy v kraji, kde nie je ani kilometer ciest prvej triedy.

Okresy Gelnica a Spišská Nová Ves skutočne nemajú ani jeden kilometer ciest prvej triedy.

skutočne


No to je tak, že poslanci môžu mať vyššiu mzdu ako dnes, ale to musia múdro rozhodovať, to najprv musí byť nízky deficit a musia rásť mzdy, čiže keď by a prijal ten mechanizmus, ktorý som navrhol, a o ktorom sa bude v prvom čítaní hlasovať pozajtra, či prepáčte v stredu

V zákone Národnej Rady Slovenskej Republiky č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky sa v § 2 píše:

„ Poslancovi Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „poslanec“) patrí plat vo výške 3-násobku priemerného mesačného platu pracovníka národného hospodárstva Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, zaokrúhlený nahor na celých 100 Sk (ďalej len „plat poslanca“), začínajúc prvým dňom mesiaca, v ktorom zložil Ústavou Slovenskej republiky (ďalej len „ústava“) predpísaný sľub.1) Plat mu patrí ešte päť mesiacov po tom, keď došlo k zániku jeho poslaneckého mandátu .“

V návrhu zákona skupiny poslancov NR SR, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov sa v § 2 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:

„ (2) Zníženie podľa odseku 1 sa rovná sume trojnásobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa plat poslanca vypočítava, vynásobenému dvojnásobkom podielu schodku rozpočtu verejnej správy Slovenskej republiky na hrubom domácom produkte Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, na ktorý sa plat poslanca vypočítava, zverejneného Európskou komisiou (Eurostatom) v apríli kalendárneho roka, na ktorý sa plat poslanca vypočítava; 1a) tento podiel sa zaokrúhľuje na tri desatinné miesta a suma zníženia sa zaokrúhľuje na eurocenty .“.

zákone
návrhu zákona


Nezamestnanosť nám postupne klesá.  ...My sme v podstate stiahli nezamestnanosť o 1 % (1 percentuálny bod, pozn.)...

Nemožno hovoriť o postupnom klesaní nezamestnanosti. Údaje Eurostat nehovoria žiadnom poklese od začiatku roka. Disponibilná nezamestnanosť resp. evidovaná nezamestnanosť od nového roka neklesali. Údaj v júli 2013 ukazuje mierny pokles 0,2 resp. 0,1 percentuálneho bodu. Taktiež podľa dostupných relevantných údajov Eurostat a časových radov IFP, nie je pravdou, že nezamestnanosť za druhej vlády R. Fica alebo od začiatku roka klesla o 1 p.b. Pokles od januára 2013 sa pohybuje 0,2 - 0,1 p.b. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Demagog.SK pri overovaní používa údaje Eurostat a taktiež časové rady Inštitútu finančnej politiky. IFP vedie sezónne očistenú evidovanú aj disponibilnú nezamestnanosť. Demagog.SK neberie do úvahy štatistiky, ktoré vedie Ústredie práce. Dôvodom sú závažné podozrenia z manipulácie týchto údajov. Existujú podozrenia, že tieto čísla evidovanej nezamestnanosti, vedené Ústredím práce sú znižované umelo. Viac si prečítate na tu alebo tu . Štvrťročné údaje Eurostat hovoria o náraste 0,3 p.b. počas celého obdobia druhej vlády R. Fica. O nového roka sa nezamestnanosť nehýbala. Štvrťroky 2. štvrťrok 2012 3. štvrťrok 2012 4. štvrťrok 2012 1. štvrťrok 2013 2. štvrťrok 2013 nezamestnanosť 13,9 % 14,0 % 14,3 % 14,2 % 14,2 % Uvádzame tabuľku mesačných údajov o nezamestnanosti - Eurostat , a časové rady evidovanej a disponibilnej nezamestnanosti od IFP. Podľa mesačných údajov databázy Eurostat bola nezamestnanosť v apríli 2012 na úrovni 13,7 %. Podľa posledných údajov Eurostatu za júl 2013 dosiahla miera nezamestnanosti na Slovensku hodnotu 14,3 %. Počas druhej vlády R. Fica ide o nárast nezamestnanosti o 6 p. b. Od nového roka 2013 nie je badateľný pokles nezamestnanosti. Evidovaná nezamestnanosť (údaje IFP) ukazuje nárast nezamestnanosti od nástupu vlády R. Fica (apríl 2012 - júl 2013). Od januára 2013 klesla nezamestnanosť len o 0,2 percentuálneho bodu. Disponibilná nezamestnanosť (údaje IFP) poukazuje nárast nezamestnanosti od nástupu vlády R. Fica (apríl 2012 - júl 2013). Od januára 2013 klesla nezamestnanosť len o 0,1 percentuálneho bodu. Údaje evidovanej nezamestnanosti vedené Ústredím práce uvádzame ako doplnkové informácie. Pre podozrenia pre ovplyvňovanie štatistík, neberieme údaje do úvahy. Dátum zverejnenia analýzy: 16.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tu
tu
Štvrťročné údaje
Eurostat
časové rady
apríli
Eurostatu


Vystrihávate (Smer, pozn.) z tých nahrávok (v kauze Čurillovci, pozn.) normálne celé časti a pospájate ten text, aby vám vyhovoval.

Strana Smer-SSD na svojich tlačových konferenciách pravidelne prehráva útržky nahrávok vyšetrovateľov, ku ktorým by mali mať prístup len dotknuté strany konania. Vo viacerých prípadoch bolo dokázané, že v Smere-SSD s nahrávkami narábajú tendenčne, prehrávajú len v časti, ktoré im vyhovujú a obsah interpretujú presne opačne, ako to vyplýva z ucelených záznamov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V relácii Na telo 26. marca 2023 bol predseda Smeru-SSD Robert Fico konfrontovaný s celým znením nahrávky, ktorú zostrihanú využívali predstavitelia strany Smer-SSD na obviňovanie vyšetrovateľov NAKA.

Na nahrávke sa podľa Smeru-SSD mali vyšetrovatelia dohadovať, ako urobiť zo strany Smer-SSD “zločineckú skupinu.” Pri vypočutí ucelenej nahrávky v relácii Na telo je z kontextu jasné, že vyšetrovatelia nehovorili, že dostali za úlohu kriminalizovať Smer-SSD, ale že im túto úlohu pripisovali Peter Pellegrini a „majster marketingu“ Robert Fico.

Známy je aj prípad, kedy bola veta vyšetrovateľa v spise zaznamenaná ako: „(…) uznesenie o začatí neni (nezrozumiteľné slová), tam píšeme, čo chceme,“ kdežto z nahrávky je jasne počuť, že vyšetrovateľ Pavel Ďurka v skutočnosti povedal: „Povedal mi riaditeľ, že uznesenie o začatí, to neni list Ježiškovi, že tam píšeme to, čo chceme.“. Fico opakovane tvrdil , že nahrávka preukazuje vyrábanie dôkazov vyšetrovateľmi NAKA a ich svojvoľný postup.

Aj v samotnej relácií kde odzel tento výrok konfrontoval moderátor Michal Kovačič s nezostrihanou nahrávkou práve Roberta Kaliňáka. Z nezostrihanej nahrávky vyplýva presný opak toho čo tvrdí strana Smer-SSD o manipulácií svedkov vyšetrovateľom Čurillom.

Na nahrávke hovorí vyšetrovateľ NAKA Ján Čurila nasadenému agentovi Jánovi Kaľavskému, že odmieta vytvárať fiktívnych svedkov: „Ja som ti Jano nepovedal do p**i, že máš hovoriť vagabundom vonku, aby učili svedkov vypovedať. (...)Toto ja robiť nebudem. Buď je svedok alebo neni svedok.“

Robert Kaliňák nahrávku okomentoval slovami, že v tej dobe už vyšetrovatelia vedeli o tom, že sú odpočúvaní. Keď sa ho moderátor spýtal na dôkaz tohto tvrdenia, Robert Kaliňák nevedel reagovať. Advokát obvinených vyšetrovateľov Peter Kubina však upozornil na časové súvislosti, ktoré podľa neho potvrdzujú, že Kaliňák nehovoril pravdu. Kaľavský ako agent bol totiž nasadený o dva týždne skôr, ako sa začali odposluchy kancelárií vyšetrovateľov.

nahrávky zaznamenaná tvrdil relácií nahrávke upozornil


A teraz v súčasnosti máme v parlamente návrh zákona, ktorý hovorí o tom, že práve o tejto komunite sa nesmie ani len spomenúť na školách.

