Kto bol objednávateľ a objednávateľom podľa novín, tuná pána Naďa aj všetkých ostatných, bol Smer za týmto, za tou vraždou. Smer. Ste to vykrikovali na námestiach a všetkým podobným a jednoducho OĽaNO to hovorilo stále… zmena vlastne vlády v 2018 nastala preto, lebo všetci hovorili, vrátane tejto televízie, že za smrť Kuciaka môže Smer.

Mnohí opoziční politici a médiá pripisovali strane Smer-SD zodpovednosť za to, že na Slovensku zavraždili novinára. Nehovorili však – a už vôbec nie „všetci“ –, že Smer bol objednávateľom vraždy. Strane vyčítali prepojenia jej predstaviteľov na Mariána Kočnera, vytvorenie prostredia mafiánskeho štátu, ako aj nečinnosť polície – ktorá spadala pod ministra vnútra Roberta Kaliňáka a riadil ju jeho nominant – pri ochrane Jána Kuciaka. Robert Kaliňák v tvrdení preháňa, preto ho hodnotíme ako zavádzajúce.

Po vražde sa ako najpravdepodobnejší motív ukázala Kuciakova práca investigatívneho novinára. Opozičná politička a poslankyňa za stranu SaS, Lucia Ďuriš Nicholsonová, deň po zverejnení vraždy poukázala na fakt, že motívom mohol byť Kuciakov posledný článok o možnom napojení talianskej mafie na Smer.

Predseda opozičného OĽaNO spojil v ten istý deň Roberta Fica s Kuciakom a Kušnírovou, tak ako je podľa neho spätý Mečiar s vraždou Remiáša. Poslankyňa za OĽaNO Veronika Remišová zároveň vraždu označila za následok útokov vládnych politikov (Smer-SSD, SNS, Most-Híd) na novinárov a ich dehonestáciu.

Viaceré opozičné politické strany, vrátane KDH, vyzvali vtedajšieho ministra vnútra Roberta Kaliňáka či premiéra Roberta Fica na vyvodenie politickej zodpovednosti, ktorú mali údajne niesť za to, že vražde nezabránili. Róbert Kaliňák, ktorý bol v tom čase ministrom vnútra a bol preto nepriamo zodpovedný za nekonanie polície, sa na margo Kočnerových vyhrážok Kuciakovi vyjadril nasledovne: „Ktoré vyhrážky máte na mysli? Ja mám z toho vyjadrenia skôr pocit, že sa chce zaradiť ako ďalší novinár do vášho denníka. To je to, čo vy robíte, hľadanie špiny.“

Počas nasledujúcich mesiacov a rokov sa k téme politici opakovane vyjadrovali. V októbri 2018 poslanec Galko (SaS) obvinil Smer-SSD zo zodpovednosti za všetko, čo sa v tomto prípade udialo, keďže bol Marián Kočner, ktorý sa už vtedy považoval za pravdepodobného objednávateľa, „prerastený pupočnou šnúrou so stranou Smer.“

V januári 2020 prezident Kiska (Za ľudí) pripísal plnú zodpovednosť za vraždu Robertovi Ficovi a strane Smer-SSD. Igor Matovič ako predseda OĽaNO na výročie vraždy v roku 2022 pri odhalení pamätníka na Námestí SNP v Bratislave označil Fica Pellegriniho za zodpovedných za systém, ktorý umožnil vraždu Jána a Martiny.

Zmena vlády v roku 2018 nastala pre demisiu premiéra Roberta Fica. S demisiou predsedu vlády padá podľa Ústavy (čl. 116) celá vláda s ním. Nová koaličná vláda Petra Pellegriniho pokračovala v rovnakom straníckom zložení ale s viacerými personálnymi obmenami.

Robert Fico podal demisiu v atmosfére, kedy jeho koaličný partner Most-Híd aj pod tlakom verejnosti, ktorá volala po vyvodení politickej zodpovednosti a nových voľbách na protestoch „Za slušné Slovensko,“ chcel najprv rekonštrukciu vlády, ale neskôr požadoval predčasné voľby, alebo pohrozil vystúpením z koalície.

Prezident Kiska taktiež tlačil na rekonštrukciu vlády alebo nové voľby. Nakoniec však predseda Mostu-Híd Béla Bugár netrval ani na jednom, a to práve po demisii Roberta Fica, ktorá bola podľa strany novou situáciou. Okrem vyvodenia politickej zodpovednosti bolo najmä u členov strany Most-Híd ako smerodajné pre ich požiadavky, že Fico začal konšpirácie o spiknutí proti vláde medzi Sorošom a Kiskom.

ukázala poukázala spojil vyzvali vyjadril obvinil považoval pripísal označil nastala padá pokračovala volala chcel požadoval tlačil netrval začal


...autorita Európskej únie hovorí, v Európe sú dva štáty schopné rozvojovej politiky v budúcom roku. Jedno je Slovensko, druhé je Poľsko.

Komisia nepredpovedá (.pdf) v tomto roku ekonomický rast len v Írsku, Grécku, na Cypre, v Litve a Lotyšsku. Ostatné krajiny by mali v nejakej miere rásť.

nepredpovedá


Nebol ani na programe (výkonný šéf Deutsche Telekom, pozn.) . ...túto návštevu výkonného šéfa Deutsche Telekom, ste nedali ani na webovú stránku úradu vlády.

Robert Fico podpísal memorandum o predaji 49% podielu Slovenskej republiky vo firme Slovak Telecom v stredu 12. februára 2014 . O príchode výkonného šéfa nemeckého Deutsche Telekom Timothea Höttgesa informoval na svojom blogu poslanec M. Chren. Samotný minister financií jeho príchod potvrdil v relácii. Úrad vlády o stretnutí neinformoval, nezverejnil ani program predsedu vlády na 12. februára 2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

12. februára 2014
informoval
Úrad vlády


Bielik: Dlhodobá nezamestnanosť sa týka Košíc a Košického kraja asi najviac, je tam najvyššia. Trebuľa: V prvom rade, pán redaktor, nie je najvyššia, je tretia odspodu, pretože máme Prešov aj Bystricu, ktorá je za nami, takže musím vás poopraviť.

Z. Trebuľa správne opravuje moderátora diskusnej relácie Bielika. KSK je skutočne až tretí najhorší kraj čo sa týka výšky miery dlhodobej nezamestnanosti. Dokazujú to čísla z roku 2012. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

počet dlhodobo nezamestnaných

počet ekonomicky aktívnych obyvateľov kraja

miera


Tak, ono trošku treba počkať aj na rozhodnutie maďarskej strany, pretože maďarská strana prijala ústavu, ale neprijala ešte niektoré konkrétne zákony, ktoré na základe tejto novej ústavy bude musieť prijímať, a toto je jeden z tých zákonov, ktorý ešte prijatý nie je. Čiže v tom konečnom nevieme, aké znenie tohto zákona bude. Majú prijať, myslím si, vyše 40 zákonov, vyplývajúcich z novej ústavy. Takže to nebude tak rýchlo.

Maďarský základný zákon predpokladá ešte niekoľkých implementačných zákonov, na ktorých prijatie je potreba 2/3 väčšinu. Týka sa to napríklad penzijného systému, daní, ochrany národného dedičstva, ochrany rodín, volebného systému, atď. (s.1). Presný počet sa nám zistiť nepodarilo.

predpokladá


V ústave sme nakrútili okolo 400 svedeckých výpovedí (z obdobia rokov 1939-1989, pozn.).

Ústav pamäti národa v rámci projektu Oral history - svedkovia z obdobia neslobody audiovizuálne zaznamenáva svedectvá prenasledovaných osôb z obdobia rokov 1939-1989. Webová stránka ústavu o projekte uvádza:

Oral history


Krym je obsadený, je tu tendencia obsadiť celú Ukrajinu, prezident Putin dostal súhlas snemovne Ruska a pod názvom normalizácia by mal túto situáciu nejakým spôsobom „normalizovať“.

Tvrdenie M. Kňažka považujeme na základe zistených informácií za pravdivé. Prítomnosť vojenských jednotiek na Kryme je skutočnosťou, Vladimir Putin taktiež obdržal právomoc k užitiu vojenskej sily a to práve s argumentom, v ktorom uviedol zámer "normalizovať" súčasnú situáciu. Nedá sa poprieť ani tendencia obsadiť viac než len územie Krymu, nakoľko formulácia udelenej právomoci použitia vojenskej sily to nevylučuje a necháva k tomu dostatočný priestor. Skutočnosť, že vyjadrenia jednotlivých strán zainteresovaných v kríze na Ukrajine si často odporujú, sťažuje možnosť objektívne posúdiť situáciu na Kryme. Agentúra Reuters sprostredkovala tvrdenie V. Putina, v ktorom jasne vymedzuje postoj Ruska voči situácii na Ukrajine. V súvislosti s tvrdením, že Krym je ,,obsadený" udáva, že jednotky podieľajúce sa na konfliktných situáciách na Kryme boli lokálne skupiny brancov, bez priameho spojenia s Ruskom. Pričom nasadené Ruské jednotky slúžia len k ochrane a zabezpečenia bezpečia v oblasti. V. Putin považuje vyššie nasadenie vojenských jednotiek a obecne vojenskej sily na území Ukrajiny za krajné a posledné riešenie - a len v prípade ďalšieho eskalovania násilia, prostestov a argresie, ktoré by mohli predstavovať ohrozenie pre občanov Ukrajiny ruskej národnosti a občanov s Ruskom spriateľených. Demetoval i tvrdenie, že Krym je momentálne blokovaný vojenským námorníctvom Ruska. Túto informácii poprel i s odvolaním na ministra pre infraštruktúru, ktorý prehlásil, že na preplavenie je stále voľný 4,5 km široký pás pre civilné účely. V ďalších súvislostiach, článok uvedený v The Telegraph obsahuje informácie, že V. Putin skutočne obdržal od parlamentu splnomocnenie k použitiu vojenskej silny v oblasti označenej ako ,,territory of Ukraine" čo možno interpretovať v širšom rozsahu, v porovnaní s užitím označenie ,,Krym", čo vyvoláva isté obavy. Ďalej vo svojej reči, kde žiadal parlament o spomenuté splnomocnenie sa vyjadril, že hlavným účelom potencionálneho zásahu bude normalizovanie sociálno-ekonomickej situácie na Ukrajine. (taktiež BBC i iHNed ) Ďalšie zdroje uvádzajú, že V. Putin bol o tento krok žiadaný - zo strany Yanukovicha ( BBC i CNN ). Tvrdenie, západnými krajinami považované za irelevantné a nič meniace na súčasnom stave, že kroky Ruska sú nelegitímne a pohybuje sa na hrane legitimity. ( CNN ) Zaujímavý náhľad na perspektívy Ruska ponúka analýza z iHNed . Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Reuters článok BBC iHNed BBC CNN CNN iHNed


Čo si chceli vlastne v tej škole uctiť, hej, že o čo tam šlo? V zásade si chceli uctiť smrť dvoch mladých ľudí, ktorí zomreli pri teroristickom útoku.

Gymnázium Ľudovíta Štúra v Trenčíne plánovalo zorganizovať spomienkovú akciu na obete teroristického útoku v bratislavskom bare Tepláreň z októbra 2022. Po verejne komunikovanom nátlaku najmä zo strany hnutia Republika akciu zrušilo. Podobné podujatie nakoniec zorganizovalo vedenie mesta Trenčín. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na Gymnáziu Ľudovíta Štúra v Trenčíne sa 11. októbra 2024 mala konať spomienková akcia pri príležitosti druhého výročia teroristického útoku z októbra 2022 v bare Tepláreň na Zámockej ulici v Bratislave. Pri útoku zomreli dvaja ľudia a jednu ženu útočník postrelil.

Po verejnom nátlaku najmä zo strany hnutia Republika sa škola akciu rozhodla zrušiť. Milan Mazurek z Republiky obvinil gymnázium a učiteľku, ktorá akciu organizovala zo šírenia ideológie na pôde školy.

Pôvodne mali mať študenti príležitosť prísť pestrofarebne oblečení na vyjadrenie podpory a solidarity s obeťami útoku. Súčasťou mala byť aj výstava plagátov s rovnakým motívom. Účasť študentov na udalosti mala byť dobrovoľná.

Ministerstvo školstva reagovalo na šírenie dezinformácií o udalosti a vyjadrilo podporu škole. Aj podľa ministerstva bolo cieľom akcie si pripomenúť obete teroristického útoku z 12. októbra 2022.

Primátor mesta Trenčín Richard Rybníček zareagoval na dianie okolo spomienkovej udalosti a kritizoval konanie hnutia Republika ako aj konanie gymnázia pri zrušení akcie. Zastal sa iniciatívy školy a pod vedenie mesta Trenčín zorganizovalo spomienkovú akciu s názvom „Deň pestrosti.“

Denník N zverejnil jediné verejne dostupné vyjadrenie učiteľky, ktorá akciu na gymnáziu v Trenčíne organizovala. Prostredníctvom spomienky na obete chcela „šíriť toleranciu a rešpekt k iným.“ Gymnázium organizovalo rovnakú spomniekovnú akciu aj v roku 2023.

útoku rozhodla obvinil príležitosť reagovalo zareagoval zorganizovalo zverejnil


Ale to je dôležité pre to, aby sa nestalo to, čo v Čechách, že na jeden deň dotyčný poslanec bol zavretý, vyšetrovacia väzba, odsúhlasilo sa niečo, potom ho pustili. Ale tomu netreba nejaké vysokoškolské vzdelania, pôjďme o tom hlasovať, že áno.

Tento argument, ktorý sa v diskusiách o imunite často používa, pekne rozobral na svojom blogu Pavol Szabo. Šlo o prípad hlasovania poslanca Miroslova Sládka počas voľby českého prezidenta v januári 1998. Sládek bol počas voľby zadržaný, to ale nijak nesúviselo s voľbou, ale s tým, že sa opakovane odmietal zúčastniť sa na hlavnom pojednávaní vo svojej trestnej veci, resp. odmietal na rôznych adresách ním určených, prevziať predvolanie. Je pravda, že Havel bol v danom prípade zvolený práve vďaka tomu jednému chýbajúcemu hlasu (141 z 281 všetkých hlasov), avšak ako sa poliltológovia zhodujú, ak by nebol zvolený v druhom kole, bol by zvolený vzhľadom na odlišné pravidlá s týmto istým počtom hlasov v treťom kole- racionálna motivácia pre takéto prípadné zneužitie polície teda neexistovala. SpájaťSládkovu väzbu s hlasovaním je zavádzajúce.

na svojom blogu


Nakoniec máme 117 obetí, dá sa povedať za prvý polrok, sme už v polovičke júna a čo je dôležité, takto pred šiestimi rokmi to bolo 300.

