Oni boli vždy proti kvótam, aj Most, aj Sieť boli vždy proti kvótam.

Postavenie sa voči kvótam na prerozdeľovanie migrantov je možné vysledovať na hlasovaní v NR SR z 24. júna 2015 kedy sa hlasovalo o návrhu uznesenia k riešeniu migračných výziev, ktorým aktuálne čelí Európska únia a tento návrh skutočne aj v hlasovaní prešiel, s tým, že ani jeden poslanec nehlasoval proti. (Z prítomných 128 poslancov za návrh hlasovalo 125, jeden sa zdržal hlasovania a dvaja nehlasovali. 22 bolo neprítomných), teda všetci sa hlasovaním vyjadrili proti kvótam a potvrdili to aj v ďalšom hlasovaní 17.septembra . Odmietavý postoj spomínaných strán naznačujú aj vyjadrenia ich predsedov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

24. júna 2015
návrhu
hlasovaní
17.septembra
vyjadril
TASR


Čiže 500 EUR pre každého, kto príde voliť bez ohľadu na to, koho, čiže v pohode aj Progresívne Slovensko. Sme zároveň predložili návrh, že zdaníme mimoriadny zisk Slovnaftu, ktorý zarobil minulý rok len na cenách v podstate benzínu a nafty, za čo predával, lebo predával za európske ceny, jednu miliardu eur.

Igor Matovič zavádzajúco spája výber daní z mimoriadneho zisku Slovnaftu a pokrytie návrhu o 500 eurách za účasť vo voľbách. Predpokladané náklady na 500 eur pre každého voliča sú vyššie než príjmy z dodatočného zdanenia ziskov z ropy.

V marci 2023 podal Igor Matovič návrh na zmenu zákona o výkone volebného práva, ktorým by sa zaviedla odmena vo výške 500 EUR za odovzdanie hlasovacieho lístku v nadchádzajúcich voľbách.

V návrhu predpokladá, že pri účasti tak vysokej ako pri predošlých voľbách by opatrenie stálo 1,5 miliardy eur (pdf., str.6). Ministerstvo financií predpoklad nepovažuje za akurátny , 500 eur by mohlo ľudí motivovať a voliť by ich tak prišlo viac. Ďalej upozorňuje, že rozpočet na rok 2023 s týmito výdavkami nepočíta.

Navýšenie zdanenia príjmov z ropy a plynu navrhla vláda koncom roka 2022, novela nadobudne účinnosť v máji 2023. Predpokladaný príjem zo 70% zdanenia vyčíslila na 524 miliónov eur (.pdf, str.6), no príjem predpokladá až do výšky 700 miliónov. Dodatočné zdanenie Slovnaftu za rok 2023 by ale mohlo mať negatívny vplyv na činnosť spoločnosti a viesť k nižším príjmom pre štátny rozpočet.

Zisky Slovnaftu sa v roku 2021 pohybovali okolo 200 miliónov eur. V roku 2022 mohol Slovnaft profitovať z toho, že nakupoval lacnú ruskú ropu, nemusí sa to však odraziť na ziskoch. Skupina MOL, pod ktorú patrí aj Slovnaft, zaznamenala za rok 2022 zisk vo výške takmer 4,5 miliardy eur. Informácie o zisku Slovnaftu za rok 2022 sa nám dohľadať nepodarilo.

návrh na zmenu
nepovažuje za akurátny
navrhla
nadobudne
vyčíslila
predpokladá
negatívny vplyv
pohybovali
mohol
zisk


8 rokov sa hovorí na VÚC-ke o integrovanej doprave (...).

Práce na integrovanej doprave si stanovilo zastupiteľstvo už v roku 2009, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Terminály integrovaného dopravného systému integrujú rôzne druhy osobnej individuálnej a hromadnej dopravy a zároveň združujú vybavenosť pre cestujúcich. V treťom volebnom období KSK (2009- 2013) sa okrem iného rozhodlo o projekte integrovanej dopravy v KSK. V hodnotení predsedom VÚC sa spomína, že počas tohto obdobia kraj intenzívne pracoval na jeho budovaní pomocou budovania infraštruktúry. V roku 2014 bolo schválené spolufinancovanie z programu IROP pre roky 2014 až 2020, v súčasnosti ešte projekt nie je dokončený.

hodnotení schválené


Dnes sme v situácii, že doktor Čentéš sa bráni proti rozhodnutiu prezidenta o nevymenovaní. Ústavný súd o jeho sťažnosti do dnešného dňa nerozhodol.