Štefan Kuffa a Filip Kuffa (Život-NS) predložili do Národnej rady SR návrh zákona, ktorý zakazuje činnosť na prezentáciu LGBT+ menšiny, zmenu pohlavia či odchýlku od rodovej identity pri narodení na školách a v školských zariadeniach. Ak by bol zákon prijatý, zakázaná by bola tiež výučba podporujúca a spomínajúca LGBT+ menšinu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Štefan Kuffa spolu s Filipom Kuffom doručili 30. septembra 2022 do parlamentu návrh zákona, ktorý mení a dopĺňa tzv. školský zákon.

Článok 1 návrhu zákona deklaruje: „V školách a v školských zariadeniach sa zakazuje činnosť združení a realizácia prednášok a školení zameraných na podporu homosexuality, zmenu pohlavia alebo odchýlku od rodovej identity určenej pri narodení.“ ( .pdf , s. 2).

Taktiež zakazuje „prezentácie a výučby sexuality propagujúcej homosexualitu, zmenu pohlavia alebo odchýlku od rodovej identity určenej pri narodení.“ ( .pdf , s. 2).

Návrh zákona, ktorý Kuffovci predložili zakazuje akúkoľvek činnosť, aj osvetnú o LGBT+ komunite na školách a v školských zariadeniach. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako pravdivý.

doručili .pdf .pdf


Keď som, spomínam sa na to s úsmevom, 4.júla 2006 prišiel na úrad vlády prvýkrát ako menovaný premiér, tak ma tam čakala iba pani upratovačka.

Nevieme, kto Roberta Fica čakal po jeho príchode na Úrad vlády.


Po ďalšie, máme najnižší dlh, druhý najnižší dlh v eurozóne a ukazujú všetky výsledky, že hospodársky rast je najvyšší v rámci Európskej únie. Pokiaľ hovorím o miliarde, hovorím o výpadku na daniach. Ale dane neplatí štát. Dane neplatí vláda. Dane sa platia cez podnikateľov a dane sa platia cez fyzické osoby.

Ako sme už písali vyššie, v prípade dlhu a rastu Fico uvádza správne čísla.


KDH vládne v Bratislave 20 rokov. 20 rokov v Bratislave ste vládli a odovzdali ste Bratislavu v stave, že vlastne naozaj nemá na výplaty.

Je pravda, že mesto Bratislava má finančné problémy, je jedným z miest s najväčším zadĺžením na Slovensku. Mesto má hlavne problémy so splácaním prác, ktoré si objednalo a už sa vykonali ako napríklad rekonštrukciu Starého mosta, zimného štadióna či Starej radnice. V súvislosti s prácami na Starej radnici sa mestský poslanec Štefan Holčík pre sme.sk vyjadril , že "od mája nedostalo asi sto ľudí výplatu" . KDH, minimálne v podobe obsadenia primátorského kresla, nevládla v Bratislave 20 rokov. Jozef Moravčík , ktorý bol primátorom v rokoch 1998-2002, bol zvolený za koalíciu SDK, SDĽ.

zadĺžením
pre sme.sk vyjadril
Jozef Moravčík


Ako sa rozhodnú vo Veľkej Británii? Budú hlasovať o tom, ostať alebo neostať v Schengene.

Otázkou referenda bude, či má Spojené kráľovstvo zostať členom EÚ, nie či má vystúpiť zo Schengenu. Toho nikdy nebolo súčasťou. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

referenda
referendum
The Guardian
DenníkN
Pravda
Veľká Británia
nepripojil
Schengenskej


Viete čo, je tu istý paradox a síce som na Slovensku vnímaný ako veľmi proruský politik, tu to musím veľmi jasne povedať.

Ľuboš Blaha sa sám priznáva, že je obdivovateľom marxistickej teórie a jej zástancom. Jeho vyjadrenie často podporujú ruskú politiku alebo sa zastávajú jej krokov, vyjadrenia iných slovenských politikov sa nám ale nepodarilo dohľadať. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Blog inklináciu partnerom


...strašne veľa ľudí mi píše listy,(...) že predstavte si, pán Kollár, robím celý život, za minimálnu mzdu (...), celý život driem, tomuto štátu vychovám dve deti, ktoré majú školy, ktoré sú znova zamestnané a dostanem menší dôchodok, ako Róm, ktorý nič nerobí celý život, len berie dávky a na konci má vyššiu penziu.

Nárok na starobný dôchodok má poistenec, ktorý získal najmenej 15 rokov dôchodkového poistenia a dovŕšil dôchodkový vek. Dôchodkový vek je na rok 2017 ustanovený na 62 rokov a 76 dní, ktorý slúži ako referenčný vek. Dôchodkový vek sa však v znení predošlých zákonov líšil vzhľadom na počet vychovaných detí a povolania (pozri Sociálna poisťovňa). Od roku 2015, pri odpracovaní nad 30 rokov za minimálnu mzdu, vláda zaviedla tzv. minimálny dôchodok , ktorý v roku 2017 činí 269,50 EUR. Kto celý život nepracoval resp. poberal iba sociálne dávky v nezamestnanosti, t.j. nesplnil podmienku min. 15 odpracovaných rokov, nemá nárok na poberanie starobného dôchodku.Výrok Kollára hodnotíme ako nepravdivý.

Nárok na starobný dôchodok
minimálny dôchodok
dôchodkové poistenie
vzniká nárok
pdf
Minimálna mzda
dávky materské
minimálnu materskú
Suma starobného dôchodku
Sociálna poisťovna
Sociálna poisťovňa
pdf


Veľká Británia si ešte z čias Thatcherovej vybojovala takzvaný rabat. To znamená, že veľká časť tých peňazí, ktoré ona prispieva ako čistý prispievateľ do európskeho rozpočtu, sa zákonite vracia automaticky do Veľkej Británie.

Je pravdou, že Margaret Thatcherová v roku 1984 vyrokovala rabat , prostredníctvom ktorého dochádza k 2/3 návratu platieb do európskeho rozpočtu späť. Výrok Blahu preto hodnotíme ako pravdivý.

Britský rabat je rozpočtovo- politické ustanovenie platné pre Veľkú Britániu a Severné Írsko. Rabatom dostane Veľká Británia 2/3 svojich platieb do Európskeho rozpočtu naspäť. Tento rabat vyrokovala Margaret Thatcherová z toho dôvodu, že vtedajší rozpočet pre poľnohospodárstvo bol stanovený na 70 % celkového rozpočtu EÚ, čo bolo pre Britániu nespravodlivé, keďže jej profity z agrárneho sektoru boli veľmi malé. Nedochádzalo tak k finančnej návratnosti. Okrem toho bola Veľká Británia vtedy jednou z najchudobnejších členských krajín.

Britský rabat sa vypočítaval ako 66 % rozdielu medzi odvedenými finančnými prostriedkami do spoločného rozpočtu a prostriedkami, ktoré v rámci rôznych politik dostane naspäť. Rabat je vrátený vždy 4 roky po príslušnom rozpočtovom roku. V posledných desaťročiach sa však poukazovalo na zastaralosť, komplikovanosť a nespravodlivosť tohto systému. Hoci bolo navrhnuté zrušenie britského rabatu, Veľkej Británii sa ho napriek tomu podarilo obhájiť s relatívne malými zmenami.

rabat
Britský rabat
Britský rabat


Pokiaľ ide o Slovensko, ruská strana hovorí približne o 10 %, v skutočnosti je to 14,6 % (menej plynu z Ruska, pozn.). Tak to bolo dnes (14. septembra 2014, pozn.), tak to bolo aj včera (13. septembra 2014, pozn.).