Podľa štatistík Ministerstva vnútra SR bolo od začiatku roku 2014 do polovice júna (15. júna - v deň vysielania relácie V politike) na cestách usmrtených 122 ľudí. Ak by sme odčítali 24. týždeň, ktorý ešte Kaliňák pravdepodobne neráta, tak počet obetí za 23 týždňov roka 2014 bola na úrovni 117 obetí. Za prvý polrok 2008 bol počet obetí vyšší, no nie až na úrovni 300, ale na úrovni 227. R. Kaliňák zhoršuje štatistiku o viac ako 70 obetí. Výrok preto označujeme ako nepravdivý.

štatistiky údajov


...keď som nastupoval mestská časť Nové Mesto bola na nejakom 52. mieste v rebríčku transparentnosti, posunula sa nedávno na 4. miesto na Slovensku a je zároveň najtransparentnejšou v celom BSK.

Rebríček transparentnosti, Otvorená samospráva 2016, vytvára na Slovensku organizácia Transparency International Slovensko (TIS) a to každé dva roky. Prístupné sú údaje od roku 2010. Rudolf Kusý nastúpil na pozíciu starostu mestskej časti Bratislava - Nové Mesto v decembri 2010 . V tom čase sa Nové Mesto umiestnilo na 42. pozícii. V roku 2016 si mesto polepšilo a dnes už je na 4. pozícii a je skutočne najtransparetnejším mestom resp. mestskou časťou v BSK. Údaj uvedený Kusým pre rok 2010 však narába s neprijateľnou odchýlkou, a teda hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Hodnotenie

Najtransparentnejšou

komentuje


A ceny produktov, potravín idú podstatne rýchlejšie hore, ako je rast miezd.

Robert Fico žiaľ bližšie nešpecifikuje časový rámec v ktorom porovnáva rast cien potravín a miezd. Do úvahy berieme ostatné údaje, ktoré mohol mať R. Fico k dispozícii v čase vysielania relácie (najnovšie cenové indexi boli zverejnené 13.6 , vzhľadom na to, že v čase vysielania relácie ešte neexistovali, pri hodnotení ich nereflektujeme). V apríli 2011 dosiahla medziročná inflácia potravín hodnotu 6,5%. V prvom kvartáli 2011 narástla priemerná nominálna mzda zamestnanca o 2,9 % oproti rovnakému obdobiu minulého roku. Vývoj cien potravín je možné interpretovať aok podstatne rýchlejší ako vývoj rastu miezd.

13.6
apríli 2011
kvartáli 2011


Veľmi podobná situácia ako u nás je v Holandsku, kde súčasťou vládnej koalície je strana, ktorej náhľad na Európu sa mi javí byť veľmi príbuzný s náhľadom SaS a holandskí socialisti tak isto nemali žiadny problém s podporou.

V Holandsku je stredo-pravá vláda ktorá má 52 kresiel zo 150 clenného parlamentu (Cristian Democratic Appeal CDA 21 kresiel, People's party for Freedom and Democracy VVD (31 kresiel). Má však zmluvne zarucenú podporu strany Party for Freedom (PVV 24 kresiel). PVV sú striktne proti navýšeniu eurovalu a nepodporili ho. Podporili ho okrem CDA a VVD aj Labour party (30 kresiel), Democrats 66 (10 kresiel), Green Left (10 kresiel) a tiež Reformed Political Party (2 kreslá) hlasovali za navýšenie eurovalu. Proti okrem PVV boli aj Socialist Party, Christian Union, Party for the Animals.

Holandská vláda schválila euroval 6. októbra a potrebovala hlasy labouristickej lavicovej strany opozície aby dosiahla nadpolovicnú väcšinu.

Výrok Radoslava Prochádzku hodnotíme ako pravdivý, pretože bez podpory labouristickej lavicovej strany by holandské schválenie navýšenia eurovalu (6. októbra) nebolo možné.

stredo-pravá vláda


Ak vám niekto príjme legislatívu („legislatívna smršť,“ pozn.) a to je tá obligatórnosť, o ktorej hovorím, že od 1. 1. 2024 musíte zaplatiť toto a toto, tak vám to zvýši deficit na budúci rok o 1,6 miliardy a máte ho zvýšený aj na ďalšie roky.

V období od vyslovenia nedôvery vláde Eduarda Hegera až do predčasných volieb schválil parlament výdavky do štátneho rozpočtu na rok 2023 v celkovom objeme 1,6 miliardy eur. Tieto rozhodnutia zároveň zvýšili výdavky aj v nasledujúcich rokoch. Najväčšiu časť z nich tvorili mimoriadna valorizácia dôchodkov, zmeny v školskom zákone či rozhodnutie nahradiť koncesionárske poplatky peniazmi zo štátneho rozpočtu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa odhadov úradníckej vlády náklady na legislatívne zmeny schválené parlamentom a vládou v roku 2023 dosiahli takmer 1,6 miliardy eur, čo je takmer dvojnásobok pôvodne vyčlenených rezerv na očakávané legislatívne vplyvy.

Na negatívny vplyv týchto rozhodnutí na verejné financie upozorňoval aj minister financií úradníckej vlády Michal Horváth, podľa ktorého „výrazným spôsobom sťažujú riadenie vývoja rozpočtu počas roka 2023, ako aj prípravu návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2024 až 2026“.

Najväčší zásah do rozpočtu spôsobila mimoriadna valorizácia dôchodkov od júla 2023 o 10,6 percenta, ktorá si vyžiadala 524 miliónov eur. Za jej schválenie hlasovali aj poslanci strany Smer-SD, vrátane ministra Kamenického.

dosiahli upozorňoval spôsobila vyžiadala hlasovali


Euroval neprešil, lebo Smer zaňho nezahlasoval prvýkrát.

Hlasovanie o Európskom finančnom stabilizačnom mechanizme sa uskutočnilo 11. októbra 2011. Toto hlasovanie bolo spojené s hlasovaním o dôvere vlády. Hlasovania sa zúčastnilo 124 poslancov, z ktorých 55 hlasovalo (poslanci KDH, SDKÚ-DS a Most-Híd), proti hlasovalo 9 poslancov ( poslanci SNS), nehlasovalo 60 poslancov (SMER-SD) a 26 poslancov bolo neprítomných (20 poslancov SaS, dvaja SMER, traja Most-Híd a jeden nezaradený). Strana SMER-SD v hlasovaní o EFSF nehlasoval, aj napriek tomu, že jeho poslanci boli prítomní. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako pravdivý. Až následne po páde vlády bol EFSF schválený o dva dni neskôr. SMER-SD už hlasoval za. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Hlasovanie schválený hlasoval


Činy členov príslušníkov ozbrojených zborov, ozbrojených zložiek ešte do roku 2010 alebo 2011 nejakým spôsobom dozorovala a vyšetrovala vojenská prokuratúra, ktorá bola práve zrušená za vlády Ivety Radičovej.

Návrh na zrušenie vojenskej prokuratúry k 31. októbru 2011 podala Lucia Žitňanská ako ministerka spravodlivosti v Radičovej vláde. Poslanci novelu schvaľovali na dva krát kvôli prelomeniu prezidentského veta. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Aktuality (17.2.2011) Ministerstvo spravodlivosti a Ministerstvo obrany sa dohodli na tom, že v najbližšej dobe dôjde k zrušeniu vojenskej prokuratúry, ktorá bola dlhé roky súčasťou sústavy prokuratúry. Bude tak nasledovať osud vojenských súdov, ktoré boli zrušené k 1. aprílu 2009. Vojenské súdy a vojenské prokuratúry riešili predovšetkým trestné činy vojakov, policajtov a príslušníkov rôznych silových zložiek v Slovenskej republike a dlhé roky boli súčasťou nášho právneho systému. Hlavným argumentom na zrušenie vojenských súdov bola ich malá vyťaženosť oproti všeobecným súdom, pri vojenskej prokuratúre sa zasa argumentuje jej nadbytočnosťou vzhľadom na neexistenciu vojenských súdov. Podľa navrhovanej úpravy by väčšina zamestnancov ako aj prokurátorov mala prejsť na všeobecné prokuratúry v rámci Slovenskej republiky. TASR (27.10.2011) BRATISLAVA. Zrušenie vojenskej prokuratúry môže oddialiť uzavretie niektorých káuz. Vojenskí prokurátori majú odovzdať spisy do 31. októbra a vtedy opustia aj budovy, v ktorých pracovali. Na civilnú prokuratúru podľa Kupca prejdú všetci vojenskí prokurátori, ktorí o to prejavili záujem. O zrušení vojenskej prokuratúry k 31. októbru rozhodli poslanci na návrh ministerky Lucie Žitňanskej (SDKÚ), keď prelomili prezidentovo veto a schválili novelu zákona o prokuratúre.

podala Aktuality TASR paragrafu tu


Pamätám si, že niekedy v roku 2006 - 2010, keď som bol prvýkrát premiérom, tak objem zdrojov, ktoré išli do zdravotníctva, bol na úrovni asi 4 miliardy eur, áno, 120 miliárd slovenských korún. My tam dnes dávame 8,5 miliardy eur.

V roku 2007 predstavoval objem zdrojov smerujúcich do zdravotníctva v prepočte 4 miliardy eur, oproti tomu rozpočet pre rok 2024 počíta s disponibilnými zdrojmi v objeme 8,1 miliardy eur. Inštitút zdravotných analýz konštatuje, že v porovnaní s rokom 2015 sa do roku 2024 výdavky na zdravotníctvo zvýšili o takmer 90 %, pričom HDP za tú istú dobu vzrástlo o 64 %. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý. Treba však doplniť, že inštitút taktiež konštatuje, že napriek tomu, že na zdravotnú starostlivosť vynakladáme v priemere viac peňazí ako naši susedia, dosahujeme horšie výsledky.

V roku 2006 vyhrala parlamentné voľby strana SMER-SD, pričom predsedom vlády sa stal Robert Fico . Jeho vláda tak zostavovala štátny rozpočet pre nasledujúce štvorročné obdobie.

Podľa Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou predstavovali celkové disponibilné zdroje zdravotníctva:

v roku 2007 - 120,6 miliárd slovenských korún ( približne 4 miliardy eur) (. pdf , str. 7),

V roku 2008 - 137,8 miliárd (. pdf , str. 10) (približne 4,4 miliardy eur),

v roku 2009 - 4,8 miliardy eur (.pdf, s. 8),

v roku 2010 - 4,9 miliardy eur ( .pdf , s. 8).

Úrad však do tejto sumy započítal aj súkromné zdroje, t.j. výdavky obyvateľstva za tovary a služby v oblasti zdravotníctva nehradené z verejných zdrojov. Tieto zdroje sa na celkovej sume podieľali približne štvrtinou.

Komentár Inštitútu zdravotných analýz (IZA), ktorý je nezávislým analytickým a poradným útvarom Ministerstva zdravotníctva, hovorí, že rozpočet pre rok 2024 počíta s disponibilnými zdrojmi v objeme 8,1 miliardy eur, čo predstavuje druhú najväčšiu položku vo verejných financiách, hneď za dôchodkami. Pre rok 2025 očakáva zvýšenie až na niečo viac ako 8,6 mld. eur ( .pdf , s. 4).

Inštitút zároveň konštatuje, že tieto výdavky sú v súlade s ekonomickými možnosťami krajiny. Rozpočet verejného zdravotného poistenia na roky 2024 až 2026 navyšuje zdroje v rezorte medziročne o 11 %, pričom zdrojom dofinancovania sú vyššie odvody od pracujúcich na strane zamestnávateľov ( .pdf , s. 1).

V dokumenta sa uvádza, že Slovensko, podobne ako vyspelé ekonomiky, investuje do zdravotníctva viac a rýchlejším tempom než rastie hospodárstvo. Rozpočet predpokladá, že v porovnaní s rokom 2015 sa do roku 2024 výdavky na zdravotníctvo zvýšili o takmer 90 %, pričom sa podľa prognóz očakáva, že HDP za tú istú dobu vzrástlo o 64 % ( .pdf , s. 1-2).

Zdroj: IZA , OECD, MFSR

Slovensko na zdravotnú starostlivosť vynakladá viac než priemer ostatných krajín V4, no menej než priemer EÚ. Inštitút konštatuje, že napriek rýchlemu rastu zdrojov sa výsledky zdravotníctva zlepšujú len pomaly a vo výsledkoch (ako napríklad počet odvrátiteľných úmrtí, očakávaná dĺžka života či novorodenecká úmrtnosť) za našimi susedmi zaostávame ( .pdf , s. 2).

vyhrala
Robert Fico
zostavovala
približne
pdf
pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
IZA
.pdf


Čiže podstatné to je, podstatné to je, že budú musieť napríklad slovenskí zamestnanci sa buď naučiť po maďarsky, alebo budú naozaj pri prijímacích pohovoroch diskriminovaní v tom, že budú musieť tí, ktorí prijímaní, tí ktorí vedia hovoriť proste po maďarsky.

Návrh novely zákona neukladá povinnosť zamestnancom orgánov verejnej správy (ktorých sa to podľa daného zákona týka), aby ovládali štátny jazyk a zároveň jazyk národnostnej menšiny. Za uplatnenie práva konať pred takýmto orgánom verejnej správy aj v jazyku národnostnej menšiny zodpovedá daný orgán, nie jednotliví zamestnanci. V čl. 1 ods. 6 návrhu novely zákona (.pdf) o používaní jazykov národnostných menšín sa uvádza: "(3) Občan Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine, má právo konať pred orgánom štátnej správy, orgánom územnej samosprávy, iným orgánom verejnej správy, nimi zriadenou právnickou osobou a právnickou osobou zriadenou zákonom (ďalej len "orgán verejnej správy") v obci podľa odseku 1 aj v jazyku menšiny. Orgán verejnej správy vytvorí podmienky na uplatnenie práva podľa predchádzajúcej vety a účastníka konania pred začatím konania informuje o možnosti používania jazyka menšiny." Či bude dochádzať k diskriminácii pri prijímaní do zamestnania je otázne. Zamestnávateľ však má právo určiť si podmienky na prijatie ľudí do určitej pozície (dosiahnutie určitého stupňa vzdelania, ovládanie cudzích jazykov a pod.). Navyše, podľa zákona o štátnom jazyku (.pdf) (§ 3 ods. 1) zamestnanci orgánov verejnej správy (súkromných firiem sa tento zákon nijak nedotýka), štátni zamestnanci atď. "sú povinní ovládať a v úradnom styku používať štátny jazyk" . Pri prijímaní do zamestnania sa teda nemôže zohľadňovať výlučne to, či niekto vie "hovoriť proste po maďarsky" .

návrhu novely zákona
zákona o štátnom jazyku


Uvedomte si pán pán redaktor, že my totálne odovzdávame touto zmluvou, teraz nechcem hovoriť o vojenských letiskách, ale vzdušný priestor. Na to, na čo by inokedy potrebovali lietadlá alebo plavidlá alebo nejaké motorové vozidlá súhlasy vlády Slovenskej republiky alebo iných orgánov, táto zmluva garantuje komplet kontrolu nad vzdušným priestorom Slovenskej republiky, to znamená voľný prelet, voľné tankovanie, voľné pristávanie.