Jozef Čentéš, ktorého odmietol vymenovať prezident Ivan Gašparovič, podal 3. januára sťažnosť na Ústavný súd spolu so žiadosťou o dočasné opatrenie, ktoré by zastavilo novú voľbu. Ústavný súd dodnes o dočasnom opatrení, ktoré by zastavilo novú voľbu nerozhodlo . Na urýchlenie konania vo veci Čentéša v utorok 30. apríla 2013 bol v NRSR v skrátenom legislatívnom konaní schválený vládny zákon , ktorý mení a dopĺňa zákon č. 38/1993 Z.z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky nasledovne: " Ak ide o rozhodovanie v senáte Ústavného súdu, o vylúčení sudcu pre predpojatosť rozhodne iný senát. Ak v dôsledku vylúčenia sudcov alebo odmietnutia sudcov účastníkmi konania nie je možný postup podľa predchádzajúcej vety, rozhodne o veci samej senát v pôvodnom zložení; na ďalšie vyhlásenia účastníka konania o odmietnutí sudcu pre jeho predpojatosť a vyhlásenia sudcu o svojej predpojatosti vo veci sa neprihliada ." Novela zákona teda de facto ruší rozhodnutie Ústavného súdu o vylúčení zaujatých uvedených sudcov. Tlačová informácia Ústavného súdu Slovenskej republiky č.11/2013 z dňa 28. januára 2013 uvádza (.pdf): " Dňa 24. januára 2013 rozhodol II. senát ústavného súdu... o tejto námietke predpojatosti doc. JUDr. Jozefa Čentéša , PhD. tak, že sudcovia ústavného súdu Peter Brňák a Milan Ľalík boli vylúčení z výkonu sudcovskej funkcie ..." Ústavný súd však 5. júna 2013 na návrh skupiny poslancov pozastavil účinnosť novely zákona, na základe ktorej mal sťažnosť Jozefa Čentéša posúdiť senát v zložení Milana Ľalíka, Petra Brňáka a Marianny Mochnáčovej. Pričom prví dvaja sudcovia boli kvôli Čentéšovej námietke pre zaujatosť vylúčení. Nová voľba Generálneho prokurátora sa koná 18. júna 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 17.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

podal nerozhodlo zákon uvádza pozastavil


Slovensko samo ponúka 400 miliónov eur do tohto (Junckerovho, pozn.) balíka, prispievame dobrovoľne, samostatne, aby sme podporili niektoré rozvojové investičné programi.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Slovensko do Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI, alebo tzv. Junckerovho balíčku) prispeje sumou 400 miliónov eur. EFSI má ambíciu získať až 315 miliárd eur zo súkromných a verejných financií štátov EÚ. Slovensko je v poradí siedmou krajinou, ktorá ohlásila zapojenie sa do EFSI; prvou bolo Nemecko, ktoré prichádza so sumou 8 miliárd eur.

získať


Ja len hovorím, že kto reálne, lebo jedna vec je hovoriť a druhá vec je robiť konkrétne kroky, následne zápis z koaličnej rady 29. 11., návrh Remišová, zodpovedný Lengvarský, vypracovať systém podpory zdravotníkov.

Rokovania koaličnej rady sú neverejné, nevieme preto z verejne dostupných zdrojov overiť, či Veronika Remišová spomenutý návrh na rokovaní otvorila. Pravdou však je, že deň pred rokovaním sa v prospech finančnej podpory zdravotníkov vyjadrila. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. 29. novembra 2021 zasadala koaličná rada. Koaliční lídri rokovali o 500-eurových poukazoch pre zaočkovaných seniorov, plošnom zatváraní škôl, či o novom variante koronavírusu. Veronika Remišová deň pred koaličnou radou v relácii Na telo povedala , že jej strana podporuje zvyšovanie platov zdravotníkov a príplatky pre zdravotnícky personál na covidových oddeleniach. Dodala, že o tom budú v koalícii rokovať. Vladimír Lengvarský oznámil zámer zvýšiť platy zdravotníkom už v októbri tohto roka. Cieľom je podľa ministra urobiť slovenské zdravotníctvo konkurencieschopné.

zasadala povedala oznámil


My sme mali pôvodne myslím že 2 poslancov (počet poslancov za Most-Híd v BSK, pozn.)...