Slovenský plynárenský priemysel (SPP) už niekoľko dní pravidelne vydáva správu o poklese dodávok plynu z Ruska o približne 10 %. Žiadne vyhlásenie SPP nehovorí o poklese takmer 15 %. V skutočnosti však nemožno vylúčiť, že výpadok dodávok plynu z Ruska je viac ako 10 %. Obzvlášť vo svetle informácii zo 16. septembra 2014, keď SPP hovorí už o výpadku 25 %. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Reuters , 15. septembra 2014: " Slovak gas importer SPP reported a roughly 10 percent decrease in gas supplies from Russia for a sixth day in a row on Monday , a spokesman said. "SPP today (15. septembra 2014, pozn.) again observes a slight decrease in gas supplies by about 10 percent," spokesman Peter Bednar said in an emailed statement" ČTK , 14. septembra 2014: "Slovenské plynárne SPP opäť oznámili pokles dodávok zemného plynu z Ruska. Zníženie v nedeľu ( 14. septembra 2014, pozn.) dosiahlo zhruba desať percent. Rovnako veľký pokles dodávok podnik ohlásil aj v sobotu (13. septembra 2014, pozn.) . „SPP aj dnes (v nedeľu) zaznamenal mierny pokles objemu dodávaného plynu na úrovni približne desať percent,“ uviedol vo vyhlásení podľa Reuters hovorca slovenských plynární Peter Bednár. O 15 percent vraj v piatok poklesol prúd plynu z Ruska do Rakúska." TASR , 13. septembra 2014: „Slovenský plynárenský priemysel (SPP) aj dnes ( sobota 13. septembra 2014, pozn.) zaregistroval znížené dodávky zemného plynu, a to približne o desať percent. Je to už štvrtý deň, čo na Slovensko prúdi menej plynu." Reuters , 13. septembra 2014: "Slovak gas importer SPP saw a roughly 10 percent decrease in gas supplies from Russia for a fourth day in a row on Saturday, a spokesman said. "SPP today reports again a mild 10 percent drop in gas supply," spokesman Peter Bednar said in an emailed statement. "Despite that, our company guarantees continuous and stable supplies to all our customers." SPP na svojej stránke neposkytuje aktualizácie o dodávkach plynu, no v piatok 12. septembra 2014 vydalo správu , že naďalej poskytuje dodávky všetkým svojim zákazníkom. Podobne Eustream neposkytuje na svojej stránke žiadne aktualizácie, len uvádza, že plynu naďalej prúdi z Ukrajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SPP Reuters ČTK TASR Reuters správu Eustream


Viete, keď sa rozhoduje o zadĺžení krajiny a hľadá sa spôsob a dovoľte mi povedať príklad, napríklad financovanie diaľníc práve cez súkromné projekty, ktoré sa nezahrňujú do oficiálneho čísla dlhov, ale oni dlhmi sú, tak toto je ten postup grécke cesty do skazy.

V prvom rade je otázka, akú metodiku má Iveta Radičová na mysli. Predpokladajme však, že vzhľadom na to, že hovorí o zadĺžení krajín v Európskej únii, tak má na mysli metodiku ESA 95, ktorú používa vo svojich štatistikách Eurostat, ktorého čisla sú oficiálne čísla Európskej únie pri porovnávaní schodkov jednotlivých krajín, a ktorú obligatórne používajú krajiny EÚ v rozpočtoch. To, že Eurostat PPP projekty nezapočítava do oficiálneho čísla dlhov potvrdzuje napríklad aj riaditeľ INEKO Peter Goliáš. Taktiež podľa správy (.pdf) Komisie pre ekonomické vzťahy, ktorú v roku 2009 zverejnila britská Snemovňa lordov, sa PPP projekty nezapočítavajú do verejného dlhu podľa metodiky ESA 95.

potvrdzuje

(.pdf)


Robia to napokon konkrétne Fíni, ktorých som nedávno navštívil a pána ministra Gustavsona, ktorý ide dokonca robiť veľkú reformu v súvislosti s tým, že ide malé školy zlučovať do väčších škôl, to predovšetkým sa týkalo vysokého školstva.

Je pravdou, že Fínsky vzdelávací systém má jeden zo svojich cieľov znížiť početnosť škôl v systéme vyššieho vzdelávania. Ako uvádza (.pdf) správa ministerstva školstva Fínska z dňa 15. apríla 2013 s ieť vyššieho vzdelávania je stále príliš fragmentovaná.

uvádza upozorňoval uvádza


Myslím si, že je tu jednoznačné, pretože táto vláda zastavila všetky veľké verejné investície a pustila sa cestou len zdražovania...

Na to aby Ficov výrok neplatil stačilo nájsť jeden príklad veľkej verejnej investície, ktorá nebola zastavená. My sme ich našli hneď niekoľko. Figeľ odobril výstavbu R4 ; Národná diaľničná spoločnosť chce po voľbách stavať 3 rýchlostné cesty, na ktoré vypísala verejné obstarávania ; dostavba 3. bloku JEMO taktiež nebola zastavená, pokračuje.

výstavbu stavať dostavba


Ja si pomôžem ešte jedným číslom alebo číslami, ktoré ste v úvodnej veľmi zaujímavej prezentácii čísiel nepovedali a ktorými sa asi pán minister príliš chváliť nemôže a to je to, že áno, nezamestnanosť poklesla, to potvrdzujem, tie čísla neklamú, ale pokiaľ ide o počet dlhodobo nezamestnaných, to znamená tých, ktorí sú nezamestnaní viac ako rok a sleduje sa v štatistike na úradoch práce ešte aj počet tých, ktorí sú nezamestnaní viac ako 4 roky, tak tie za tie tri roky vlády Roberta Fica jednoducho narástli.

Od apríla 2012, kedy nastúpila vláda Roberta Fica, až do marca 2015, kedy bola vydaná najnovšia štatistika Ústredia práce, stúpol počet osôb nezamestnaných viac ako jeden rok o vyše 11 000 a počet osôb nezamestnaných viac ako štyri roky stúpol o viac ako 22 000. Počet dlhodobo nezamestnaných osôb teda naozaj za tri roky vlády R. Fica narástol, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Vláda R. Fica nastúpila v apríli 2012, štatistika Ústredia práce pre tento mesiac uvádzala 190 168 ľudí, ktorí boli nezamestnaní viac ako rok a z toho bolo 55 388 ľudí, ktorí boli nezamestnaní viac ako 4 roky. Najnovšia štatistika Úradu práce pre marec 2015 uvádza, že 201 843 ľudí je nezamestnaných viac ako jeden rok a z toho 77 595 ľudí je nezamestnaných viac ako 4 roky. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené údaje k mesiacu január v jednotlivých rokoch, v období od roku 2009 po rok 2015 (obdobie pred nástupom vlády I. Radičovej+obdobie vlády I. Radičovej+obdobie vlády R.Fica), o počte osôb nezamestnaných dlhšie ako 12 mesiacov a o počte osôb nezamestnaných dlhšie ako 48 mesiacov.

štatistika štatistika ÚPSVaR ÚPSVaR ÚPSVaR


Treba riešiť dlhodobú nezamestnanosť atď., áno treba to riešiť, ale aj vy teraz, nechcem konkrétne hovoriť o vás, ale aj minulá vláda mala tú istú dlhodobú nezamestnanosť a takisto nič s ňou v zásade neurobila.

Miera dlhodobej nezamestnanosti (nezamestnanosť trvajúca dlhšie ako 12 mesiacov, %) sa podľa Eurostatu od roku 2006 vyvíjala nasledovne:

Eurostatu


My sme opakovane robili vyhlásenia vo vzťahu k vládnej koalícii, že poďme hľadať tretieho kandidáta spoločného, ktorý by mohol byť zvolený.

December 2010 - Smer vyzval koalíciu na vzájomné rokovania o spoločnom koalično-opozičnom kandidátovi na generálneho prokurátora. Rovnako tak robí aj v posledných dňoch .

spoločnom koalično-opozičnom
posledných dňoch


Mohlo porušiť právo jedného z účastníkov a to tým, že po prvé, došlo k mechanizmu, na základe ktoré sa pán Čentéš vzdal. Vo verejnej voľbe bude odmenený, pretože už vládna koalícia povedala, že ho podporí na kandidáta za generálneho prokurátora.