Dohoda o obrannej spolupráci povoľuje ozbrojeným silám USA prelet, tankovanie, pristátie a vzlietnutie, na čo by si inokedy museli pýtať povolenie od vlády alebo príslušného ministerstva. To sa však nedá označiť za kontrolu vzdušného priestoru, ktorá ostáva jednoznačne v rukách Slovenskej republiky, výrok preto označujeme ako zavádzanie.

Fico vo výroku naráža na odseky Dohody znejúce nasledovne: „1. Lietadlá, plavidlá a vozidlá prevádzkované ozbrojenými silami USA, alebo výlučne pre ne môžu vstupovať na územie Slovenskej republiky, odchádzať z neho a voľne sa na ňom pohybovať pri dodržiavaní príslušných pravidiel bezpečnosti a prevádzky. Do týchto lietadiel, plavidiel a vozidiel sa nesmie nastupovať ani nepodliehajú prehliadke bez súhlasu Spojených štátov. 2. Lietadlá prevádzkované ozbrojenými silami USA alebo výlučne pre ne sú oprávnené k preletu, k vykonávaniu tankovania počas letu, pristávaniu a vzlietaniu na území Slovenska. Na tieto lietadlá sa nevzťahujú poplatky za poskytovanie leteckých navigačných služieb vrátane traťových poplatkov a terminálových poplatkov. Okrem toho tieto lietadlá nepodliehajú letiskovým poplatkom vrátane poplatkov za pristátie, poplatkov za parkovanie a poplatkov za služby pre cestujúcich na letiskách vo vlastníctve a prevádzke štátu na území Slovenskej republiky.” (. docx , s. 16)

Podľa zákona o ozbrojených silách SR zodpovedajú za vzdušný priestor v čase mieru „ozbrojené sily určené rozhodnutím Národnej rady Slovenskej republiky”. „[P]lnia úlohy zabezpečovania nedotknuteľnosti vzdušného priestoru Slovenskej republiky podľa pravidiel organizácie vzájomnej kolektívnej bezpečnosti, ktorej je Slovenská republika členom.”

V preambule dohody nachádzame vyhlásenie o rešpektovaní Slovenských zákonov: „uznávajúc, že pôsobenie ozbrojených síl USA na území Slovenskej republiky je so súhlasom Slovenskej republiky a s plným rešpektovaním Ústavy Slovenskej republiky a iných slovenských zákonov,..” (. docx , s. 3)

„Podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky s dohodou pred jej ratifikáciou prezidentkou Slovenskej republiky vyslovuje súhlas Národná rada Slovenskej republiky. Ide o medzinárodnú zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi podľa článku 7 odsek 5 Ústavy Slovenskej republiky, pretože priamo zakladá práva a povinnosti pre fyzické osoby a právnické osoby.” ( docx , s. 2) Ústavné zákony majú podľa tohto odseku väčšiu právnu silu ako medzinárodná zmluva.

Ku vplyvu dohody na zákony sa vyjadril 15. decembra aj spolu rokujúci minister obrany Naď: „Všetky základné ústavné parametre budú zachované, nestrácame žiadnu suverenitu ani nič podobné."

O tom, že prítomnosť amerických vojsk na slovenskom území je obmedzená podľa potreby príslušných slovenských orgánov informuje aj portál MOSR .

Pre Demagog.SK sa vyjadril Michal Onderčo, ktorý učí medzinárodnú politiku na Erazmovej univerzite v Rotterdame: „Zmluva dáva možnosť lietadlam na prelet, vzlet, odlet a tankovanie. Toto povolenie sa nevymyká tomu, čo je bežné v iných obranných dohodách medzi USA a inými krajinami, takéto povolenie je relatívne normálne. Pokial USA majú možnosť používať vojenské základne, možnosť pristáť, vzlietnut a prelietat je relatívne pochopitelná.”

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, keďže za slovenský vzdušný priestor a prítomnosť zahraničných vojenských jednotiek majú naďalej zodpovedať slovenské inštitúcie. Nejde teda o „absolútnu kontrolu” vzdušného priestoru americkými jednotkami.

docx zákona docx docx zákony MOSR


Samozrejme je to trošku zmena, už aj minule, teda pred štyrmi rokmi, že všetko musíme mať fakticky vo vnútri, v kulturákoch a nie vonku, to trošku obmedzuje tú kampaň, preto musíme oveľa viac robiť tých návštev, aby sme stihli čo najviac ľudí.

Z uvedeného výroku nie je jasné, k čomu Bugár referoval, keďže zákon výber miesta predvolebnej kampane politických strán nijako neupravuje. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Súčasné volebné pravidlá boli schválené v máji roku 2014. Zmeny v týchto pravidlách sa týkali predovšetkým transparentnosti účtov, volebného moratória či kontroly financovania kampaní. Ani Zákon o voľbách do NR SR (č. 333/ 2004 Z.z.), platný aj pre parlamentné voľby v roku 2012, neupravuje výber konkrétnych priestorov pre predvolebné mítingy. Čo sa týka priestorov určených na predvolebnú kampaň, zákon dnes upravuje iba umiestňovanie volebných plagátov na verejných priestranstvách. Tieto miesta, ako aj podmienky vyhradzujú jednotlivé obce ( pdf ., s. 1398). Výber miest pre konkrétne volebné mítingy teda zákon v súčasnosti bližšie nešpecifikuje. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Zmeny Zákon pdf


...za vlády Ivety Radičovej dve veľké nuly sa vyrokovali v kolektívnom vyjednávaní (na platy učiteľov, pozn.).

Na základe dostupných informácii i overovaní podobného výroku z januára 2014 bolo výsledkom kolektívnych vyjednávaní medzi vládou a odbormi skutočne nulové navýšenie platových taríf zamestnancov vo verejnej a štátnej správe. I napriek tomu však v októbri 2011 poslanci NR SR schválili zvýšenie platov pedagógov v priemere o 5,7 % s nadobudnutou platnosťou od 1. januára 2012. Ficov výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podobný výrok sme už v nedávno hodnotili a jeho plné znenie je možné si pozrieť tu . Počas vlády I. Radičovej sa uskutočnili dve kolektívne vyjednávania (v roku 2010 a 2011 ) vlády SR s predstaviteľmi Odborového zväzu verejnej správy a kultúry za zvýšenie platových taríf zamestnancov štátnej a verejnej správy, ktoré sa malo týkať i pedagogických a odborných zamestnancov, pričom však ani jedno z nich nebolo úspešné. Kolektívne vyjednávanie pre rok 2012 sa presunulo na kompetencie nasledujúcej vlády. I napriek tomu však počas Radičovej vlády došlo k zvýšeniu platových taríf pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch školstva o 5,7 %, čo reálne znamenalo nárast približne o 9 až 60 eur mesačne. Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

tu

zvýšeniu


Pred asi tromi alebo štyrmi týždňami som dostal priamo od predsedu Národnej rady preklad návrhu maďarskej ústavy, takže vláda tieto informácie všetky sleduje.

Nenašli sme žiadnu zmienku o tom, že by mal Matovič dostať priamo od Sulíka preklad návrhu maďarskej ústavy.


A ako som sa dozvedel pred pár dňami, svoju hlavnú stanicu si zrekonštrouvali dokonca aj v ukrajinskom Užhorode.

Na základe informácii na Wikipedii a stránke waymarking.com hodnotíme výrok ako pravdivý.

Podľa týchto zdrojov sa Užhorodská stanica skladá z dvoch budov. Prvá z nich, postavená ešte za čias Rakúsko-Uhorska bola zrekonštruovaná v roku 2004. O pristavení druhej budovy rozhodla ukrajinská vláda v roku 2002 a vtedajší ukrajinský premiér Viktor Janukovič ju spolu s Užhorodským starostom Viktorom Pohorelom otvoril verejnosti v októbri 2004.

Wikipedii

waymarking.com


10 rokov ste sľubovali trinásty dôchodok. 10 rokov ste to sľubovali a nikdy ste to nevyplatili.

Boris Kollár hovorí pravdu, keď konštatuje, že strana Smer-SD trináste dôchodky spomínala už desať rokov predtým, ako boli schválené.

Sľub o nahradení vianočného príspevku trinástym dôchodkom strana Smer-SD prvýkrát spomínala v predvolebnej kampani pred parlamentnými voľbami v roku 2010 . Zákon o 13. dôchodku bol nakoniec prijatý až vo februári 2020, kedy zaň hlasovali poslanci vládnych strán Smer-SD a SNS spolu s poslancami za ĽSNS a Sme rodina. Prvýkrát bol trinásty dôchodok vyplatený v pozmenenej podobe oproti pôvodne prijatému návrhu, a to až v decembri 2020 počas funkčného obdobia vlády OĽaNO, Sme rodina, SaS a Za ľudí.

v roku 2010
prijatý
vyplatený


Samotný (..) Najvyšší kontrolný úrad hovorí, že poisťovne dávajú nemocniciam menej financií ako nemocnice potrebujú na to, čo robia.

Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky v apríli 2022 uverejnil Strategické smerovanie zdravotníctva SR . Úrad analyzoval vybrané strategické dokumenty o vývoji dlhu zdravotníckych zariadení, za ktorých spoločný problém považuje, že: „náklady najväčších fakultných a univerzitných nemocníc nie sú v dostatočnej miere pokryté výnosmi od zdravotných poisťovní.“ (. pdf , s.18)

Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Strategické smerovanie zdravotníctva SR
pdf


Ja som opozičný líder, tu je predstaviteľ politickej strany, ktorá má plnú mieru zodpovednosti za to, že máme najväčšie zdražovanie v EÚ.

Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o medziročnej inflácii , meranej harmonizovaným indexom Európskej únie, podľa najnovších údajov, dosiahla na Slovensku v novembri 2011 v rámci EÚ najvyššiu úroveň 4,8 %. Nutné dodať, že rovnako ako Slovensko, túto hodnotu inflácie dosiahlo tiež Spojené kráľovstvo. Ak vychádzame z údajov databázy Eurostat o priemernej ročnej inflácii tak hneď niekoľko krajín EÚ má vyššiu priemernú ročnú infláciu ku novembru 2011. Slovensko má priemernú ročnú infláciu na úrovni 3,8 %. Uvádzame výpočet krajín, ktoré mali vyššiu alebo rovnakú priemernú ročnú infláciu ako Slovensko:

medziročnej inflácii
priemernej ročnej inflácii


Len žiadna vakcína nie je stopercentná, a keď prejde tým správnym procesom, ktorý je predpísaný, tak potom sa dá vyhlásiť, že je použiteľná, je bezpečná v prijateľnej miere, ale na miliónoch obyvateľov, keď je použitá, určite v určitom percente dôjde k nežiaducim účinkom ako pri každom jednom lieku, takže musíme s tým rátať a musíme byť na to pripravení.

Vakcíny musia prejsť prísnym testovaním ich účinnosti a bezpečnosti. Pri malom percent dojde k nežiadúcim účinkom - tak, ako pri každom inom lieku. Tvrdenie Andrey Letanovskej hodnotíme ako pravdivé. Štáty Európskej únie musia dodržiavať spoločný liekopis - teda súbor pravidiel na prípravu a kvalitu liekov. Liekopis vznikol po spolupráci medzinárodne uznávaných autorít. Každý liek - vrátane vakcíny - musí pred schválením na použitie prejsť štyrmi fázami testovania, ktoré zisťujú jeho bezpečnosť a účinnosť na dostatočne výpovednej vzorke populácie resp. pacientov. Zloženie vakcín je detailne uvedené v príbalovom letáku. Podrobný prehľad vakcín aj pomocných látok v nich vrátane ich potenciálnych vedľajších účinkov prináša web Štátneho ústavu pre kontrolu liečiv. „ Očkovanie je vysoko bezpečné, nie je však úplne bez rizika – ako každý zdravotný úkon. Riziká očkovania lekári a epidemiológovia poznajú,” uvádza Úrad verejného zdravotníctva. Ak ktorékoľvek z rizík nastane, lekár a úrady riešia situáciu podľa pripraveného postupu. Úrad tiež upozorňuje na to, že „ určité malé percento očkovaných osôb si po očkovaní nevytvorí protilátky, alebo si ich nevytvoria v dostatočnom množstve.“ Štátny web očkovanie.sk opisuje lokálne a celkové nežiadúce účinky očkovania. Medzi lokálne radí bolesť, začervenanie či zatvrdnutie pri mieste vpichu. Medzi celkové patria zvýšená teplota, nechutenstvo či únava. Tieto príznaky sa vyskytujú u asi 10 percent prípadov, po niekoľkých dňoch pominú. Zriedkavé účinky ako bolesti svalov či alergické dermatídy sa vyskytujú o jedného dieťaťa zo stotisíc až milión. Závažné účinky sa objavia u jedného dieťaťa z milión. „ Negatívne aspekty sú mnohonásobne vyvážené významným znížením výskytu ochorení, ktorým možno predchádzať očkovaním,” píše úrad.

súbor zisťujú je web uvádza upozorňuje opisuje vyskytujú vyskytujú objavia píše


...s pápežom Františkom, ktorý povedal, že manželstvo je vyhradené pre zväzok muža a ženy, ale mali by sme pripustiť isté práva párom rovnakého pohlavia.

Výrok o manželstve ako výlučnom zväzku muža a ženy od pápeža Františka skutočne odznel, avšak o priznaní nejakých práv párom rovnakého pohlavia pápež nikdy nehovoril. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V knihe rozhovorov s francúzskym sociológom Dominique Woltonom Politique et société , ktorá bola vydaná v septembri 2017 sa pápež František vyjadril aj k téme manželstva. To je podľa neho historickým termínom, ktorý zahŕňa výlučne a nielen v cirkvi zväzok medzi mužom a ženou. Zväzky medzi osobami rovnakého pohlavia by sa podľa pápeža mali nazývať registrovanými partnerstvami, pričom ich dal do spojitosti s genderovou ideológiou: " Marriage between people of the same sex? ... Let’s call them ‘civil unions.’ Lets not play with the truth. It’s true that behind it there is a gender ideology. "

K priznaniu práv párom rovnakého pohlavia sa pápež František nikdy nevyjadril, naopak, opakovane hovorí o ohrození manželstva a tradičnej rodiny, o „ genderovej teórii “ a je proti adopciám detí pármi rovnakého pohlavia. Pápež v roku 2015 vyjadril podporu organizátorom referenda o rodine na Slovensku aj podobného referenda v Slovinsku . V roku 2016 odsúdil manželstvá osôb rovnakého pohlavia v exhortácii Amoris laetitia. Gayovia by podľa neho nemali byť súčasťou kresťanského duchovenstva. V rozhovore pre katolícky denník La Croix pápež povedal, že schválenie zväzkov medzi osobami rovnakého pohlavia síce prislúcha parlamentom jednotlivých štátov, avšak štáty by v tomto prípade takisto mali akceptovať právo občanov na výhradu vo svedomí.