V roku 2009 bol podľa údajov ŠúSR zvolený len jeden poslanec resp. poslankyňa (Alžbeta Ožvaldová) za Most-Híd do zastupiteľstva BSK. Bugár sa mýli o jedného poslanca, no vzhľadom na počet ide o podstatnú chybu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

údajov zvolených infografika


Aj keď často aspoň za Smer veľmi transparentne sme použili aj pri posledných voľbách úver, ktorý sme schopní potom na základe tých výsledkov splatiť.

Správa SITA uvádza: " Smer-SD si na výdavky spojené s júnovými (2010) parlamentnými voľbami vezme úver jeden milión eur v komerčnej banke. Po rokovaní rozšíreného predsedníctva Smeru- SD o tom včera informoval premiér (minulej vlády) a predseda Smeru- SD Róbert Fico." Podľa aktualne.sk : " Keďže najviac hlasov aj kresiel v parlamente získal Smer- SD Roberta Fica, tak prirodzene zarobí najviac peňazí. Zo štátneho rozpočtu získa 4 911 019 eur za 880 111 hlasov získaných vo voľbách (2010) a vyše milióna eur za mandáty. Najbližšie štyri roky bude mesačne dostávať 136,5- tisíc eur."

SITA

aktualne.sk


Dokonca minister vnútra vyhlásil, že aj politici si musia zvyknúť na to, že môže dôjsť k ich legálnemu odpočúvaniu.

Minister vnútra Daniel Lipšic(KDH) uviedol na brífingu v Banskej Bystrici, že počas jeho pôsobenia vo funkcii šéfa rezortu boli a sú robené pravidelné kontroly odpočúvania. " A všetky odpočúvania Policajného zboru sú legálne , teda so súhlasom sudcu. To je pre mňa určujúce. " Informovali o tom Hospodárske noviny 17. marca 2011. Ďalej Lipšic odkázal: " Môj odkaz znie: časy sa zmenili. Nech si pán poslanec Štefanov a jemu podobní zvykajú. Polícia má rozviazané ruky. "

Hospodárske noviny


...vyňatie homosexuality zo zoznamu chorôb bolo veľmi zásadné, pretože sme tým jasne potvrdili v kontexte so svetom, že nie sme chorí ľudia.

17. mája 1990 Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) vyradila homosexualitu zo zoznamu duševných chorôb . Táto zmena začala platiť od roku 1991. Československo bolo jedným zo zakladajúcich členov WHO .

organizácia vyradila zoznamu chorôb WHO


Ako to už povedal pán Šefčovič, určite budeme potrebovať ďaleko viac investovať do rozvoja vedy, výskumu a tak isto do technologického rozvoja inovácií. Slovensko je na tom v podstate takmer najhoršie zo všetkých členských krajín. S cirka 0,68 % podielom týchto investícií na HDP. Pričom priemer Európskej únie je okolo 2,2 % myslím, čo tiež nie je vysoké číslo v porovnaní so Spojenými štátmi.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže Hudacký nesprávne uvádza výdavky idúce na výskum a rozvoj na Slovensku a v EÚ. V prípade Slovenska vychádza zo starých údajov za rok 2011. Ján Hudacký používa staré štatistiky. Na výskum a rozvoj išlo na Slovenku celkovo 0,68% HDP v roku 2011, no aktuálne čísla za rok 2012 hovoria o 0,82% HDP. Tento podiel na HDP bol v roku 2012 7. najnižší v EÚ. Výdavky na výskum a rozvoj v prípade EÚ27 (keďže ide o dáta z roku 2012) sú na úrovni 2,08% HDP resp. 2,05% HDP v roku 2011. USA majú tieto výdavky na úrovni 2,67% HDP v roku 2011 (údaje za rok 2012 nie sú). USA dáva teda približne o 30% vyšší podiel HDP na výskum a rozvoj. V grafe uvádzame výdavky na výskum a rozvoj podľa Eurostat za roky 2011 a 2012 (posledné údaje). Podobné čísla, ale len za rok 2011 uvádza aj Svetová banka . Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Svetová banka


...ako naposledy, keď mali tlačovú konferenciu k cenám, ešte včera to boli firmy bez hodnoty, potom sú to zrazu hodnotné firmy, potom citujú prezidenta Asociácie realitných kancelárií...