Koalícia podporí Čentéša ako kandidáta na post generálneho prokurátora a v prípade, že kandidatúru prijme, bude sa o jeho podpore rokovať aj v poslaneckých kluboch. Pre aktualne.sk Richard Sulík povedal: "Má (Jozef Čentéš, pozn.) podporu lídrov koaličných strán. Ak bude kandidovať, potom dôjde aj na stretnutia s poslaneckými klubmi."

aktualne.sk


Pretože my komunikujeme s našimi partnermi v Európe a všetci sú zdesení z 2 vecí. Po prvé, že niekto robí zo Slovenska krajiny, ktorá chce iba pýtať peniaze. Dajte nám do fondov, dajte nám na toto a na toto. Ale keď sa treba zúčastniť čohosi, čo je dôležité pre celý svet....A druhá vec, ktorá mimoriadne mrzí predstaviteľov Európy, sú motívy, ktoré vedú pána Sulíka a pani Radičovú k takémuto správaniu sa. Motívy sú jednoduché. Udržať sa za každú cenu pri moci.

Ktorých partnerov mal R. Fico na mysli nebolo ďalej uvedené. Pravdivosť výroku nie je možné overiť.


Nie je pravdou, že stúpa nezamestnanosť preto, lebo v celej Európe stúpa. To vôbec tak nie je. V Európe sú minimálne tri skupiny krajín. Máme tu krajiny so stabilnou nezamestnanosťou, kde stagnuje, máme tu krajiny, nie málo krajín, kde prudko klesá a máme tu krajiny, kde rastie.

Krajiny EÚ možno rozdeliť tak ako Ľ. Kaník uvádza, do skupín krajín, kde nezamestnanosť rastie (14 krajín), kde klesá (7 krajín) a kde stagnuje (6 krajín). Krajiny kde nezamestnanosť rastie: Slovensko, Švédsko, Slovinsko, Portugalsko, Poľsko, Luxembursko, Holandsko, Cyprus, Taliansko, Francúzsko, Španielsko, Grécko, Írsko a Bulharsko. Krajiny kde nezamestnanosť stagnuje: Veľká Británia, Česká republika, Dánsko, Belgicko, Rakúsko, Malta. Krajiny kde nezamestnanosť klesá: Fínsko, Rumunsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Estónsko, Nemecko. Nezamestnanosť prudko klesá hlavne v Litve, Lotyšsku a Estónsku. V tabuľke Eurostatu uvádzame mieru nezamestnanosti v % v štátoch EÚ od r. 2009 až do r. 2012 (v prípade niektorých krajín je najnovším údajov miera nezamestnanosti v 3. kvartáli roku 2012): Krajina 2009 2010 2011 2012 Belgicko 7,9 8,3 7,2 7,3 Bulharsko 6,8 10,3 11,3 12,2 Česká republika 6,7 7,3 6,7 7,0 Dánsko 6,0 7,5 7,6 7,7 Nemecko 7,8 7,1 5,9 5,5 Estónsko 13,8 16,9 12,5 10,0 (3.Q) Írsko 12,0 13,9 14,7 14,8 Grécko 9,5 12,6 17,7 25,6 (3.Q) Španielsko 18,0 20,1 21,7 25,0 Francúzsko 9,5 9,7 9,6 10,3 Taliansko 7,8 8,4 8,4 10,7 (3.Q) Cyprus 5,5 6,5 7,9 12,1 Lotyšsko 18,2 19,8 16,2 14,1 (3.Q) Litva 13,6 18,0 15,3 13,0 Luxembursko 5,1 4,6 4,8 5,0 Maďarsko 10,0 11,2 10,9 10,7 (3.Q) Malta 6,9 6,9 6,5 6,5 Holandsko 3,7 4,5 4,4 5,3 Rakúsko 4,8 4,4 4,2 4,4 ( 3.Q) Poľsko 8,1 9,6 9,6 10,2 Portugalsko 10,6 12,0 12,9 15,7 Rumunsko 6,9 7,3 7,4 7,0 Slovinsko 5,9 7,3 8,2 9,0 Slovensko 12,1 14,5 13,6 14,0 Fínsko 8,2 8,4 7,8 7,7 Švédsko 8,3 8,4 7,5 7,7 Veľká Británia 7,6 7,8 8,0 7,8 EÚ - 27 9,0 9,7 9,6 10,5 Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
3. kvartáli


...veľkej skupine zamestnancov, to sú tí, ktorí oscilujú okolo priemernej mzdy,a lebo tí, ktorí majú povedzme cez 500 eur, alebo od 500 eur do približne 800 eur, tí v skutočnosti budú ten pozitívny efekt, ktorý by mal matematicky výjsť, je nižší, ako zamestnanci, ktorí budú zarábať nad túto čiastku nad 1 200 a vyššie eur.

Dopad reformy na živnostníkov záleží od ich príjmov. Prilepší si len tá skupina, ktorá má ročný príjem do 4 823 eur, ostatní zaplatia viac.

Hospodárske noviny


Já jsem přesvědčen, že takto to odpovídá znění ústavy(pozn.: aby se vybíralo vždy jenom z jednoho kandidáta na ústavního soudce, to znamená, že tady není vějíř několika kandidátů). Prezident na volné místo navrhne a Senát buď vydá souhlas, nebo nevydá souhlas.

Ústava České republiky (Článek 84, bod 2) konkrétně popisuje zmíněný proces následovně: " Soudce Ústavního soudu jmenuje prezident republiky se souhlasem Senátu." Dle mého názoru je tak argumentace Jiřího Pospíšila korektní a formálně správná.

Ústava České republiky


Napriek tomu môžem povedať, že na jednej strane vidím, že sme teda stabilní na južnom Slovensku, tam sme získali viac, ako sme mali. A nehovoriac o koalíciách, tam sme predbehli potom aj s koaličnými partnermi SMK. Na severe sme stratili...

Strana Most-Híd v roku 2014 v komunálnych voľbách na území južnom Slovensku skutočne získala viac mandátov ako v roku 2010, taktiež získala väčší počet mandátov v rámci koalícií než strana SMK. Čo sa však týka ziskov na severe Slovenka, strana Most-Híd získala rovnaký počet mandátov ako v roku 2010 a teda nie je možné povedať, že by tam stratila. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Je však nutné poznamenať, že nie je jasné, ktoré okresy, respektíve volebné obvody zaraďuje Bugár do oblasti južného a severného Slovenska, keďže žiadna jasná definícia, či vymedzenie oboch oblastí neexistuje. Mládežnícka organizácia strany Most-Híd - Iuven však na svojej internetovej stránke zaraďuje do regiónu južného Slovenska okresy Bratislava, Senec, Galanta, Dunajská Streda, Šaľa, Nové Zámky, Komárno, Levice, Veľký Krtíš, Lučenec, Rimavská Sobota, Revúca a Rožňava a do regiónu severného Slovenska okresy Čadca, Bytča, Kysucké Nové Mesto, Žilina, Námestovo, Tvrdošín, Dolný Kubín, Martin, Ružomberok, Liptovský Mikuláš, Turčianske Teplice, Banská Bystrica, Brezno, Žarnovica, Žiar nad Hronom, Banská Štiavnica, Krupina, Zvolen, Detva a Poltár, čo je rozdelenie, s ktorým budeme ďalej pracovať. Na južnom Slovensku strana Most-Híd skutočne získala viac mandátov ako v komunálnych voľbách v roku 2010. Kým v roku 2010 získala v tejto oblasti dokopy 949 mandátov (započítané sú mandáty získané samostatne a z koalícií a to v prípade poslancov i primátorov/starostov), v roku 2014 to bolo 954. Čo sa týka porovnania ziskov Most-Híd a SMK, tak Most-Híd (268 mandátov) skutočne v rámci koalícií získala viac mandátov ako SMK (88). V porovnaní ziskov mandátov (či už v rámci koalícií, alebo samostatných) si však oproti komunálnym voľbám z roku 2010 viac polepšila SMK. V prípade severu Slovenska získala strana Most-Híd rovnaký počet mandátov ako v roku 2010 - 22 a teda nie je pravdou, že by v tejto oblasti stratili.

regiónu južného Slovenska


RTVS ako verejnoprávna inštitúcia spravila 40 politických relácií, kde pozvala 118 poslancov, ani jedného z Ľudovej strany Naše Slovensko (...).