Pápež František najmä na začiatku svojho pontifikátu vzbudzoval nádej na zmenu pomerov v cirkvi miernejšími vyjadreniami o homosexuáloch. Opakovane sa tiež stretáva s LGBT aktivistami a veriacimi. V zásadných otázkach sa ale nijako neodkláňa od cirkevných tradícii.

Politique et société
vyjadril
hovorí
Slovensku
Slovinsku
odsúdil
nemali
La Croix


“Moji rodičia boli pre mňa vzorom a mal som pocit, že ak chcem niečo zmeniť, musím to skúsiť cez stranu. Myslená samozrejme KSČ. A keďže som hrával na gitare Kryla a bol som obhajcom slobodných myšlienok vyvolal som v radoch straníkov pobúrenie.” (cituje slová Kisku, pozn.)

Kňažko cituje presne odpoveď Kisku na otázku v rozhovore SME (11. marca 2014):

"Otázka: Neúspešne ste sa hlásili do KSS, komunistami boli obaja vaši rodičia. Nezaslúžilo by si už Slovensko prezidenta z opačného pólu?

Odpoveď: Mal som vtedy 19 rokov a jediní skutoční komunisti, ktorých som poznal, boli moji rodičia. Boli pre mňa vzorom a mal som pocit, že ak chcem meniť spoločnosť, musím to skúsiť cez stranu. Ale keďže som hrával na gitare Kryla a bol som obhajcom slobodných myšlienok, vyvolal som v radoch straníkov pobúrenie.“

SME


zvýšilo sa nám domáce násilie (od začiatku bezpečnostných opatrení v rámci ochrany pred Covid-19, pozn.)

Počas pandémie stúpol počet prípadov domáceho násilia - u nás aj vo svete. Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako pravdivé. Krajiny po celom svete hlásili nárast domáceho násilia po tom, čo kvôli pandémii koronavírusu nariadili občanom domáce karantény a minimalizovanie času na verejných priestranstvách. Róbert Dobrovodský zo slovenskej Expertnej pracovno-poradnej skupiny Národného projektu Pomoc obetiam hovorí , že obete v časoch zvýšeného násilia telefonujú na linku pomoci menej alebo vôbec. Podľa hlavnej manažérky Koordinačno-metodického centra pre rodovo podmienené a domáce násilie Barbory Burajovej volalo na krízovú linku po vyhlásení karanténnych opatrení menej žien než zvyčajne. „Zvýšil sa však počet volaní od tzv. tretích osôb, teda od ľudí, ktorí majú vo svojom okolí ženu zažívajúcu násilie a chcú sa poradiť, akým spôsobom jej môžu pomôcť,“ povedala Burajová. Vládny web uvádza , že domáce násilie sa podľa odhadov zvýšilo o 30-40%. Ako hlavné dôvody vidí, že obete sú s násilníkmi zatvorené v spoločnom priestore a kvôli karanténe nemajú kam utiecť. Na vyšší počet prípadov domáceho násilia počas pandémie upozorňovala aj prezidentka Zuzana Čaputová.

hlásili hovorí Podľa uvádza zvýšilo upozorňovala


Mesto vybudovalo 11 multifunkčných ihrísk, sú v každej mestskej časti.

Podľa správy agentúry TASR z júna 2011 bolo v Nitre v rokoch 2009 a 2010 vybudovaných 15 multifunkčných ihrísk. Správa tento počet označuje za nadmerný a sám Jozef Dvonč sa vyjadril, že výstavba toľkých multifunkčných ihrísk je pre mesto problém.

TASR


Ústav pamäti národa má v tomto čase rozpočet 1,5 milióna eur.

Podľa Návrhu rozpočtu Ústavu pamäti národa na roku 2013, ktorý zobrala vláda 7. novembra 2012 na vedomie, je rozpočet ÚPN na rok 2013 presne 1 553 730 euro . Ľudskoprávny parlamentný výbor 5. decembra 2012 odobril návrh rozpočtu (1,55 milióna eur) Ústavu pamäti národa na rok 2013.

Návrhu rozpočtu
odobril


On (Novela zákon o verejnom obstarávaní, pozn.) je v diskusii už druhý mesiac. A práve preto, že chceme o ňom otvorene hovoriť, tak je v diskusii už od júla.

R. Kaliňák predstavil verejnosti novelu zákona o verejnom obstarávaní 30. júla 2012. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže na jednej strane R. Kaliňák správne hovorí, že novela je k dispozícii na verejnú diskusiu už druhý mesiac. Na druhej strane, prebehlo skrátené pripomienkové konanie, ktoré možno považovať za verejnú diskusiu, prebiehalo len necelé dva týždne. Robert Kaliňák predstavil zmeny v zákone o verejnom obstarávaní 30. júla 2012. TASR (30. júla 2012): "Kaliňák tvrdí, že novelu zákona predložil do verejnej diskusie a bude čakať na pripomienky. Koncom augusta by sa novela mala dostať do legislatívneho konania a v septembri do parlamentu. Platiť by mala od nového roka." Samotné pripomienkové konanie prebiehalo iba dva týždne, pretože novela bola predložená na skrátené pripomienkové konanie od 3. septembra do 14. septembra 2012. Dôvodom skráteného pripomienkového konania bola naliehavá potreba z dôvodu zníženia výdavkov verejného rozpočtu. Podľa TA3 bolo k tejto novele Zákona o verejnom obstarávaní odoslaných viac ako 1200 pripomienok, z toho 500 zásadných. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR
skrátené pripomienkové konanie
TA3


Venezuela bola vlani štvrtým najväčším dovozcom ropy do USA. Na strane druhej, latinskoamerická krajina bola nútená dovážať zo Spojených štátov benzín a naftu, pretože jej vlastné spracovateľské kapacity sú v dezolátnom stave.

Údaje v nasledujúcej tabuľke pochádzajú z amerického energetického štatistického úradu ( EIA ), ktorý vydáva pravidelné čísla o objeme importu a exportu ropy v rámci USA. Keďže táto organizácia vydáva oficiálne ročné štatistiky vždy koncom augusta, čísla pochádzajú z mesačných štatistik, ktoré sú už k dispozícii za celý rok 2012. Venezuela bola v roku 2012 skutočne v určitom období 4. najväčším dovozcom ropy do USA, koncom roku sa dokonca dostala až na druhé miesto. Okrem toho jej import benzínu a nafty z USA sa v posledných rokoch zvýšil. O zlom stave domácich spracovateľských kapacít svedčí napríklad článok Forbes . Ďalšie dve tabuľky ukazujú na rastúce množstvo nafty a benzínu dovezenej do Venezuely z USA. Údaje opäť pochádzajú z EIA: Benzín Nafta: Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

EIA čísla Forbes nafty benzínu


Dokonca sociálni partneri odsúhlasili a odporučili vláde a parlamentu prijať takto navrhovaný verejný rozpočet.

Sociálny partneri 9. októbra 2012 súhlasili s pripomienkami s návrhom rozpočtu na rok 2013. Výrok Petra Pelegriniho hodnotíme ako pravdivý.

Agentúra SITA 9. októbra 2012 informovala:

"Sociálni partneri po dvojhodinovom rokovaní v utorok napokon o dsúhlasili návrh rozpočtu na budúci rok . Niektorí z nich však vzniesli pripomienky. Konfederácia odborových zväzov súhlasí s návrhom rozpočtu s pripomienkami s tým, že v prvom polroku 2013 na základe vývoja ekonomiky sociálni partneri opäť prehodnotia plošnú valorizáciu platov vo verejnej a štátnej správe, ktorú vnímame v tomto období ako jeden veľmi vypuklý problém,“ vyhlásil po utorňajšom rokovaní Gazdík (šéfa KOZ, pozn.)."

SITA


Saudská Arábia povie, že zoberie nula utečencov, lebo sa bojí terorizmu...

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne vyjadrenia predstaviteľov Saudskej Arábie, ktoré by odmietali utečencov z dôvodov možného terorizmu. Tiež nie je presné, že Saudská Arábia na svoje územie nepúšťa ľudí utekajúcich zo Sýrie. Vzhľadom na to, že táto krajina nepodpísala Dohovor o právnom postavení utečencov OSN, nemá však medzinárodný záväzok udeliť im status utečenca. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. Prístup Saudskej Arábie k utečencom bol v posledných mesiacoch kontroverznou témou. Amnesty International uvádza , že štáty Arabského zálivu, vrátane Saudskej Arábie, neponúkli žiadne miesta pre utečencov. Saudská Arábia naproti tomu tvrdí , že prijala 100 tisíc občanov Sýrie, podľa niektorých vyhlásení sa má jednať až o 2,5 milióna, len ich nenazývajú utečencami. Zatiaľ čo tento počet je podľa expertov prehnaný , uznávajú, že Saudská Arábia na svoje územie prijala väčšie množstvo občanov Sýrie, a to najmä pod statusom zahraničných pracovníkov. Treba brať do úvahy, že Saudská Arábia nie je signatárom Dohovoru OSN o právnom postavení utečencov z roku 1951, nevzťahujú sa na ňu preto rovnaké povinnosti, zásady a terminológia v udeľovaní statusu utečenca a v umožnení priebehu azylového konania ako napríklad na členské štáty EÚ . Čo sa týka obáv Saudskej Arábie z terorizmu, nenašli sme vyhlásenia, podľa ktorých by krajina odmietala utečencov kvôli strachu z terorizmu. Článok vo Washington Post poukazuje na to, že podobne ako v západnom svete, aj väčšinovo moslimské štáty ako Saudská Arábia majú určité obavy, čo sa týka vplyvu vysokého počtu utečencov na trh práce a štátnu bezpečnosť, ku ktorej patrí aj zvýšené riziko terorizmu. BBC taktiež poukazuje na obavy tých štátov Zálivu, ktoré sú aktívne v bojoch na území Sýrie, z možnej infiltrácie prívržencov Assadovho režimu, opäť sa však nejedná o priame odmietanie pomoci utečencom: „ In 2012 as the war with Bashar al-Assad began to become a more clearly established competition between Sunni Gulf Arab interests and Iranian aligned allies, deep fears began to pervade the Gulf states that Syrians loyal to Mr Assad would seek to infiltrate the Gulf to exact revenge. Screening of Syrian travellers to the Gulf began apace, and it became markedly more difficult for Syrians to receive work permits or renew existing permits .“ Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza
tvrdí
vyhlásení
prehnaný
Dohovoru OSN
Článok
BBC


Celý vzdušný priestor sme odovzdali Spojeným štátom americkým a letiská a komplet všetko, čo tu máme.

Dohoda o obrannej spolupráci povoľuje ozbrojeným silám USA prelet, tankovanie, pristátie a vzlietnutie, na čo by si inokedy museli pýtať povolenie od vlády alebo príslušného ministerstva. To sa však nedá označiť za odovzdanie vzdušného priestoru USA, ktorá ostáva jednoznačne v rukách Slovenskej republiky. Rovnako nie je pravda, že sme Spojeným štátom odovzdali letiská alebo „komplet všetko”, keďže Slovensko rozhoduje o vymedzení priestorov, ktoré budú Ozbrojené sily USA používať.

O vzdušnom priestore hovoria nasledujúce odseky 1 a 2 článku 11:

„1. Lietadlá, plavidlá a vozidlá prevádzkované ozbrojenými silami USA, alebo výlučne pre ne môžu vstupovať na územie Slovenskej republiky, odchádzať z neho a voľne sa na ňom pohybovať pri dodržiavaní príslušných pravidiel bezpečnosti a prevádzky. Do týchto lietadiel, plavidiel a vozidiel sa nesmie nastupovať ani nepodliehajú prehliadke bez súhlasu Spojených štátov.

2. Lietadlá prevádzkované ozbrojenými silami USA alebo výlučne pre ne sú oprávnené k preletu, k vykonávaniu tankovania počas letu, pristávaniu a vzlietaniu na území Slovenska. Na tieto lietadlá sa nevzťahujú poplatky za poskytovanie leteckých navigačných služieb vrátane traťových poplatkov a terminálových poplatkov. Okrem toho tieto lietadlá nepodliehajú letiskovým poplatkom vrátane poplatkov za pristátie, poplatkov za parkovanie a poplatkov za služby pre cestujúcich na letiskách vo vlastníctve a prevádzke štátu na území Slovenskej republiky.” (. docx , s. 16)

Podľa zákona o ozbrojených silách SR zodpovedajú za vzdušný priestor v čase mieru „ozbrojené sily určené rozhodnutím Národnej rady Slovenskej republiky”. „Plnia úlohy zabezpečovania nedotknuteľnosti vzdušného priestoru Slovenskej republiky podľa pravidiel organizácie vzájomnej kolektívnej bezpečnosti, ktorej je Slovenská republika členom.”

V preambule dohody nachádzame vyhlásenie o rešpektovaní Slovenských zákonov: „uznávajúc, že pôsobenie ozbrojených síl USA na území Slovenskej republiky je so súhlasom Slovenskej republiky a s plným rešpektovaním Ústavy Slovenskej republiky a iných slovenských zákonov,..” (. docx , s. 3)

„Podľa článku 86 písm. d) Ústavy Slovenskej republiky s dohodou pred jej ratifikáciou prezidentkou Slovenskej republiky vyslovuje súhlas Národná rada Slovenskej republiky. Ide o medzinárodnú zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi podľa článku 7 odsek 5 Ústavy Slovenskej republiky, pretože priamo zakladá práva a povinnosti pre fyzické osoby a právnické osoby.” ( docx , s. 2) Ústavné zákony majú podľa tohto odseku väčšiu právnu silu ako medzinárodná zmluva.

Ku vplyvu dohody na zákony sa vyjadril 15. decembra aj spolu rokujúci minister obrany Naď: „Všetky základné ústavné parametre budú zachované, nestrácame žiadnu suverenitu ani nič podobné."

O tom, že prítomnosť amerických vojsk na slovenskom území je obmedzená podľa potreby príslušných slovenských orgánov informuje aj portál MOSR .

Pre Demagog.SK sa vyjadril Michal Onderčo, ktorý učí medzinárodnú politiku na Erazmovej univerzite v Rotterdame:

„Zmluva dáva možnosť lietadlam na prelet, vzlet, odlet a tankovanie. Toto povolenie sa nevymyká tomu, čo je bežné v iných obranných dohodách medzi USA a inými krajinami, takéto povolenie je relatívne normálne. Pokial USA majú možnosť používať vojenské základne, možnosť pristáť, vzlietnut a prelietat je relatívne pochopitelná.”

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, keďže za slovenský vzdušný priestor a prítomnosť zahraničných vojenských jednotiek majú naďalej zodpovedať slovenské inštitúcie. Nejde teda o „absolútnu kontrolu” vzdušného priestoru americkými jednotkami.