Posledná tlačová konferencia ktorá sa konala pred nedeľňajšou debatou bola piatok 17. júna. Igor Matovič a ďalší opoziční poslanci NR SR sa venovali majetku firmy ktorá spája Kaliňáka a Bašternáka. Prezident asociácie realitných kancelárii bol v rámci tejto tlačovej konferencie citovaný. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Igor Matovič sa na tlačovke odvoláva na prezidenta asociácie realitných kancelárii Palenčára, ktorý vyčíslil hodnotu nehnuteľností spomínanej firmy na 6,5 milióna eur. V žiadnej z tlačoviek od utorka 14. júna ale neboli spomínané žiadne firmy bez hodnoty ktoré sa následne menili na firmy s hodnotou. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačová konferencia


My sme stanovili konkrétne podmienky (na získanie príspevku na podporu vytvárania pracovných miest, pozn.), podmienky pre živnostníka, obchodnú spoločnosť, čo musí splniť. Po prvé, musí zamedziť tomu, aby tie nové pracovné miesta nevytvárali na úkor toho, že niekoho iného prepustí. Druhá vec, musí mať vysporiadané všetky náležitosti smerom k Sociálnej poisťovni, Daňovému úradu a tak ďalej.

Ján Richter správne uvádza, že zamestnávateľ musí splniť určité podmienky, aby získal finančný príspevok na podporu vytvárania pracovných miest. Medzi potrebné požiadavky patria aj tie, o ktorých informoval minister.

Národného projektu


Takže nakoniec sme sa dohodli, hovoríte, že prečo ste to stiahli (návrh na odvolanie ministra spravodlivosti T. Boreca, pozn.)? Lebo sme sa takto dohodli s vedením parlamentu a s predsedom parlamentu, ktorý povedal - dobre, tak posuniem do riadnej schôdze toto rokovanie, keď stiahnete tento návrh. To bola dohoda.

Opozícia stiahla návrh na odvolanie ministra spravodlivosti T. Boreca, potom ako poslanci zaradili do programu správu o stave justície. Išlo tak ako tvrdí predseda strany Most-Híd Béla Bugár o dohodu s predsedom NR SR.

navrhol SITA TASR


...policajný zbor je 23 tisíc policajtov pomaly (...).

Aj keď sa plánovaný počet policajných miest dlhodobo nedarí naplniť, podľa dostupných údajov by z plánovaného počtu 24 167 policajtov na rok 2018 malo byť obsadených v priemere 91%, čo činí približne 22 tisíc policajtov. Na základe týchto informácií výrok hodnotíme ako pravdivý. V Uznesení vlády k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020 je pri systematizácií policajtov v štátnej službe na rok 2018 ( .doc , s. 6), ktorý patria pod Ministerstvo vnútra SR počet až 24 167 policajtov. Článok denníka Pravda, publikovaný 13. júla 2018 uvádza, že z tohto počtu tabuľkových miest 24 167 policajtov pre rok 2018, sa priemerne podarilo obsadiť 91% miest, čo činí približne 21 992 policajtov. Neobsadených stále zostáva 2 175 policajných miest. Na základe Uznesenia vlády č. 544 zo 7. októbra 2015 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2016 až 2018, v roku 2016 malo pod Ministerstvo vnútra SR spadať 23 047 policajtov. Taktiež podľa štatistiky Eurostatu ( .xlsx , Tab 11) z roku 2015, pôsobilo na Slovensku 22 401 policajtov, čo predstavovalo mierny pokles oproti predchádzajúcemu roku. Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.doc
Článok
č. 544
.xlsx


Justičná reforma naozaj prebehla pred 12 rokmi, zmenila sa Ústava, vytvoril sa nový orgán súdnej moci, Súdna rada

Veľká novela Ústavy SR, ktorú má Ivan Šimko na mysli, bola prijatá ako ústavný zákon 90/2001 Z.z. (.pdf) s platnosťou od 23. februára 2001, pričom väčšina jej ustanovení nadobudla účinnosť až 1. júla 2001, to znamená pred trinástimi rokmi.

zákon Zmeny zákona


Tam bol hlavne svetový potravinový program (krátenie finančných prostriedkov pre utečenecké tábory, pozn.), ktorý zlyhal. To je vlastne OSN vec, nie Európy. Ten vlastne tam úplne zlyhal a tým pádom tam bola naozaj núdza aj o stravu.