Je pravda, že predstavitelia K-ĽSNS nedostali v RTVS od volieb počas 40 relácií, ktoré RTVS usporiadala takmer žiadny priestor. Hneď po voľbách sa, ale na RTVS v špeciálnom vydaní "O 5 Minút 12" objavil Milan Uhrík, avšak odvtedy predstavitelia K-ĽSNS nedostali v 40 reláciách O 5 Mminút 12", ktoré RTVS usporiadala žiadny priestor. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Priestoru, ktorý dostáva Ľudová strana Naše Slovensko v slovenských médiách sa tím demagog.SK venoval vo výroku Jany Kiššovej z 19.3. 2017, ktorý zaznel v relácií "V politike". Je pravda, že po voľbách strana ĽSNS nedostala v 40 reláciách "O 5 Minút 12", ktoré RTVS k 19.3. 2017 usporiadala (21.3. podala K-ĽSNS sťažnosť) prakticky žiadny priestor v komerčných televíziách a ani jediný raz nevystúpil žiadny poslanec ĽSNS vo verejnoprávnej RTVS. Tvrdenie je, skutočne pravdivé, ak zoberieme do úvahy klasické relácie "O 5 Minút 12", ale neplatí v už spomínaných povolebných špeciáloch, kde predstavitelia ĽSNS priestor dostali. Pravdivé je aj časť o 118 poslancoch, ktorých RTVS do relácií k 19.3. 2017 pozvala. Kvôli nedostatku priestoru v RTVS sa 21.3. 2017 objavila na stránkach ĽSNS štatistika , ktorá hovorí, že od dňa konania parlamentných volieb poslanci ĽSNS nedostali v RTVS žiadny priestor. Na stránke ĽSNS je aj sťažnosť na RTVS v danej veci mediálnej ignorácie, k čomu sa vyjadrila Dominika Šulková, manažérka marketingu a komunikácie s verejnosťou RTVS. Po uverejnení sťažnosti, po viac ako roku, v RTVS 26. 3. 2017, v relácií "O 5 minút 12" vystúpil podpredseda strany Milan Uhrík. Vo všeobecnosti, v komerčných médiách sa poslanci z ĽSNS objavili iba niekoľkokrát a to konkrétne v TA3. Dátum zverejnenia analýzy: 10.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

objavil
Jany Kiššovej
nedostala
štatistika
sťažnosť
vyjadrila
vystúpil


Nie, bola reč, že som o maďarské občianstvo požiadal, nie prebral (reakcia na poznámku Puškárovej, že Berényi prebral maďarské občianstvo, pozn.).

11. novembra 2013 sa predseda strany SMK József Berényi vyjadril, že na otázku o tom, či má maďarské občianstvo, odpovedal už veľakrát. Avšak nikdy neodpovedal ani kladne, ani záporne. Stále tvrdí, že má slovenské občianstvo. O maďarské občianstvo požiadal šéf SMK začiatkom januára v roku 2011, no nenašli sme informácie o tom, že by skutočne aj maďarské občianstvo získal. Výrok preto označujeme za pravdivý.

slovenské maďarské Slovenskej


Hovoríte dotácie na betónové plochy (...) Na dotáciu, teda na tu betónovú plochu, ročne je 44 eur.

Pôdohospodárska platobná agentúra (PPA) poskytuje tri druhy podpory – priame podpory, projektové podpory a štátnu pomoc. Ani pod jednu z týchto kategórií nevieme subsumovať dotáciu na betónovu plochu o ktorej hovoril Béla Bugár. Podľa článku Denníka N firma Gard si od štátu vypýtala dotáciu na vyasfaltovanú plochu v obci Bežovce, pár kilometrov od hranice s Ukrajinou na niečo vyše hektárový pozemok, pričom Andrej Bán vo svojom článku písal, že priemerná dotácia na hektár pôdy je 240 eur. Výrok ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Béla Bugár sa v diskusii vyjadroval ku kauze firmy Agro Porúbka, bývalej okresnej šéfky strany SMER-SD, ktorá podľa článku Denníka N poberala dotácie určené na ornú pôdu a trávnaté plochy aj na pozemky, ktoré pod tieto kategórie nespadajú — napríklad asfaltové parkovisko. Ministerka pôdohospodárstva Gabriela Matečná informovala , že ku takejto situácii došlo v dôsleku zlyhania Výskumného ústavu pôdoznalectva a ochrany pôdy (VÚPOP), ktorý " zlyhal pri aktualizácií plôch nad ortofotomapami a verifikoval v systéme LPIS aj plochy, ktoré tam nemali byť ." Pričom sľúbila sprísnenie kontrol, odvolala zodpovedné osoby za správu LPIS a avizovala podanie trestného oznámenia. Pôdohospodárska platobná agentúra (PPA) poskytuje tri druhy podpory – priame podpory, projektové podpory a štátnu pomoc. Priame podpory sa vyplácajú z rozpočtu SR a refundujú z rozpočtu EÚ. Medzi priame platby patria prostriedky zo zdrojov Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu, Európskeho poľnohospodárskeho programu rozvoja vidieka a zo zdrojov štátneho rozpočtu SR. V rámci projektových podpôr PPA v súčasnosti implementuje tri programy – Program rozvoja vidieka SR 2014 – 2020, Program rozvoja vidieka SR 2007 – 2013 a Operačný program rybné hospodárstvo 2014 – 2020. Štátna pomoc v rezorte pôdohospodárstva sa poskytuje podnikateľským subjektom pôsobiacim v poľnohospodárskej prvovýrobe, potravinárstve, lesnom a rybnom hospodárstve. Štátna pomoc sa poskytuje priamou formou (dotáciou) poskytnutím nenávratných prostriedkov štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly MPRV SR podnikateľským subjektom; a nepriamou formou v zmysle §5 ods. 2 zákona č. 231/1999 Z.z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. Okrem toho môže byť poskytnutá aj minimálna pomoc, ktorá však v priebehu akéhokoľvek obdobia troch fiškálnych rokov neprekročí výšku 15 000 eur pre jeden podnik pôsobiaci v sektore výroby poľnohospodárskych výrobkov, 200 000 eur v sektore spracovania, marketing poľnohospodárskych výrobkov a v sektore lesného hospodárstva a 30 000 eur v sektore rybného hospodárstva. Štátna pomoc sa poskytuje na: - činnosti v poľnohospodárskej prvovýrobe - činnosti v spracovaní poľnohospodárskych výrobkov a výrobe potravinárskych výrobkov - činnosti v marketingu poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov - investície na ochranu kultúrneho a prírodného dedičstva nachádzajúce sa v pôdohospodárskych podnikoch - nápravu škôd spôsobených nepriaznivými poveternostnými udalosťami a živelnou pohromou podľa osobitného predpisu v sektore pôdohospodárstva - výskum a vývoj v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve - činnosti v lesnom hospodárstve - činnosti zamerané na rozvoj vidieka - zamestnávanie znevýhodnených zamestnancov a značne znevýhodnených zamestnancov - činnosti v hospodárskom chove rýb Podľa Denníka N Andrej Bán vo svojom článku písal, že priemerná dotácia na hektár pôdy je 240 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

podpory
Denníka N
Denníka N
informovala
odvolala
Priame
projektových
Štátna
Denníka N


Veď si len spomeňte, spomeňte, že Slovalco odišlo zo slovenského trhu.

Slovalco odstavilo hlavnú výrobu, podnik však pokračuje v aktivitách recyklačného centra na spracovanie procesného šrotu. Výrok je nepravdivý, pretože hlinikáreň Slovalco neodišla zo slovenského trhu a jej generálny riaditeľ uviedol, že sa ju budú snažiť udržiavať pripravenú na opätovný reštart v prípade schválenia potrebnej novely zákona na kompenzáciu nákladov na energie pre vysoko energeticky náročné podniky.

V auguste 2022 Slovalco avizovalo , že začína s odstavením pecí na výrobu hliníka, pričom posledné pece ukončili výrobu začiatkom roka 2023. Dôvodom mala byť neudržateľnosť výroby pri cenách energií a nedostatočná podpora zo strany štátu. Okrem energetickej krízy spojenej s ruskou vojenskou inváziou na Ukrajinu sa ceny elektrickej energie pre priemysel zvyšovali aj kvôli stúpajúcim cenám emisných povoleniek. Hlinikáreň sa sťažovala, že štát nezaviedol dostatočné kompenzácie pre energeticky náročné podniky.