Zároveň neplatí tvrdenie, že Slovenská republika touto dohodou odovzdáva celé letiská Sliač a vojenské letisko Malacky-Kuchyňa do užívania armáde USA. Článok 2, odsek 6 dohody uvádza, že Slovensko samo určí, ktoré časti letísk budú môcť využívať príslušníci USA.

V prílohe A dohody sa sice uvádzajú ako dohodnuté priestory a zariadenia vojenské letiská Sliač a Malacky-Kuchyňa, avšak poslanec obsah článku 2, odseku 6 ďalej vymedzuje pojem daných priestorov a zariadení: „Pri plnom rešpektovaní tých častí, ktoré si Slovenská republika alebo jeho výkonný zástupca určí na svoje výhradné používanie, budú mať Strany spoločný prístup k dohodnutým zariadeniam a priestorom a budú ich spoločne používať, s výnimkou tých častí, ktoré Strany alebo ich výkonní zástupcovia osobitne vyhradia na výhradný prístup a používanie ozbrojenými silami USA." (. docx. , s. 5)

Z uvedeného vyplýva, že Slovenská republika bude mať možnosť určiť si priestory, ktoré budú v jej výhradnom používaní, a ktoré nebudú k dispozícií ozbrojeným silám USA. Možnosť využívať celý areál oboch letísk, ktorú podľa poslanca Fica zaručuje táto zmluva, bude teda podmienená implicitným či explicitným súhlasom Slovenskej republiky.

docx zákona docx docx zákony MOSR dohody docx.


...nebudeme ďaleko od pravdy, keď povieme, že sa priblížila aj k nejakému dňu a ja sa teším, že zajtra dopoludnia na koaličnej rade budeme o tom, o tomto diskutovať, ja čo môžem v túto chvíľu zaručiť a zabezpečiť je jedna jediná vec ako predseda poslaneckého klubu Slobody a Solidarity, že našich 22 poslancov hlasovalo ako na novembrovej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky za Evu Mišíkovú

Podľa prepočtov SME : „Dobroslav Trnka získal 70 hlasov, Eva Mišíková 49 a Ján Hrivnák 28. Vo voľbe hlasovalo 148 poslancov, jeden hlas bol neplatný. Voľby sa nezúčastnil Peter Osuský z OKS, ktorý bol neprítomný. Denník SME podľa týchto čísel odhaduje, že všetci poslanci hlasovali tak, ako avizovali šéfovia ich klubov. Koalícia bez SDKÚ mala pri hlasovaní v parlamente bez Osuského 49 hlasov a také isté číslo získala aj kandidátka SaS, KDH a Mostu-Híd Mišíková. Za SDKÚ hlasovalo všetkých jej 28 poslancov a taký istý počet hlasov získal aj oficiálny kandidát SDKÚ Ján Hrivnák. Opozičné strany mali v parlamente spolu 71 hlasov a Dobroslav Trnka získal 70 hlasov. Jeden hlas bol neplatný. Z toho vyplýva, že ak by niektorý z poslancov vládnucej koalície hlasoval v tajnej voľbe za Trnku, musel by niektorý opozičný poslanec hlasovať za Mišíkovú alebo Hrivnáka.“

SME


Hovoril kompetentný orgán Úrad pre verejné obstarávanie. Opäť raz. Nie opozícia, legitímny úrad, ktorý je na to určený tvrdil, porušili ste v mnohých prípadoch zákon.

Podľa Úradu pre verejné obstarávanie (ÚVO) mala Nemocnica sv. Michala (patriaca ministerstvu vnútra) pri obstarávaní zdravotníckeho vybavenia konať v rozpore so zákonom a netransparantne. Nemocnica mala podľa kontrolórov ÚVO obmedziť hospodársku súťaž, čím malo záujem o účasť vo verejnom obstarávaní prejaviť menej záujemcov. ÚVO ministerstvu vyčítalo aj porušovanie základných princípov verejných obstarávaní, čo mohlo mať vplyv na výsledky tendrov. Ministerstvo podľa kontrol porušovalo princípy rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie uchádzačov, transparentnosti, hospodárnosti a efektívnosti verejného obstarávania. Spolu ide o tri protokoly, v ktorých kontrolovali štyri tendre. ÚVO skonštatovalo porušenie zákona aj v prípade prenájmu, rekonštrukciu a výmeny budovy Starej Ikei pre účely klientského centra Bratislava, pretože sa nekonala súťaž. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

rozpore porušovanie ÚVO


Pokiaľ ide o priestupkovú imunitu, my sme im pomohli už niekoľko krát.

V 10. augusta 2010 na štvrtej schôdzi parlamentu bol predložený vládny návrh ústavného zákona týkajúci a obmedzenia trestnoprávnej a priestupkovej imunity. Poslanci SMER-SD hlasovali v treťom čítaní proti a ostatní sa zdržali, jeden poslanec SMERu bol neprítomný.

štvrtej schôdzi
návrh
hlasovali
referendum
SMER-SD
posunúť
novele zákona o priestupkoch


Kým v iných krajinách v Nemecku a inde robili cez leto veľké plošné výbery akoby brigádnikov alebo ľudí, ktorí budú slúžiť na dohľadanie chorých v prípade, že u niekoho nájdeme pozitívny test, tak sa rýchlo zistí s kým sa všetkým potrestal, ale tých okamžite rýchlo kontaktujeme a stiahneme ich akoby zo spoločnosti. Odporučíme im karanténu a otestujeme. Tu sme zlyhali, pretože my sme neposilnili tieto kapacity.

Nemci počas leta posilnili kapacity na trasovanie kontaktov nakazených koronavírusov. Koncom leta navýšil štát aj kapacity našich regionálnych úradov. Nie je teda pravda, že ich neposilnil (vôbec). Neposilnil ich však dostatočne, keďže pracovníci ani po robení výrazných nadčasov nestíhali. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako už nepravdivé. V rámci podpory pri trasovaní nemeckí hygienici v lete zamestnali sociálnych pracovníkov, knihovníkov, študentov, či záhradníkov . Nábor pokračuje aj v jesenných mesiacoch. Úlohou týchto pracovníkov je zistiť, s kým a na ako dlho prišiel nakazený do styku. Ak sa niekto nachádzal vo fyzickom kontakte na menej ako dvojmetrovú vzdialenosť viac ako 15 minút, je mu/jej prikázaná domáca karanténa. Na Slovensku mali v čase vysielania relácie - 4. októbra - trasovanie na starosti (výlučne) epidemiológovia a hygienici. Minister zdravotníctva Marek Krajčí však začiatkom októbra priznal , že hygienici sú vyťažení na 129 percent a nestíhajú trasovať kontakty nakazených. Úrad verejného zdravotníctva 9. októbra na svojom webe úvadza , že „ na 36 regionálnych úradoch pracovalo v septembri 179 pracovníkov odboru epidemiológie. Pri trasovaní kontaktov im tak, ako po ostatné obdobie, pomáhali aj pracovníci z iných odborných sekcií. Zároveň bolo na trasovanie kontaktov prijatých 59 ľudí na dohodu, respektíve na brigádnickú činnosť študentov – ministerstvo zdravotníctva nám na prijímanie dohodárov vyčlenilo finančné prostriedky. Dobrovoľníkov bolo 31.” Úrad verejného zdravotníctva 9. októbra na svojom webe úvadza , že „ na 36 regionálnych úradoch pracovalo v septembri 179 pracovníkov odboru epidemiológie. Pri trasovaní kontaktov im tak, ako po ostatné obdobie, pomáhali aj pracovníci z iných odborných sekcií. Zároveň bolo na trasovanie kontaktov prijatých 59 ľudí na dohodu, respektíve na brigádnickú činnosť študentov – ministerstvo zdravotníctva nám na prijímanie dohodárov vyčlenilo finančné prostriedky. Dobrovoľníkov bolo 31.”

knihovníkov, študentov, či záhradníkov
pokračuje
epidemiológovia
priznal
úvadza
úvadza


Som zvolal Bezpečnostnú radu...(k situácii na Ukrajine, pozn.)

Bezpečnostnú radu zvoláva premiér a sám jej predsedá. Mimoriadne zasadnutie bezpečnostnej rady bolo zvolané 3. marca 2014. Na zasadnutí sa rozhodlo , že Slovenská republika posilní ochranu východnej hranice s Ukrajinou, aby zabránilo nelegálnej migrácii.

Mimoriadne rozhodlo úlohu 365


Nikdy tu nebolo také razantné zvyšovanie platov ako k nim pristupujeme od 1. januára 2019.

Výrok hovorí o zvyšovaní platov od 1. januára 2019. Plánované zvýšenie platov pedagogických zamestnancov je v súlade s Programovým vyhlásením vlády a predstavuje nárast o 6 % od 1. januára 2018 každoročne, a teda aj od 1. januára 2019. Od apríla 2016 vzrástli platy pedagogických zamestnancov o 12, 36 %. Platy zamestnancov vo verejnej správe vzrástli v porovnaní s rokom 2016 o 8,16 %. Nakoľko však Robert Fico bližšie nešpecifikuje v ktorých oblastiach a o koľko sa plánuje zvýšenie platov od 1. januára 2019, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Platy pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov boli zvýšene v septembri 2016 a septembri 2017 . Plánované navýšenie o 6 % v januári 2018 sa neuskutočnilo , nakoľko učitelia odmietli zvýšenie platov podmienené prísľubom o neštrajkovaní. Ministerka Lubyová uviedla , že ďalšie zvýšenie platov pedagogických zamestnancov by mohlo byť v septembri 2018. Od apríla 2016 tak uskutočnené navyšovania platov pedagogických zamestnancov predstavovali 12,36 %. Tieto kroky boli v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR z marca 2018, ktoré prezentovalo sľub vlády každoročne zvyšovať platy vysokoškolských učiteľov o 6 %: "(vláda) vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa vysokoškolských učiteľov od 1.9.2016 a následne počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila v priemere o 6 %, na čo zabezpečí primerané zvýšenie finančných prostriedkov." ( pdf. , s. 36). Rovnaké zvýšenie platov sa týka aj učiteľov v regionálnom školstve: "(vláda) vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov od 1.9.2016 a následne, za predpokladu realizácie zásadných vnútorných zmien v systéme výchovy a vzdelávania, počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila priemerne o 6 %" ( pdf. , s.32). V prípade zamestnancov verejnej správy sa platy navyšovali v roku 2017 o 4 % tarifného a 2 % funkčného platu a od januára 2018 o 4 % tarifného platu, pričom druhá zložka by sa mala navýšiť od septembra 2018. V porovnaní s rokom 2016 ide o zvýšenie o 8,16 %. Po stretnutí koaličnej rady dňa 24. apríla 2018 Robert Fico vyhlásil , že plánuje predstaviť zoznam návrhov opatrení, ktorý by garantoval rast minimálnej mzdy, zvýšenie platov vo verejnej a štátnej správe, platov učiteľov a zdravotných sestier v rokoch 2019 a 2020. Konkrétne opatrenia nového sociálneho balíčka však ešte neboli zverejnené. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

septembri 2016
septembri 2017
neuskutočnilo
uviedla
navyšovania
pdf.
pdf.
2017
2018
vyhlásil


Strana Most-Híd presadila výrazné zvýšenie dôchodkov.

Strana Most-Híd sa vo svojom volebnom programe Občianska vízia 2016 venuje téme dôchodkov v kapitole "Hospodárska politika". Zvýšeniu dôchodkov sa však priamo v programe nevenuje, zameriava sa hlavne na posilnenie druhého piliera. Pred voľbami v roku 2016 sa pre agentúru SITA vyjadril podpredseda strany Most-Híd Ivan Švejna, že" Zvýšenie valorizácie dôchodkov bude zásadnou podmienkou strany Most-Híd pri prípadných rokovaniach o ich účasti v budúcej vláde." Túto podmienku sa strane Most-Híd podarilo presadiť aj do Programového vyhlásenia vlády , a neskôr v tomto volebnom období parlament schválil vládny návrh novely zákona o sociálnom poistení . Na poste štátneho tajomníka rezortu práce, ktorý je zodpovedný za tento návrh, sedí samotný Švejna. Ako uvádza Sociálna poisťovňa : Od 1. januára 2017 sa vyplácané dôchodky zvýšia o pevnú sumu. Pevná suma zvýšenia sa určí najmenej ako 2 % z priemernej mesačnej sumy daného druhu dôchodku. Vyplýva to z novely zákona o sociálnom poistení, ktorú po schválení parlamentom včera podpísal aj prezident SR. Novela zákona o sociálnom poistení ustanovuje pevné sumy zvýšení dôchodkových dávok v roku 2017 nasledovne pre jednotlivé druhy dôchodkových dávok: starobný dôchodok o 8,20 eura, predčasný starobný dôchodok o 7,90 eura, invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % o 7,10 eura, invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 % o 4,00 eura vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok o 5,30 eura, sirotský dôchodok o 2,60 eura. Pre porovnanie, pred rokom sa podľa Sociálnej poisťovne znižovali dôchodky o poznanie menšie sumy. starobný dôchodok o 1,90 eura, predčasný starobný dôchodok o 1,90 eura, invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 % o 1,70 eura, invalidný dôchodok priznaný z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť najviac o 70 % o 1,00 eura, sociálny dôchodok o 1,70 eura, vdovský dôchodok a vdovecký dôchodok o 1,20 eura, sirotský dôchodok o 0,60 eura. Oproti minulému roku sa teda dôchodky zvýšili o niekoľkonásobne vyššiu sumu. Hlavne z vyjadrení Ivana Švejnu a absencie vyjadrení koaličných partnerov k tejto téme vyplýva, že strana Most-Híd je najviac zodpovedná za túto zmenu zákona. Preto môžeme považovať tento výrok za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 26.08.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Občianska vízia 2016
SITA
Programového vyhlásenia vlády
novely zákona o sociálnom poistení
Sociálna poisťovňa
Sociálnej poisťovne
vyjadrení


A musím povedať, že naozaj islam prostredníctvom svojho trestného práva šaríja pozná strašne veľa prvkov, ktoré sú pre nás neprijateľné, extrémne a pozná aj trest smrti za urážku a pozná trest smrti aj napríklad za homosexualitu, o ktorej sa budeme ďalej baviť.