Po odstavení hlavnej výroby hliníka má v Slovalcu ďalej fungovať recyklačné centrum šrotu. „Budeme ďalej pretavovať, vyrábať budeme zhruba 75 000 ton výrobkov. Pre túto prevádzku potrebujeme rádovo 130 ľudí," povedal generálny riaditeľ hlinikárne Milan Veselý. Firma plánuje udržiavať techniku v takom stave, aby bol možný reštart po prijatí potrebných noviel zákona.

pripravenú avizovalo ukončili podpora nezaviedol recyklačné reštart


Pán Fico, len chcem povedať, že podľa eurostatu a ministerstva financií dlhodobý trend od roku 2006 do roku 2010 stúpla naša zadlženosť z 30 % na 41. A teraz samozrejme ten dobeh nabieha zhruba na úroveň 44 na budúci rok.

Podľa údajov Eurostatu dosahoval Celkový dlh verejných financií v roku 2006 hodnotu 30,5% HDP. V roku 2010 hodnotu 41% HDP. Program stability SR na roky 2011-2014 počíta s nárastom dlhu na úroveň 44,1% v roku 2011 a 45,3% v roku 2012. Ján Figeľ si pomýlil buď rok alebo mieru dlhu.

Eurostatu
Program stability SR na roky 2011-2014


Výbor (Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné záležitosti, pozn.), ktorý práve po tom, čo vstúpila do platnosti Lisabonská zmluva, je jeden z výborov, ktorý dostal najviac agendy do svojej kompetencie.

Stálych parlamentných výborov je 20. Vychádzame z aktuálneho rokovacieho poriadku EP. Sledujeme kvantitu teda počet agend, ktorá ma Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné záležitosti v porovnaní s ostatnými výbormi EP. Kvantitatívne viac agendy má viacero výborov. Napríklad Výbor pre právne veci (12) a Výbor pre rozpočet (9). Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa Rokovacieho poriadku EP , príloha VII. (Pôsobnosť stálych výborov): XVII. Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci Výbor s pôsobnosťou pre: 1. ochranu občianskych práv, ľudských práv a základných práv vrátane ochrany menšín, ako ju stanovujú zmluvy a Charta základných práv Európskej únie, a to na území celej Únie; 2. opatrenia potrebné na boj proti všetkým formám diskriminácie s výnimkou foriem diskriminácie založenej na pohlaví alebo tých, ku ktorým dochádza na pracovisku a na trhu práce; 3. legislatívu v oblastiach transparentnosti a ochrany fyzických osôb v súvislosti so spracovaním osobných údajov; 4. vytvorenie a rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, najmä: (a) opatrenia týkajúce sa vstupu a pohybu osôb, azylu a migrácie, (b) opatrenia týkajúce sa jednotnej správy vonkajších hraníc, (c) opatrenia týkajúce sa spolupráce policajných orgánov a súdov v trestných veciach; 5. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť a Agentúru Európskej únie pre základné práva, Europol, Eurojust, Cepol a ďalšie orgány a agentúry činné v tejto oblasti; 6. stanovenie jasného rizika vážneho porušenia zásad spoločných pre všetky členské štáty niektorým členským štátom.

Rokovacieho poriadku EP


A začínajú sa ozývať opätovne hlasy, že tie názory, ktoré mali tie krajiny, o ktorých hovoria, že sú neposlušné, ako je napríklad Slovensko alebo Česko alebo Maďarsko, začínajú mať pravdu... Samozrejme, západné krajiny, ktoré sú cieľové, či už je to, tie hlasy sú z Nemecka, tie hlasy sú od šéfa Komisie Junckera.

R. Kaliňák hovorí o tom, že politickí predstavitelia viacerých západoeurópskych krajín sa zhodujú na tom, že EÚ zlyhala zatiaľ vo všetkých nápadoch, ktoré v rámci utečeneckej krízy mala (napr. hotspoty, kvótny systém, ...). Tvrdí, že začínajú postupne dávať za pravdu krajinám ako napr. Slovensko, Česko alebo Maďarsko. Medzi týchto ľudí zahrňuje napríklad aj predsedu Európskej Komisie, Jean-Claude Junckera. Nie sú verejne dostupné informácie, ktoré by nasvedčovali tomu, že Juncker začal dávať za pravdu názorom členských "neposlušných" štátov ohľadom postupu Únie smerom k utečeneckej kríze. Je pravdou, že v rámci západných krajín EÚ sú politickí predstavitelia, ktorí vystupujú kriticky voči migračnej politike EÚ a postupu Nemecka napríklad v prípade pozastavenia Dublinského protokolu. Nepodarilo sa nám však nájsť žiadne výroky v takej podobe, ako ich uvádza Kaliňák. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Na 25. október 2015 Juncker zvolal mini summit, kde sa malo hovoriť o balkánskej trase, cez ktorú utečenci prichádzajú do Európy, a dôstojnom zvládnutí prílevu migrantov. Juncker síce na stretnutí poznamenal, že jediný spôsob, ako si so situáciou poradiť, je spomaliť nekontrolovaný príliv migrantov do Európy, avšak nikde nenaznačil, že by Únia vo všetkých úlohach, ktoré si v súvislosti s krízou vytýčila jednoznačne zlyhala alebo dal za pravdu krajinám ako napr. Slovensko, Česko alebo Maďarsko v niektorom ohľade. “ The policy of waving through people to neighbouring countries has to stop. I want to be clear: people must be registered. No registration, no rights .” Zdôraznil zároveň potrebu rýchleho konania, aby bolo zabránené stratám na životoch a ohrozeniu ľudí: "Every day counts...Otherwise we will soon see families in cold rivers in the Balkans perish miserably." A. Merkel na summite hovorila o potrebe zachovania európskych hodnôt a solidarity, pričom bude treba spraviť ďalšie kroky, ktorými sa zvládne migračná kríza. "Europe must show it is a continent of values, a continent of solidarity...This is a building block ... but we need to take many further steps." Kritikou nešetril predseda nemeckej strany CSU, H. Seehofer , ktorý apeloval na zníženie limitov azylantov v Nemecku, pričom kritizoval nečinnosť Rakúska. Rakúsky minister J. Ostermayer potvrdil, že kancelár W. Faymann je v úzkom kontakte s Merkelovou, pričom poznamenal nutnosť konania v súlade s ľudskosťou: "If refugees are on the move, all that is left to decide is whether one provides the people with medicine and food or one lets them freeze. In this challenging situation, we must act humanely"

kriticky
25. október
spomaliť
Zdôraznil
apeloval


...spôsob valorizácie dôchodkov bol naštartovaný v januári v roku 2004. Čiže za bývalej vlády.

stále platí


Mňa nepozvali do TA3 len preto, lebo sú tam dvaja moderátori inak orientovaní od októbra minulého roku, ako predsedu víťaznej strany.

Nie je pravdou, že by Matovič nebol pozývaný do televízie TA3. Od októbra minulého roku je dohľadateľných viacero diskusných relácii, ktorých sa Matovič zúčastnil. Po voľbách bol taktiež hosťom hlavnej nedeľnej relácii V politike. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vražda na Zámockej

Minulý rok v októbri sa pred LGBT podnikom Tepláreň udiala úkladná vražda . Pri čine zahynuli dve obete, ktoré patrili do LGBITI+ komunity. Čin bol neskôr prekvalifikovaný na obzvlášť závažný zločin teroristického útoku.

Krátko po útoku, pri príležitosti svetového dňa coming outu, sa moderátor diskusnej relácie V politike Rastislav Iliev verejne prihlásil k LGBTI+ komunite.

Podobné gesto urobil pár mesiacov pred tým aj druhý moderátor diskusnej relácie Richard Dírer, ktorý sa verejne prihlásil k homosexuálnej orientácii.

Kontroverzné Matovičove vyjadrenia

Krátko po coming oute moderátora TA3 napísal Matovič status , ktorý vyvolal pobúrenie v LGBTI+ komunite. Status začínal slovami „SOM HETERO“ a na koniec pridal hashtag „Nehanbite Sa Za Seba“. Matovič bol známy viacerými kontroverznými vyjadreniami na adresu LGBITI+ ľudí aj predtým. V máji 2022 v relácii Rádia Expres u Braňa Závodského tvrdil , že novinári na jeho osobu útočia preto, lebo nie je „LGBTI orientovaný.“ Za iný výrok získal Matovič dokonca ocenenie Homofób roka.

Matovič v TA3

Napriek jeho výrokom sa Matovič viackrát od spomínaného dátumu zúčastnil v diskusných reláciách na TA3. Napríklad v relácii Téma dňa bol hosťom 25.1.2023 či 16.2.2023 . Matovič taktiež viackrát debatoval v relácii Téma, konkrétne 6.7.2023 , 14.7.2023 či 28.8.2023 . Zúčastnil sa taktiež povolebného vysielania nedeľnej relácie V politike.

Bol to práve Igor Matovič, ktorý ešte v roku 2021 odmietal chodiť do politických diskusií. Po koaličnej kríze sa Matovič niekoľko mesiacov odmietal zúčastňovať diskusií, napriek tomu, že podľa moderátorov pozvánky dostával.

vražda
prekvalifikovaný
prihlásil
urobil
prihlásil
status
tvrdil
získal
25.1.2023
16.2.2023
6.7.2023
14.7.2023
28.8.2023
povolebného vysielania
odmietal


Tu sú stovky miliárd, ktoré Európska únia pripravuje a chce pomôcť svojim členským štátom, aby sme zvládli túto krízu.

Európske inštitúcie pripravili alebo pripravujú v súvislosti s dopadmi koronavírusu pomoc členským štátom v stámiliardových výškach. Tvrdenie Ivana Korčoka preto hodnotíme ako pravdivé. Európska komisia ohlásila investičnú iniciatívu na zmierňovanie škôd spôsobených pandémiou COVID-19. Jej súčasťou je aj návrh, aby členské štáty nemuseli Únii vracať tzv. predbežné financovanie eurofondov, ktoré by za normálnych okolností vracať museli. Slovensko by malo mať v rámci tejto pomoci k dispozícii 527 miliónov eur. Okrem toho v „iniciatíve (to) bola jedna z flexibilít (ktorá umožnila) presúvanie 8 % z alokácie na prioritnú os do inej osi v rámci fondu, alebo teda operačného programu,” uviedlo Zastúpenie EK na Slovensku pre portál Demagóg.SK. Komisia tiež schválila uvoľnenie 37 miliárd eur pre členské štáty z európskeho fondu solidarity. Európska centrálna banka oznámila , že plánuje nakúpiť finančné aktíva vo výške 750 miliárd eur, aby podporila ekonomiky štátov eurozóny. Banka po prvýkrát nakúpi okrem štátnych aj komerčné cenné papiere nefinančných inštitúcií. Výška nákupov pre jednotlivé krajiny bude závisieť od podielu ich centrálnych bánk na základnom imaní ECB.

ohlásila je malo uvoľnenie oznámila plánuje prvýkrát bude


My sme nesúhlasili s predlžovaním núdzového stavu formou, že najprv to vláda rozhodne a potom 20 dní má na to, aby sa spätne prišla spýtať parlamentu či tak mohla urobiť alebo nie… v Čechách sa musí ísť premiér opýtať vopred do parlamentu či môže alebo nemôže predĺžiť núdzový stav… my sme boli proti tomu, a mali sme tam pozmeňujúci návrh

Peter Pellegrini a strana Hlas skutočne nesúhlasia so súčasným spôsobom predlžovania núdzového stavu. V Českej republike vláda vždy žiada Poslaneckú snemovňu o povolenie na jeho predĺženie. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý. Vláda a koaliční poslanci koncom roka schválili a prezident ka podpísala novelu ústavného zákona o bezpečnosti štátu, podľa ktorej „s predĺžením núdzového stavu podľa druhej vety musí vysloviť súhlas národná rada, a to do 20 dní od prvého dňa predĺženého núdzového stavu.” Môže sa teda stať, že vláda najprv predĺži núdzový stav a až dodatočne si vypýta súhlas poslancov. Poslanci Hlas-u podali 9. decembra 2020 v parlamente návrh na zmenu, ktorým chceli zvýšiť potrebnú väčšinu na predĺženie núdzového stavu na tri pätiny poslancov parlamentu. Žiadali tiež, aby poslanci museli dať súhlas ešte pred predĺžovaním. V Českej republike môže vláda natiahnuť núdzový stav len „ po predchádzajúcom súhlase Poslaneckej snemovne.” Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

schválili podľa návrh môže


V Rakúsku zatvárali hneď po Vianociach hranice, pretože vedeli o juhoafrickej mutácii, vedeli o anglickej mutácii, ktorú, preto spravili prvý lockdown už pred Vianocami. My sme ten lockdown nespravili, my sme tu mali bublinky, my sme sa lyžovali, a teraz jednoducho naše nemocnice kolabujú

Rakúšania mali tvrdý lockdown od polovice novembra do začiatku decembra - teda už pred Vianocami. Na Slovensku začali platiť striktnejšie opatrenia až tesne pred sviatkami, vláda ich sprísňovala až na Silvestra. Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako ešte pravdivé. 'Rakúsko Rakúšania mali tvrdý lockdown od polovice novembra do 6. decembra 2020. 7 decembra vláda čiastočne uvoľnila opatrenia, otvorila aj obchody, ktoré nie sú nevyhnutné pre základné životné potreby. Lyžovanie povolila od 24. decembra. Cez sviatky sa mohli v Rakúsku stretávať najviac 10ti ľudia z 10tich domácností. Od 19. decembra museli ísť cestovatelia vracajúci sa z rizikových oblastí do 10-dňovej karantény. Pred Vianocami už bolo jasné, že po nich Rakúsko vstúpi do tretieho lockdownu. 8. januára vláda zaviedla kontroly na hraniciach, od nasledujúceho týždňa znížila počet otvorených hraničných priechodov. Od 15. januára platí pri vstupe do Rakúska povinnosť preukázať sa vopred vyplneným formulárom. Od 10. februára je pri vstupe z rizikových oblastí nutné preukázať sa negatívnym testom a izolovať sa, alebo podstúpiť do 24 hodín test. Informácie o výskyte prvých prípadov juhoafrickej mutácie vo Veľkej Británii sa objavili 23. decembra. Kvôli objaveniu ohniska juhoafrickej mutácie uzavreli rakúske úrady v polovici februára Tirolsko. Opustiť provinciu bolo možné len s negatívnym testom. V tejto spolkovej krajine sa nachádza množstvo lyžiarskych stredísk. Po Vianociach, 26. decembra, začal v Rakúsku platiť tretí lockdown. Slovensko Na Slovensku začali platiť prísne opatrenia tri dni pred Vianocami, ľudia sa mohli stretávať len s jednou bublinou (ďalšou domácnosťou). Lyžovať sa mohlo aj u nás, strediská museli zavrieť až 1. Januára. Po tom, čo sa objavili informácie o britskej mutácii vírusu Slovensko rovnako ako Rakúsko pozastavilo lety z Británie. Kým v Rakúsku bol ale zákaz dlhšie v platnosti , na Slovensku bol po dvoch dňoch zrušený .

mali uvoľnila otvorila povolila mohli museli bolo zaviedla platí Informácie možné nachádza začal mohli museli Slovensko Rakúsko platnosti zrušený


My sme prijali veľmi rýchlu reakciu (na maďarský zákon o dvojitom občianstve, pozn) a za túto reakciu nehlasovali len vtedajší koaliční poslanci, ale aj vtedajšia opozičná strana KDH.

Okrem Martina Fronca, všetci prítomní poslanci KDH hlasovali za zákon, a to aj v prvom , aj v treťom čítaní.

v prvom
v treťom


My sme predstavili teraz v Komárne náš program, ktorý sme vytvorili spolu s mladým tímom, mladými ľuďmi, ktorí neboli doteraz v politike, ale už niečo urobili aj vo svete, aj tam, kde sa uplatnili, a to nie je iba komunálna politika ale aj rôzne sféry života.