Niektoré z interpretácií šaríje skutočne hovoria o trestaní nevery, homosexuality, či urážaní boha smrťou, väčšina štátov s prevahou moslimského obyvateľstva však takúto interpretáciu islamu a šaríje neuznáva. Taktiež možno nájsť odkazy k extrémnym trestom aj v kresťanskej kultúre, aj keď v súčasnej dobe nie sú praktizované žiadnym štátom. Danko taktiež nesprávne definuje šaríju ako trestné právo islamu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Šaríja nie je pevne daný text ani právny systém, a nie je to ani trestné právo, ako uvádza Danko. Podľa základnej definície sa jedná (.pdf) o náboženské právo pokrývajúce občianske aj trestné otázky, ale niekedy je šaríja vnímaná skôr ako súbor odporučení pre moslimov alebo súbor učení o základných moslimských textoch. Šaríja vychádza v prvom rade z koránu a zo sún (prorokových učení), ale môžu sem byť zahrnuté aj ďalšie texty. Pramene zahrnuté do šárije, jej účel a interpretácie sa značne líšia v jednotlivých moslimských štátoch, prúdoch a komunitách. Niektoré z týchto interpretácií môžu (.pdf, s. 17) trestať neveru, homosexualitu alebo urážanie boha smrťou. Krajín, kde je islam väčšinovým náboženstvom je v súčasnej dobe 49 (.pdf, s 155). Z nich väčšina nepraktikuje formu šaríje, ktorá by viedla k extrémnym trestom, ktoré spomína Danko. Nižšie môžme vidieť prehľad krajín, ktoré podľa správy OSN o trestoch smrti (.doc) majú zákony umožňujúce udeľovať tresty smrti za konsenzuálne sexuálne akty, zmenu náboženstva alebo urážanie náboženstva, a aktívne tieto zákony presadzujú. Štáty s trestom smrti za neveru, homosexualitu, zmenu náboženstva a urážku náboženstva: Štáty s trestom smrti za konsenzuálne sexuálne akty (nevera a homosexualita Štáty s trestom smrti za zmenu náboženstva Štáty s trestom smrti za urážku náboženstva Afganistan, Brunej, Irán, Mauritánia, Nigéria, Pakistan, Saudská Arábia, Somálsko, Sudán, Jemen Afganistan, Irán, Malajzia, Maledivy, Mauritánia, Nigéria, Katar, Saudská Arábia, Somálsko, Sudán, Spojené Arabské Emiráty, Jemen Afganistan, Brunej,Irán, Pakistan, Saudská Arábia, Spojené Arabské Emiráty Zdroj: OSN Poslednou krajinou, ktorá sa snažila o zavedenie trestu smrti pre homosexuálov, je Uganda, kde bol minulý rok prijatý zákon, na základe ktorého môže byť homosexualita trestaná až doživotným väzením. Trest smrti bol napokon z návrhu vypustený. Uganda je pritom podľa posledného sčítania ľudu prevažne kresťanskou krajinou, moslimovia tu tvoria približne 12 % menšinu. Zákon proti homosexualite tu bol presadzovaný najmä kresťanskými skupinami. Trest smrti nie je videný ako neprijateľný ani v kresťanstve. Podľa Starého zákona môže byť smrť za určitých okolností adekvátnym trestom za vraždu ale napríklad aj incest, neveru, bestialitu, uctievanie idolov, znevažovanie boha, znevažovanie rodičov, otroctvo či mágiu. Konkrétne k nevere Lv 20:10 (.pdf, s. 119) hovorí: " Kto bude súložiť s vydatou ženou, s manželkou svojho blížneho, tak cudzoložník ako cudzoložnica musia zomrieť ." Podobne sa Biblia stavia aj k mužskej homosexualite Lv 20:13 (.pdf, s. 19): " Kto by spal s mužom tak, ako sa obcuje so ženou, obaja spáchali ohavnosť, musia zomrieť, ich krv bude na nich." Treba však poznamenať, že postoj (.pdf) kresťanov k trestu smrti sa podobne ako u moslimov naprieč spektrom značne líši od úplného odmietania cez uznanie v určitých prípadoch až ku interpretácii blízkej zneniu svätého písma. Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

jedná
môžu
49
správy OSN
snažila
sčítania ľudu
presadzovaný
Podľa
Lv 20:10
Lv 20:13
postoj
líši


Ma aj prekvapilo, keď som zaregistrovala pred niekoľkými dňami vyjadrenia pána poslanca (Fica, pozn.) na Rádiu Expres, ktorý očkovanie neodporúča ani sám sa zaočkovať nedá.

Expremiér sa síce nechať zaočkovať proti ochoreniu covid-19 nechce, no nepovedal, že to neodporúča. Naopak, zdôrazňoval, že každý sa má môcť rozhodnúť sám. Tvrdenie Veroniky Remišovej pripisuje Robertovi Ficovi niečo, čo nepovedal resp. posúva obsah povedaného do polohy, ktorá už vecne nesedí - hodnotíme ho preto ako už nepravdivé. Robert Fico 12. februára v Rádiu Expres povedal (21:00), že „pokiaľ ide o očkovanie, my zásadne presadzujeme myšlienku dobrovoľnosti (...) a takého prístupu k informáciám, ktorý umožní ľuďom slobodne sa rozhodnúť, lebo ide o zásah do osobnej integrity...” Dodal tiež, že „kto sa chce dať očkovať, nech sa ide dať očkovať a nech presviedča iných, ak je presvedčený o svojej pravde.” On sám „nie je stúpencom očkovania, ale je to môj osobný názor”.

povedal


On už odchádzal z polície dávnejšie (Juraj Očovský, pozn.).

Odkedy je odchádzanie J. Očovského aktuálne nedokážeme overiť.


Vy ste zobrali priame platy poľnohospodárom. My sme doplatili poľnohospodárom v rokoch 2006 až 2010 všetky peniaze a dotiahli platby do porovnateľnej úrovne s Európskou úniou.

Počas druhej Dzurindovej vlády, keď bol v kresle ministra pôdohospodárstva Z. Szimon (SMK), nastali problémy ohľadom priamych platieb poľnohospodárom. V roku 2003, teda tesne pred vstupom SR do EÚ, sa v návrhu štátneho rozpočtu SR hovorilo o doplatku na úroveň 50 percent, pričom Kodanský summit umožnil, aby prístupové krajiny mali možnosť doplatiť túto sumu z národných zdrojov, a to do výšky 55 percent. Minister financií Ivan Mikloš uviedol, že vyššie percento by znamenalo ubrať zo zdrojov iným rezortom. To vyvolalo negatívne reakcie u poľnohospodárov.

Mikloš
52,5%
40,5 milióna eur


V roku 2010, (...) vtedy už bola vyhlásená národná kultúrna pamiatka a investor už deklaroval, že nechce stavať a zažaloval mesto (v kauze jama, pozn.).

Investor Tatra Real Trade požadoval po zrušení stavebného povolania od mesta súdnou cestou vrátiť preddavok za pozemok a rovnako tak náhradu za zmarenú investíciu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V marci 2010 mesto Trenčín oznámilo plánované zasypanie jamy a výstavbu parku na jej povrchu. Spoločnosť Tatra Real preto začala od mesta žiadať náhradu za stratené investície. Možnosť vybudovania podzemných garáží sa však objavila ešte aj v apríli 2010, kedy medzi mestom a investorom opäť prebiehali rokovania. Od februára 2011 investor požadoval od mesta súdnym príkazom vyplatenie škody vo výške vyše 1,2 milióna eur. Mesto nesúhlasilo, čím sa súdny spor rozbehol naplno. V októbri 2012 Krajský stavebný úrad potvrdil zrušenie stavebného povolenia a stanovil, že prípadné náklady má investorovi zaplatiť Pamiatkový úrad. V októbri 2014 Krajský súd potvrdil rozhodnutie Okresného o odmietnutí odškodnenia vo výške už takmer 1,7 milióna. Mesto však muselo investorovi vrátiť poplatky za prenájom aj s úrokmi. Investor podal sťažnosť na Ústavný súd, v ktorom argumentuje porušením svojich práv. Súd mu vyhovel a vrátil záležitosť opäť okresnému súdu. Ten v novembri 2016 zmenil svoje pôvodné rozhodnutie a uložil mestu povinnosť uhradiť aj výšku škody spolu s úrokmi. V auguste 2018 potvrdil toto rozhodnutie aj Krajský súd, mesto však podáva dovolanie na Najvyšší súd. Pre podrobnejšiu chronológiu udalostí odporúčame tento článok . Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámilo objavila zrušenie vyhovel zmenil podáva článok


Áno, nepokladám za vhodné, že sa rozhodol (Bugár, pozn.) tú poslednú schôdzu parlamentnú zablokovať, že parlament ostal nefunkčný a nevedeli sme schváliť zákony ...

Potom ako 10. februára 2011 neprešla v parlamente vládna novela o dvojitom občianstve, odmietla strana Most-Híd hlasovať za zákony v parlamente, kým sa situácia v koalícii nevyjasní. "Vyzývame premiérku Ivetu Radičovú, aby konala," vyhlásil predseda strany Most-Híd B. Bugár. R. Procházka, rovnako ako I. Matovič, hlasoval za návrh zákona o dvojitom občianstve z dielne strany Smer-SD. "Bola porušená Koaličná zmluva a Programové vyhlásenie vlády. Máme v koalícii poslancov, ktorí hlasovali s opozíciou. Máme dvoch poslancov, ktorí podporili návrh Smeru," uviedol Bugár. Zároveň vyzval strany SaS a KDH, aby začali riešiť situáciu so svojimi poslancami I. Matovičom a R. Procházkom za to, že hlasovali proti koaličnej dohode. "Nebudeme diktovať partnerom, čo majú robiť, ale musíme vedieť, na čom sme," povedal predseda Most-Híd. Jednalo sa o 12. schôdzu, ktorá sa prebiehala od 1. do 11. februára 2011.

odmietla hlasoval uviedol prebiehala


(...) sme čítali, že na Slovensku žijú v priemere pacienti o 12 rokov menej ako inde, len kvôli tomu, že zdravotná starostlivosť je taká, aká je.

Bugár pravdepodobne odkazuje na štúdiu Health Consumer Power House , ktorá informuje, že keby sme mali lepšiu zdravotnú starostlivosť, žili by sme dlhšie, konkrétne by to bolo v prepočte na jedného obyvateľa približne o 12 rokov. Keď však Bugár hovorí, že je to o 12 rokov menej ako inde, to nie je správna interpretácia. Sme v skupine krajín, ktoré sú na tom najhoršie podľa tejto štúdie. Úplne najhoršie je však na tom Čierna Hora. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Health Consumer Power House
iné
najhoršie


V roku 2020, keď končila Pellegriniho vláda, sme mali siedmy najhorší výsledok verejných financií v celej Európskej únii. Áno, mali sme jednopercentný deficit, ale veľká časť štátov mala prebytok, pretože bola ekonomická konjunktúra.

Slovensko malo v roku 2019 siedmy najhorší výsledok zo štátov EÚ z hľadiska dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Zaznamenalo tiež deficit verejných financií na úrovni -1,3 % HDP, čo bola ôsma najhoršia bilancia spomedzi štátov EÚ, vrátane Spojeného kráľovstva. V tomto roku zaznamenalo 16 štátov EÚ prebytok verejných financií, čo je označované ako ekonomická konjunktúra. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2019 malo Slovensko ôsmu najhoršiu bilanciu z členov EÚ, toho času vrátane Spojeného kráľovstva, s deficitom na úrovni -1.3 % HDP ( .pdf , s. 8). Celkom 16 štátov EÚ zaznamenalo prebytok verejných financií ( .pdf , s. 1). Išlo o Dánsko (3,7 %), Luxembursko (2,2 %), Bulharsko (2,1 %), Cyprus a Holandsko (1,7 %), Grécko (1,5 %), Nemecko (1,4 %), Rakúsko (0,7 %), Malta , Slovinsko a Švédsko (0,5 %), Írsko a Chorvátsko (0,4 %), Česko a Litva (0,3 %) a Portugalsko (0,2 %).

Prebytok (+)/deficit (-) verejných financií krajín EÚ v roku 2019. Zdroj dát: Eurostat .

Ekonomická konjunktúra je stav hospodárskeho rozmachu, ktorý sa prejavuje ekonomickým rastom. Výskumy hovorili o ekonomickej konjunktúre v období okolo rokov 2019 až 2020 tak v súvislosti s EÚ všeobecne ( .pdf , s. 1), ako i konkrétne v prípade Slovenska ( .pdf , s. 94).

Podľa Debt Sustainability Monitor ( DSM ), pravidelnej správy Európskej komisie (EK), ktorá hodnotí udržateľnosť verejného dlhu členských štátov EÚ, chýbalo Slovensku v roku 2019 k udržateľnosti 3,8 % HDP, teda približne 3,5 miliardy eur, čo bola siedma najvyššia hodnota spomedzi krajín EÚ ( .pdf , s. 82).

Dlhodobý stav udržateľnosti verejných financií sa tak nachádzal v oblasti stredného rizika ( .pdf , s. 82). Členské štáty sa považujú za stredne rizikové, ak je na dlhodobú stabilizáciu dlhu potrebná celková úprava od dvoch do šiestich percentuálnych bodov HDP ( .pdf , s. 82).

DSM využíva ukazovatele S1 a S2, ktoré merajú potrebné fiškálne úpravy na stabilizáciu verejného dlhu v pomere k HDP. Ukazovateľ S1 „predstavuje hodnotu, o ktorú by sa malo zmeniť štrukturálne primárne saldo (pomocou zvýšenia daní alebo znížením „neúrokových“ výdavkov), aby úroveň verejného dlhu o 15 rokov bola 60% HDP“. Ukazovateľ S2 indikuje „o koľko sa musí trvale zmeniť štrukturálne primárne saldo (v % HDP), aby súčasná hodnota budúcich štrukturálnych primárnych sáld pokryla dnešnú úroveň dlhu. Na rozdiel od S1, indikátor S2 berie do úvahy projekcie súvisiace so starnutím populácie v nekonečnom horizonte, pričom požadovaná zmena salda má zabezpečiť nerastúcu úroveň dlhu“.

.pdf .pdf Eurostat je .pdf .pdf DSM chýbalo .pdf .pdf .pdf S1 indikuje


Kolektívnym vyjednávaním sa tu vyjednávali platy tak, že rástli rýchlejšie ako ktorejkoľvek inej skupine vo verejnej správe.

Podobný výrok ohľadom navyšovania platov pedagogických a odborných zamestnancov školstva sme overovali 22. novembra 2015 v relácií O 5 minút 12 a 25. októbra 2015 tiež v relácii O 5 minút 12. Išlo však len o porovnanie celkovo s platmi v národnom hospodárstve. Urobili sme tabuľku, kde môžete vidieť výšku priemernej mzdy jednotlivých skupín pracujúcich vo verejnej správe v roku 2012 a 2015 a tiež percentuálnu zmenu tejto výšky priemernej mzdy. Z tabuľky vyplýva, že mzda pedagogických zamestnancov regionálneho školstva dosiahla skutočne najvyšší nárast v sledovanom období.

22. novembra 2015
25. októbra 2015


Ten (Covid, pozn.) automat vytvorili odborníci, to si nevytvoril premiér Matovič, áno, ani Richard Sulík, ale to urobil, urobil to, urobili to v nejakom konzíliu odborníkov.