Maďarská komunitná spolupatričnosť - volebné združenie strán SMK, Maďarské fórum a Spolupatričnosť - predstavilo svoj volebný program 8. januára v Komárne. Píše v ňom, že „ bol vytvorený v spolupráci s mladými odborníkmi, vďaka nim naša kandidátka je jednou z najmladších”. Na kandidátke strany sú viacerí tridsiatnici aj dvadsiatnici. Tvrdenie Gyulu Bárdosa hodnotíme ako ešte pravdivé.

predstavilo program Píše


„Pán redaktor, moja vláda v rokoch 2006, 2010 a 2012, 2015 nesprivatizovala absolútne nič.“

Podobný výrok sme v Demagog.SK overovali už niekoľkokrát. Tento výrok je z relácie V politike 15. marca 2015. K tejto téme sme napísali aj komentár do Denníka N.

overovali
V politike
Denníka N.
novely zákona
potvrdil
obchode
Privatizácia
označil
návrhu


Iveta Radičová jasne povedala, že ak bude zvolený za generálneho prokurátora pán Trnka, tak podáva demisiou a pán Trnka nebol zvolený rozdielom jedného, jediného hlasu.

Podobný výrok sme už overovali v relácii O 5 minút 12 zo 7. novembra 2011 (výrok R. Sulíka, pozn.). Iveta Radičová možnosť podania demisie potvrdila napríklad pre sme.sk :

O 5 minút 12

sme.sk


...máme dnešné vysoké školstvo, ktoré je postavené na situácii, že 80% študentov dosahuje až magisterské vzdelávanie, čo je svetový unikát, pretože všade na svete funguje to tak, že väčšina vysokoškolákov absolvuje bakalárske štúdium (...).

Tvrdenie Miroslava Beblavého je náročné hodnotiť už len z dôvodu zveličovania, kde tvrdí, že Slovensko je svetový unikát v podiele absolventov magisterského štúdia. Školský systém sa odlišuje už len v rámci krajín EÚ alebo OECD, porovnanie väčšej skupiny krajín z hľadiska vysokoškolského systému neexistuje. Je pravda, že na Slovensku je pomerne nízky podiel absolventov bakalárskeho štúdia a pomerne vysoký podiel absolventov magisterského štúdia v odpovedajúcej vekovej skupine. Taktiež je pravda, že na Slovensku dosahuje najvyššiu hodnotu z krajín OECD ukazovateľ viacnásobného absolvovania, ktorý tiež vypovedá o trendoch vo vysokoškolskom systéme. Štúdia pre Európsku komisiu potvrdzuje, že Slovensko patrí medzi tie krajiny, kde viac ako 75 % absolventov bakalárskeho štúdia nastúpi na magisterské, ukazovateľ ale nevypovedá o tom, koľko z nich magisterské štúdium úspešne ukončí. Z dôvodu nepresnej formulácie a dezinterpretácie údajov hodnotíme výrok ako zavádzanie. Podľa analýzy Akademickej rankingovej a ratingovej agentúry bolo v rokoch 2008-2012 trendom že: " aspoň 80 % absolventov I. stupňa dennej formy štúdia a viac ako 90 % absolventov I. stupňa externej formy štúdia pokračuje v štúdiu na II. stupni ." ( .pdf , s. 33). Podľa analýzy INEKO je toto číslo ešte vyššie. Len 3 % bakalárov vstupuje na trh práce (z celkového demografického ročníka). INEKO zároveň uvádza, že podieľ populácie SR s ukončeným bakalárskym titulom je 4,6 %. Rovnako je to však v Maďarsku a ešte menší je podiel bakalárov v Rakúsku - 3,3 % ( .pdf , s. 13). Ďalšia analýza, štúdia Univerzity Komenského odkazuje na dáta Európskej komisie z roku 2014, podľa ktorých je v rámci Európy až 6 krajín, pri ktorých viac ako 75 % bakalárov pokračuje v magisterskom/inžinierskom štúdiu ( .pdf , s. 13), medzi tými krajinami je aj Slovensko ( .pdf , s. 64). Je tak pravda, že vyše 80 % absolventov bakalárskeho štúdia pokračuje v magisterskom štúdiu, avšak nie všetci, ktorí pokračujú. magisterské štúdium aj dokončia. Ako jeden z dôležitých zistení analytikov z INEKA bol práve nezvyčajne nízky podiel absolventov s bakalárskym titulom " Zatiaľ čo na Slovensku väčšina absolventov s terciárnym vzdelaním ukončí svoju vzdelávaciu cestu magisterským, inžinierskym alebo doktorským titulom, v OECD je najbežnejším titulom bakalársky titul. Podľa údajov z roku 2015 mali na Slovensku najvyššie ukončené vzdelanie s bakalárskym titulom iba 3 % populácie, zatiaľ čo v OECD je to 16 % (...) Slovensko je v rámci krajín OECD krajinou s vôbec najdlhšou priemernou dĺžkou štúdia. Študuje sa u nás v priemere aspoň o rok viac ako je bežné v OECD. Každý piaty absolvent je vo vzťahu k svojej pracovnej pozícii aj preto prekvalifikovaný . " INEKO taktiež uvádza štatistiku OECD, podľa ktorej je podiel absolventov magisterského vzdelávania v populácii 25-64 ročných na Slovensku 17 %, priemer krajín OECD je 11 %, z uvedených krajín má najvyšší tento podiel Poľsko - 21 %. Už samotná analýza z Univerzity Komenského začína s nasledujúcou myšlienkou: " Slovensko je svetový líder v produkcii absolventov druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania; nezvládnutá masifikácia a diverzifikácia vysokého školstva by mala byť kľúčovým impulzom slovenských reforiem ". Údaje o absolventoch viedli autorov aj k nasledujúcemu pozorovaniu: " ... bakalárske štúdium je na Slovensku stále chápané skôr len ako prvý neúplný stupeň uceleného vysokoškolského štúdia. V ostatných rozvinutých európskych krajinách to tak ale už dlhšiu dobu nie je; slovenské vysoké školstvo vďaka tomu stojí mimo smerovania bolonského procesu ". Autori zároveň zistili, že Slovensku skutočne patrí prvenstvo v podiele čerstvých absolventov magisterského vzdelávania v populácii zodpovedajúceho veku. Kým priemer OECD je to 15 %, na Slovensku je tento ukazovateľ na úrovni 36 % (aj v Česku, kde je školský systém najviac podobný k slovenskému, je tento podiel 23 %). Ďalší ukazovateľ, ktorý vypovedá o nepomere absolventov bakalárskeho a magisterského štúdia na Slovensku, je ukazovateľ viacnásobného absolvovania. Popisuje, koľko vysokoškolských diplomov získa každý absolvent aspoň nejakého vysokoškolského štúda v priemere. Kým priemer OECD je 1,39 (teda viac absolventov získa len jeden diplom), tak Slovensko "vyhráva" s priemerom 1,91. Druhé najvyššie číslo patrí Česku, avšak stále ide o 1,55. Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf .pdf .pdf


Však policajtov je 21-tisíc, keď som nastupoval a 22-tisíc ich bolo, keď som odchádzal, pretože pribudla železničná polícia. O akých 6-tisícoch to rozprávate.

Aktuálne údaje o počte policajtov sme nenašli, tento prehľad INEKO hovorí, že v roku 2006 bol priemerný počet policajtov 20 370. Železničná polícia sa začlenila do policajného zboru od 1. januára 2011 (ministrovi vnútra podlieha od apríla 2009). Chýbajú nám síce údaje pre rok 2010, ani prípadný nárast však nemohol byť spôsobený začlenením železničnej polície, ktoré prebehlo až po odchode exministra.

tento prehľad INEKO
sa začlenila


Minister Maďarič sa bráni pred faktom, že zmluva, o ktorej hovorí, bola podpísaná deň pred voľbami tvrdením, že súťaž prebiehala už skôr. Tento výrok označujeme za pravdivý. V zmluve (PDF) medzi ministerstvom kultúry a spoločnosťou Tender Media Group z 11. júna 2010 sa v Preambule (strana 2) píše: "Základná zmluva sa uzatvára na základe vyhláseného centrálneho verejného obstarávania , realizovaného postupom užšej súťaže zverejnenej v Úradnom vestníku Európskej únie pod číslom 2009/S 174-251428 z 10.9.2009 a vo Vestníku verejného obstarávania číslo 175 zo 11.9.2009 ." Vo vestníku verejného obstarávania zo septembra 2009 dostupnom na stránke Úradu pre verejné obstarávanie, sa spomenuté vyhlásenie súťaže naozaj nachádza . Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zmluve
vestníku verejného obstarávania
naozaj nachádza