Tzv. Covid Automat schválila vláda na návrh ministra zdravotníctva 16. decembra. Má určovať epidemiologické miľníky, podľa ktorých sa budú v krajine uvoľňovať obmedzenia. V dokumente sú ako autori uvedení odborníci z Epidemiologického konzília. Ešte predtým predstavila podobný dokument s názvom Semafor zdravia strana SaS. V dokumente sa ako autor spomína Richard Sulík a kolektív. Semafor zdravia však vládou schválený nebol. Tvrdenie Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivé.

schválila uvedení predstavila spomína


Tie eurofondy, z ktorých môžeme čerpať peniaze, to nie je nič iné, iba požičiavanie si peňazí, a potom aj tak ešte s úrokmi na tom budeme prerábať.

Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Návrh (...) zmien (v školstve, pozn.) sformuluje vláda do konca roku 2016 v Národnom programe rozvoja výchovy a vzdelávania, ktorý bude obsahovať aj dlhodobú koncepciu obsahu výchovy a vzdelávania a bude pokrývať v 10-ročnom výhľade dlhodobé zámery a ciele SR v oblasti výchovy a vzdelávania od predprimárneho vzdelávania, cez primárne, sekundárne, až po vysokoškolské vzdelávanie, ako aj ďalšie vzdelávanie s cieľom osobného rozvoja a získania relevantných vedomostí a zručností potrebných pre úspešné uplatnenie absolventov na trhu práce.

Medzi jedným z hlavných cieľov vlády v roku 2016 bolo vytvorenie Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania. Cieľ bol splnený začiatkom roka 2017 kedy ministerstvo školstva zverejnilo dokument s názvom "Učiace sa Slovensko" , ktorý bol predložený ako návrh na verejnú diskusiu. Dokument obsahuje komplexné riešenie v oblasti školstva a pomocou tohto dokumentu sa vláda snaží o vytvorenie a naplnenie dlhodobého zámeru v tejto oblasti.Výrok hodnotíme ako pravdivý.

"Učiace sa Slovensko"
tézy
Tím expertov
Prvá časť
Návrh cieľov
peňazí
pripomienky
komora učiteľov
návrh
online formulára
Sulík
20 návrhov
Poliačik
rozhovore
analýzu


V II. pilieri sa naozaj, tam je nejakých 3,6 miliardy eur momentálne.

Podľa správy SITA z dňa 16. novembra 2010: " Dôchodkové správcovské spoločnosti spravovali k 12. novembru vo svojich fondoch majetok sporiteľov v celkovej hodnote takmer 3,6 miliardy eur. Čistá hodnota majetku spotrebiteľov v druhom dôchodkovom pilieri tak oproti predchádzajúcemu týždňu vzrástla o takmer 228 tisíc eur."

SITA TASR


Nebudem uprostred dunajskej promenády (...) robiť cyklotrasu, už nejakých ľudí tam zrazili.

Milan Kňažko sa vyjadruje proti budovaniu cyklotrasy uprostred dunajskej promenády odvolávajúc sa na bezpečnosť chodcov a fakt, že niekoľkokrát už malo dôjsť k nehode. Informácie o podobnej nehode nie sú k dispozícii. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


Najväčší počet vysokoškolákov (v EÚ, pozn.), kedykoľvek sme ich mali v histórii. Napriek tomu máme najvyšší počet nezamestnaných.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že EÚ dosahuje najvyššie čísla vysokoškolákov. Taktiež je pravdou, že môžeme hovoriť o najvyššej nezamestnanosti. Demagog.SK nehodnotí kauzalitu medzi počtom vysokoškolákov a počtom nezamestnaných. Podľa databázy Eurostat bolo v roku 1998 (najstaršie údaj) celkovo 15,013 miliónov študentov vysokých škôl v EÚ. V roku 2012 bolo celkovo 20,245 miliónov študentov (bez údajov Francúzsko) vysokých škôl v EÚ. V roku 2012 ide o najvyšší počet vysokoškolákov v histórii EÚ. Ak by sme sa pozreli na údaje Eurostat o podiely obyvateľov EÚ s dosiahnutým 1. a 2. stupňom vysokoškolského vzdelania, tak platí, že od roku 2000, keď malo takéto vzdelanie 17,1% obyvateľov, v roku 2012 to bolo už 25,3%. Stratégia 2020 má za cieľ naďalej počet ľudí na vysokých školách zvyšovať, resp. vytvárať priestor na to aby počet vysokoškolákov mohol rásť. Podľa údajov o miere nezamestnanosti podľa Eurostat (najstaršie údaje od roku 1993) bola najvyššia nezamestnanosť EÚ práve v roku 2013 a to na úrovni 10,8 (EÚ 28). V roku 1994 bola nezamestnanosť (EÚ 15) na úrovni 10,6%. Ak by sme uvádzali čísla o počte nezamestnaných , stále by platili, že je ich podľa dostupných informácii historicky najviac. Na základe dostupných údajov môžeme hovoriť o najvyššej nezamestnanosti v EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Eurostat
2020
Eurostat
počte nezamestnaných


Dnes je Nitriansky samosprávny kraj (NSK) ako jediný zo štyroch tých zaostávajúcejších krajov, historicky zaostalejší, v tomto parametri, v parametri nezamestnanosť, pod priemerom Slovenska.

Podľa údajov Štatistického úradu z druhého štvrťroku 2013 mal Nitriansky kraj nezamestnanosť 13,0 %. Slovenský priemer bol 14 %. Troma zaostávajúcimi regiónmi má Milan Belica pravdepodobne na mysli Košický, Prešovský a Banskobystrický kraj - ktoré majú skutočne všetky nezamestnanosť na úrovni 18 %, posledne menovaný dokonca 20 %. Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov


Za môjho pôsobenia sa každý rok 3% učiteľov prepúšťalo, aby sme zefektívnili.

Martin Fronc bol ministrom školstva v období 2002-2006. Celkový počet pedagógov na Slovensku podľa údajov Štatistického úradu SR: S vysokoškolskými pedágógmi: 2002 - 90 992 2003- 91 198 2004 - 87 530 2005 - 84 431 2006 - 84 984 2007 - 79 647 Bez vysokoškolských pedagógov: 2002- 81 261 2003- 81 263 2004 - 77 461 2005- 74 211 2006- 74 516 2007- 68 793 Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože podľa uvedených údajov je zrejmé, že v niektorých rokoch nastalo dokonca zvýšenie počtu učiteľov, napr. v rokoch 2002-2003, 2005-2006.

údajov


Ale skutočne, čo chcem povedať, že nikto ani počas Radičovej vlády ma nenapadlo, že zvýšiť ceny liekov a tak ďalej, to DPH naspäť.

Vláda Ivety Radičovej, ktorá vládla v období od leta 2010 do októbra 2012, kedy jej bola vyhlásená v NR SR nedôvera , už v Programovom vyhlásení odmietla zvyšovanie dane na lieky, knihy a predaj z dvora. Aj po zvýšení DPH z 19 na 20%, s výnimkou predaja potravín z dvora, ostali lieky, zdravotnícke pomôcky a knihy v nižšej sadzbe DPH.

nedôvera odmietla výnimkou ostali


Ja som bol jediný minister, ktorý sa s nimi (odborármi, pozn.) nakoniec dohodol na Zákonníku práce.

Exminister Ľudovít Kaník sa na jednej strane skutočne dohodol s odborármi na podobe Zákonníka práce, ktorý bol prijatý v roku 2003. Tí mali kvôli sporom o novele krízový stav a hrozili štrajkom, po niekoľkých týždňoch rokovania sa s vládou dohodli na akceptovaní navrhovanej novely a krízový stav ukončili pod podmienkou, že vláda prijme novelu v takej podobe na akej sa dohodli. Na druhej strane však nie je jediným ministrom, tak ako hovorí. Súčasný minister J. Richter sa takisto dohodol s odborármi na novele Zákonníka práce, ktorú vláda schválila v auguste 2012.

dohodol
J. Richter


Ale boli ochotní na úplne íne kompromisy, už to predsa bolo pripravené, len tomu zabránila (mierovej dohode medzi Ruskom a Ukrajinou, pozn.) Európska únia alebo teda európske krajiny, sa dohodnime, lebo predovšetkým, predovšetkým Británia.

Počas mierových rokovaní medzi Ruskom a Ukrajinou sa aktérom nepodarilo prekonať rozdiely v teritoriálnych a bezpečnostných požiadavkách, ani vzájomnú nedôveru. Hoci sa v niektorých fázach rokovaní objavili momenty, kedy sa strany približovali k dohode, neexistoval kompromis, ktorý by jednoducho čakal na podpis. Výrok, že mierová dohoda bola pripravená a jej neuzatvorenie bolo dôsledkom zásahu Európskej únie či britských aktérov, zjednodušuje realitu a opomína kľúčové problémy rokovaní.

Prvá séria rokovaní, ktorá začala krátko po vypuknutí invázie v roku 2022, sa zameriavala na zásadné otázky – od uznania Krymu a separatistických regiónov po bezpečnostné garancie pre Ukrajinu.

Ukrajinská strana trvala na poskytnutí bezpečnostných záruk a na zachovaní medzinárodne uznaných hraníc, zatiaľ čo Rusko požadovalo teritoriálne či obranné ústupky, ktoré boli pre Ukrajinu neprijateľné.

Najbližšie k dohode boli obe strany po rokovaniach v Istanbule 29. marca 2022.

Na základe predcházajúcich jednaní bolo vypracované tzv. istanbulské komuniké, ktoré predstavovalo rámec pre urovnanie sporu. Ukrajinskí a ruskí vyjednávači potom začali pracovať na konkrétnej podobe zmluvy.

Ukrajina bola ochotná prijať neutrálny status výmenou za bezpečnostné záruky podobné článku 5 Severoatlantickej zmluvy. Návrh zahŕňal aj 15-ročné obdobie konzultácií o statuse Ruskom anektovaného Krymu a návrat všetkých ruských síl na ich pozície pred inváziou.

K podpisu mierovej zmluvy nakoniec neprišlo a boje pokračovali ďalej. Často používaný dezinformačný naratívom znie, že mierové rokovania zmaril britský premiér Boris Johnson.

K priebehu vyjednávaní sa vyjadril vedúci ukrajinský vyjednávač Davyd Arachamija. Podľa neho bolo jedným z hlavných dôvodov nepodpísania dohody nedôvera voči Rusku. Ukrajinská strana podľa Arachamiju Ruskej federácii nedôverovala, že dodrži dohody a požadovala bezpečnostné záruky.

Arachamija spomenul aj návštevu vtedajšieho premiéra Spojeného kráľovstva Borisa Johnsona, ktorý Ukrajincom poradil nepristúpiť na dohodu s Rusmi. Poprel však tvrdenia o tom, že Johnson ukrajinskú delegáciu prinútil mierovú zmluvu nepodpísať.

Tvrdenia, že zasahoval do mierových rokovaní medzi Ukrajinou a Ruskom, na jar 2022 odmietol aj samotný Boris Johnson. V rozhovore pre The Times ich označil za „totálny nezmysel“ a „ruskú propagandu“.

Magazín Foreign Affairs v apríli 2024 publikoval analýzu , v ktorej sa bližšie pozrel na to, aké udalosti viedli k neúspechu mierových rokovaní. Autori preskúmali návrhy dohôd, uskutočnili rozhovory s niekoľkými účastníkmi mierových rozhovorov, ako aj s predstaviteľmi, ktorí v tom čase pôsobili v kľúčových západných vládach a preskúmali množstvo rozhovorov či vyhlásení ukrajinských a ruských predstaviteľov.

Zo analýzy vyplýva, že neexistoval definitívny text mierovej dohody, ktorý by čakal na podpis. Obe strany sa nezhodli na územných otázkach či na veľkosti a štruktúre armády, ktorú si Ukrajina mala ponechať. Pozícia Ukrajiny počas rokovaní si vyžadovala bezpečnostné záruky, ktoré západné štáty váhali poskytnúť.

To, že Johnsom nebol dôvodom zlyhania mierových rokovaní naznačuje aj fakt, že k výmene návrhov možnej mierovej dohody dochádzalo aj niekoľko dní po návšteve britského premiéra .

Podľa vyjadrení Arachamiju boli problémom najmä rozdielne pohľady na bezpečnostné záruky a teritoriálnu integritu, nie vonkajší nátlak.

Skutočný priebeh rokovaní tak ukazuje , že neúspech mierových snáh bol dôsledkom zásadných vnútorných rozdielov medzi Ukrajinou a Ruskom a zložitosti vyjednávacieho procesu, pričom odhalené vojnové zločiny ešte viac prehĺbili nedôveru voči Rusku.

Podľa viacerých priamych účastníkov rokovaní zlom nastal najmä po odhalení masakrov v Kyjevskej oblasti, konkrétne v Buči , Irpini , Boroďanke či Vorzeli . Po prehratej bitke o Kyjev sa ruské vojská museli z týchto oblastí stiahnuť . Zanechali však po sebe stovky popravených civilistov, niektorých so zviazanými rukami za chrbtom. Ešte niekoľko dní po opustení kyjevskej oblasti nachádzali ukrajinskí záchranári masové hroby so stovkami mŕtvol. Okrem Kyjevskej oblasti boli masové hroby objavené aj v okolí mesta Mariupol v Doneckej oblasti.

To, že dôležitú úlohu pri zlyhaní rokovaní hralo odhalenie vojnových zločinov, ktoré ruské sily spáchali na kyjevských predmestiach Buche a Irpini, kde znásilňovali, mrzačili a vraždili civilistov, konštatujú aj autori analýzy. Tieto vojnové zločiny totiž ešte viac posilnil negatívny sentiment voči dohode s Rusmi. Uvádzajú však aj to, že rokovania pokračovali aj po odhalení týchto vojnových zločinov, čo naznačuje, že tieto vojnové zločiny boli sekundárnym faktorom pri rozhodovaní Kyjeva.

Analýza pripúšťa, že ponuky Západu na podporu pravdepodobne posilnili Zelenského odhodlanie a zdá sa, že nedostatok nadšenia pre vyjednávanie s Ruskom zo strany západných štátom utlmil jeho záujem o diplomaciu. Tvrdenie, že Západ prinútil Ukrajinu vycúvať z rozhovorov s Ruskom, je však podľa autorov nepodložené.

Definitívne prerušenie priamych rokovaní nasledovalo po Putinovom vyhlásení , že Rusko anektovalo štyri oblasti ukrajinského územia, ktoré obsadilo počas svojej invázie. Zelenskyj v reakcii oznámil , že Ukrajina nebude s Ruskom viesť mierové rozhovory, kým bude Putin prezidentom.

Podobný výrok v minulosti opakovane vyslovil Robert Fico pri priležitosti druhého výročia ruskej invázie na Ukrajinu či v ruskej štátnej televízii Rossija 1 . Tvrdenia takisto opakoval aj súčasný europoslanec Ľuboš Blaha a nedávno aj minister životného prostredia Tomáš Taraba . Portál Demagog.sk vtedy tieto výroky označili ako zavádzajúce.

V článku z marca 2024 sme overili aj viaceré dezinformačné tvrdenia bývalého ministra Vladimíra Palka ohľadom Johnsonovej návštevy na Ukrajine. Palko tvrdil, že vojna na Ukrajine mohla skončiť krátko po jej začiatku a naznačoval, že za neúspechom mierových jednaní bola intervencia zo Západu. V skutočnosti však viacero priamych zdrojov, vrátane účastníkov jednaní, ktorých Palko cituje, hovorilo, že za pádom rokovaní bolo odhalenie ruských vojnových zločinov, ale aj chýbajúce bezpečnostné záruky či neochota Ruska stiahnuť sa z anektovaných území.

rozdiely
realitu
začala
trvala
Istanbule
vypracované
prijať
zahŕňal
dôvodov
spomenul
Poprel
odmietol
analýzu
neexistoval
výmene
návšteve britského premiéra
boli
ukazuje
prehĺbili
zlom
masakrov
Buči
Irpini
Boroďanke
Vorzeli
stiahnuť
nachádzali
masové
stovkami
Mariupol
konštatujú
Analýza
vyhlásení
oznámil
druhého výročia
Rossija 1
Ľuboš Blaha
Tomáš Taraba
článku


Moderátorka: "Pán Matovič tvrdí, že ste mu naozaj povedali, že on ako jediný z tej štvorice môže zahlasovať so Smerom ako v rámci dohody." Sulík: "Toto som mu určite nepovedal."

Kedže sa jedná o tvrdenie proti tvrdeniu, nie je možné presne overit, ci R. Sulík Matovicovi toto skutocne povedal. Z medializovaných oficiálnych vyhlásení jednotlivých aktérov sporu vyplýva, že pred hlasovaním nebolo dohodnuté, že špecificky Matovic môže, ale ani že nemôže hlasovat za návrh SMERu-SD. Správa TASR z 10. februára 2011 vydaná pred hlasovaním informuje, že podla koalicnej dohody mal Matovic (a ostatní Obycajní ludia, pozn.) hlasovat za svoj pozmenovací návrh k novele o štátnom obcianstve, no po stiahnutí koalicného návrhu nemal podporit návrh SMERu-SD. "Koalicný poslanec Igor Matovic (SaS/Obycajní ludia) trvá na svojom pozmenovacom návrhu k novele zákona o štátnom obcianstve a bude za neho dnes aj hlasovat. Ak koalícia následne stiahne svoju novelu, Matovic nepodporí konkurencný návrh opozicného Smeru-SD. Dohodla sa na tom v stredu (9.2.) vládna koalícia. (...) ' My budeme hlasovat tak, že podporíme náš pozmenovací návrh,' uviedol Matovic na dnešnom brífingu v parlamente. Zároven slúbil, že po stiahnutí vládneho návrhu nepodporí ani opozicnú novelu a vytvorí sa tak priestor na dalšie rokovania o úprave podmienok dvojakého obcianstva. 'Aby bol výsledný produkt kvalitný, dobrý zákon o štátnom obcianstve, ktorý bude konsenzom koalície aj opozície,' dodal." Interpretácia TASR "Matovic nepodporí konkurencný návrh opozicného Smeru-SD" však nie je správna, pretože ako vyplýva zo záznamu , Matovic uviedol, že " my nepodporíme novelu, ktorá je vlastne v prvom cítaní z dielne SMER ", co je možné volnejšie interpretovat aj ako hlasovanie spôsobom, aby neprešiel návrh Smer-u, nevylucujúc však možnost Matovica za zákon hlasovat. V dalšej správe agentúry SITA z 10. februára Matovic poskytuje opät trošku inú interpretáciu svojho výroku o nepodporení návrhu opozície (vid. vyššie), cím nepriamo spochybnuje existenciu jednoznacnej dohody o tom, že len on jediný bude hlasovat za a ostatní Obycajní ludia sa zdržia: " Matovic sa pokúsil uviest na pravú mieru aj svoj výrok, že Obycajní ludia nepodporia Ficovu novelu zákona o obcianstve, kedže zan napokon hlasoval. 'Išlo o to, že ho nepodporíme spolocne ako štyria poslanci. Jeden hlasoval proti, ja som hlasoval za, dvaja sa zdržali - ideálna slobodná vôla poslanca,' vysvetloval. Hoci pôvodne chceli za novelu Smeru hlasovat všetci štyria Obycajní ludia, rozhodli sa urobit voci koalícii ústretové gesto tak, že zan hlasoval len Matovic." Táto interpretácia nie je v rozpore z jeho predchádzajúcim vyjadrením. Túto otázku by mohol zodpovedat Martin Fecko, ktorý je podla Matovica jediný svedok Sulíkových slov. Matovic v relácii Na telo uviedol, že Sulík mu v stredu pred hlasovaním povedal: "Dohodli sme sa, prijímame to riešenie, prijímame ten tvoj návrh, ty budeš hlasovat s Ficom, pritom, pri tej poslednej veci...Takto mi to povedal, takto to potvrdil aj Martinovi Feckovi, co je cistá duša. Ako clovek, starší clovek, ktorý je pedant, ktorý následne pred tlacovkou išiel za ním a išiel si to potvrdit, ci teda naozaj to platí." Martin Fecko nám na otázku, ci sa tak stalo neodpovedal. Dátum zverejnenia analýzy: 14.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR záznamu SITA


Mne to pripomína, ako v deň volieb, keď istá televízia zverejnila šot o kolegovi Ransdorfovi ako prišiel sa večer podpísať do registra a odtiaľ s kufrom odišiel domov. 5 rokov alebo 4 roky sa tomuto kolegovi nepodarilo vysvetliť médiám a ako vidím ani na Slovensku, že to nebola pravda, že on ráno prišiel do parlamentu, mal prednášku na jednej konferencii, na ktorej sa nepodpisovalo, čiže on keď toto celé skončil a večer predtým ako išiel domov sa išiel podpísať do registra.

Anna Záborská interpretuje danú udalosť tak, že Miroslav Ransdorf bol skutočne na konferencii, a preto by malo byť v súvislosti s týmto prípadom očistené jeho meno. Nie je možné potvrdiť účasť Ransdorfa na spomínanej konferencii, čo je kľúčové pre argumentáciu Záborskej, a preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. V júni 2013 bol český europoslanec Ransdorf pristihnutý holandským novinárom Staalom z tv GeenStijl ako vchádza do budovy EP a podpisuje sa na prezenčnú listinu. Na základe toho mu mali byť vyplatené diéty vo výške 304€ za odpracovaný deň. Jeho návšteva v budove trvala asi 5 minút. Pri odchode sa Ransdorfa holandský novinár vypytoval, či si za takúto prácu zaslúži príspevok na stravu. Ransdorf odmietol rozprávať sa o tom a pri odchode sa pokúsil novinárovi vyraziť mikrofón. Novinár ho sprevádzal až ku Ransdorfovmu bytu kde mu europoslanec zabuchol dvere. Neskôr sa pre české média Ransdorf vyjadril, že tieto diéty si zaslúži, pretože sa zúčastnil prednášky organizovanej lotyšskou europoslankyňou Zdanoka na tému Budúcnosť Európskej ľavice. Ransdorf sa obhajoval, že sa zúčastnil prednášky, a tak mu diéty patria ako keby deň odpracoval a večer sa prišiel len zapísať, pretože na prednáške sa neviedla prezenčná listina. Holandský novinár si následne toto tvrdenie aj overoval a potvrdil, že táto prednáška sa konala a Ransdorf sa jej mohol zúčastniť, ale nie je možné to dokázať. Taktiež vyslovil pochybnosť, že by na túto prednášku Ransdorf potreboval batožinu, ktorú mal pri sebe pri zapisovaní sa na prezenčnú listinu. Okrem Ransdorfa bol pristihnutý pri zapisovaní sa do prezenčnej listiny aj taliansky europoslanec Baldassarre, ktorý taktiež neprimerane zareagoval na otázky novinára. Informovali o tom nie len zahraničné ale aj české a slovenské média : express , dailymail , praguepost , idnes , tvnoviny Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

GeenStijl express dailymail praguepost idnes tvnoviny


Pani predsedníčka ústavného súdu zase, sú to publikované informácie, dvakrát brzdila plénum ústavného súdu, aby nekonal v tej veci (vo veci Čentéš, pozn.).

Ivetta Macejková minimálne dvakrát zdržala rozhodovanie pléna Ústavného súdu. V máji sa predsedníčka Ústavného súdu nachádzala na dovolenke a kvôli jej neprítomnosti sa nekonalo zasadnutia pléna. V čase prijímania novely o organizácií Ústavného súdu SR Ivetta Macejková nenechala hlasovať plénum Ústavného súdu o ich návrhu riešenie situácie vo veci Čentéš. 17. júna 2011 bol v tajnej voľbe zvolený opozičný kandidát Jozef Čentéš na post generálneho prokuratúra. Jozef Čentéš, ktorého odmietol vymenovať prezident Ivan Gašparovič, podal 3. januára sťažnosť na Ústavný súd spolu so žiadosťou o dočasné opatrenie, ktoré by zastavilo novú voľbu. Ústavný súd dodnes o dočasnom opatrení, ktoré by zastavilo novú voľbu nerozhodlo . Ivetta Macejková predsedníčka Ústavného súdu brzdila Ústavný súd v máji z dôvodu, že bola na dovolenke. Kvôli jej neprítomnosti sa nekonalo zasadnutie pléna. SME , 21. mája 2013: „Spis bude pridelený na neverejnom zasadnutí pléna,“ povedala hovorkyňa súdu Anna Pančurová. Malo sa konať dnes, ale predsedníčka súdu Ivetta Macejková je na dlhodobo plánovanej dovolenke a plénum rokovať nebude ." V čase keď sa v NR SR prijímala novela o organizácií Ústavného súdu SR, Ivetta Macejková nenechala 1. mája hlasovať o ich návrhu riešenie situácie vo veci Čentéš a čakala, či parlament schváli zákon. SME , 1. mája 2013: "V čase, keď vládna strana narýchlo prijímala novelu o rozhodovaní Ústavného súdu, nedovolila ( Ivetta Macejková , pozn.) , aby sa plénum súdu vyrovnalo s kauzou Čentéš . Viacerí sudcovia chceli, aby o námietkach zaujatosti rozhodoval posledný senát v poradí, ktorý bol síce tiež namietnutý, no jeho sudcovia neboli doteraz z rozhodovania vylúčení. Tým by sa podľa nich naplnila zásada nevyhnutnosti, na ktorú sa odvolával aj Smer. Macejková však neakceptovala návrhy sudcov a odmietla dať o nich hlasovať. Čakala až do večera, kým Smer schváli zákon." Dátum zverejnenia analýzy: 17.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

podal nerozhodlo SME SME


Nie je žiadne tajomstvo, že sme zastavili privatizáciu bratislavského letiska takmer pred realizáciou. Odkúpili sme naspäť polovičku Transpetrolu do rúk štátu, získali sme matku SPP,

Vlády za Ficovho pôsobenia viackrát zoštátnili bývalé spoločnosti, ktoré boli predtým vo vlastníctve štátu. Patrilo sem odkúpenie akcií Transpetrolu aj SPP. Taktiež došlo k zastaveniu privatizácie bratislavského letiska. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odôvodňovala odkúpila pokračovala


V Nemecku je 30% daň z príjmu právnických osôb.

Nemecký systém zdanenia je progresívny , keďže sa na obyvateľstvo aplikuje rozdielna daňová sadzba v závislosti na výške ich príjmu. Tieto sadzby sa pohybujú v rozmedzí 14-45 %. Daň z príjmu právnických osôb sa v Nemecku pohybuje v rozmedzí 30 - 33 %. Uvedená výška daňového zaťaženia právnických osôb sa zhoduje s oficiálnymi údajmi, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

progresívny pohybuje


Slovensko dnes dováža elektrickú energiu a nebude dovážať potom čo sa postaví tretí a štvrtý blok atómovej elektrárne v Mochovciach...   Keď sme boli vo vláde časový harmonogram perfektne fungoval a tretí blok má byť rozoznávaní v roku 2014, štvrtý tuším 2013 roku 2014, ako je možné , že za dvadsať mesiacov urobili ročný sklz. No lebo sa o to nestarali, ale keď ide o veľké, obrovské verejné investície takéhoto typu ako sú Mochovce. Vláda musí permanentne na každodennej báze sledovať ako sa takáto investícia vyvíja.

Dostavba tretieho a štvrtého boloku atómovej elektrárne v Mochovciach sa skutočne omeškáva oproti plánu. Pôvodne plánovali slovenské elektrárne uviesť tretí mochovecký blok do prevádzky na konci roka 2012 a štvrtý o osem mesiacov neskôr. Šéf majoritného podielu Enel Fulvio Conti sa vyjadril : Tretí blok bude uvedený do komerčnej prevádzky na konci roku 2013. A štvrtý v strede roku 2014. Je to niekoľkomesačný sklz spôsobený viacerými faktormi, ako sú stavebné práce, ako aj potreba vykonania stress testov, ktoré mimochodom dopadli výborne. K príčinám sklzu sa nevedel vyjadriť bývalý štátny tajomník ministerstva hospodárstva Kristián Takáč za SaS: Dôvody meškania zatiaľ nepoznám. Tento týždeň máme stretnutie s najvyššími predstaviteľmi elektrární, kde nám majú vysvetliť, či existuje oneskorenie, a ak áno, aké opatrenia prijmú aby meškanie bolo čo najmenšie. Šéf Slovenských elektrární Paolo Ruzzini ako dôvody omeškania uvádzal nové bezpečnostné štandardy, ktoré je potrebné dodržiavať: Bezpečnosť a bezpečné technológie a postupy sa stále viac zdokonaľujú a my vynakladáme maximálne úsilie na to, aby sme držali krok s posledným vývojom. Investičný program odzrkadľuje tento vývoj vo všetkých našich elektrárňach . Dôvody omeškania, o ktorých tvrdil Fulvio Conti nepotrvdila šéfka Úradu jadrového dozoru Marta Žiaková, ktorý testy vykonával: Je to stanovisko Enelu, ku ktorému sa nebudem vyjadrovať. Potvrdilo sa teda, že omeškanie, o ktorom Róbert Fico hovoril je približne jeden rok, keďže pôvodne sa plánovalo otvorenie na koniec roka 2012 a rok 2013 a terajšie predpovede napovedajú, že sa tak uskutoční až 2013 a 2014. Nevieme však overiť, či za toto oneskorenie môže zanedbávanie výstavby vládou, alebo objektívne príčiny uvedené vyššie.

vyjadril vyjadriť uvádzal nepotrvdila