Svetová potravinová pomoc OSN pre sýrskych utečencov sa v roku 2015 kvôli nedostatku financií skutočne rapídne znížila. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Svetový potravinový program (WFP) - organizácia OSN, musela na konci roka 2014 kvôli nedostatku finančných prostriedkov zastaviť vydávanie potravinových poukážok pre 1,7 milióna sýrskych utečencov v Jordánsku, Libanone, Turecku, Iraku a Egypte.

zastaviť znížiť problémy


Vláda zabezpečí zvýšenie vianočného príspevku pre dôchodcov s dôrazom na starodôchodcov.

Legislatívne zmeny by síce v priebehu tohto a budúceho roku mali priniesť pozitívne výsledky pre niektorých ( asi 100 - tisíc ) starodôchodcov, a to v podobe prepočítania ich dôchodkov nanovo a následného možného navýšenia, ale pôvodný sľub vlády o zvýšení vianočného príspevku starodôchodcom nakoniec splnený nebol. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. O poskytovaní vianočného príspevku hovorí zákon č. 592/2006 Z. z. o poskytovaní vianočného príspevku niektorým poberateľom dôchodku a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Nárok na príspevok má "poberateľ dôchodku, ktorý má bydlisko na území Slovenskej republiky, ak suma dôchodku splatná v decembri kalendárneho roka nepresiahne 60% priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky vykázanej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, v ktorom sa vypláca vianočný príspevok." Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na svojej webstránke uvádza, že vianočný príspevok je "solidárnou dávkou financovanou zo štátneho rozpočtu, ktorá je určená najmä nízkopríjmovým dôchodcom. Ako štátna sociálna dávka bol vianočný príspevok zavedený už za prvej vlády Róberta Fica v roku 2006." Zároveň definuje dve skupiny dôchodcov - starodôchodcov a vysvetľuje podľa akého kľúča im bude vďaka novej legislatíve dôchodok navýšený. "Prvou skupinou sú tí, ktorých starobný dôchodok bol určený podľa zákona o sociálnom zabezpečení účinného do 31. decembra 2003. Tejto skupine sa starobný dôchodok prepočíta individuálne podľa zákona č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení s aplikovaním novej úpravy priemerného mesačného zárobku. Druhou skupinou sú tí starodôchodcovia, ktorým starobný dôchodok bol určený podľa predpisu účinného do 30. septembra 1988. Tým sa starobný dôchodok zvýši o pevnú sumu 25,50 eura." Táto legislatívna zmena je však momentálne v medzirezortnom pripomienkovom konaní a nárok na navýšenie dôchodku tak starodôchodcom vznikne najskôr v januári 2018. O tejto zmene sa vyjadril pre TASR aj štátny tajomník rezortu práce Ivan Švejna (MOST - HÍD): "Okrem toho, že vláda už schválila pre rok 2017 výrazne štedrejšiu valorizáciu ako tomu bolo pre tento rok, do legislatívneho procesu sa dostala aj novela zákona o starobnom dôchodkovom sporení, ktorá umožní dôchodcom slobodnejšie sa rozhodovať o tom, ako naložia so svojimi úsporami v druhom pilieri," povedal tak ešte v decembri minulého roku. Najmarkantnejším prínosom podľa neho je naplnenie závazku práve voči seniorom - starodôchodcom. "Dotknutým seniorom penzie prepočítame podľa individuálneho kľúča, vzorec pre ich nárast bude zahrnutý v novele zákona o sociálnom poistení, ktorá by mohla vstúpiť do platnosti v auguste budúceho roka," Od roku 2014 existuje tzv. jednorázový príspevok. Ide o úpravu zákona , ktorou sa poberateľom dôchodku poskytuje jednorázové zvýšenie vianočného príspevku vo výške 12,74 eur (táto suma bola rovnaká v roku 2014 aj 2015) a nárok naň majú poberatelia dôchodku, ktorých úhrn súm dôchodkov nepresiahne dvojnásobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu. Jednorázový príspevok sa schvaľuje každoročne a to formou prechodných ustanovení, viď. Vládny návrh zákona, schválený 25. októbra 2016. V konečnom dôsledku teda maximálna výška vianočného príspevku spolu s jednorázovým príspevkom mohla v decembri 2016 dosiahnuť sumu 100 eur, pričom jednorázový príplatok (12,74 eur) bol vyplácaný dôchodcom, ktorých decembrový dôchodok je nižší ako 396,18 eur. Najvyššia suma vianočného príspevku tak predstavovala (bez jednorázového príspevku) 87,26 eur a najnižšia možná hranica bola 27,56 eur. Vianočný príspevok v tejto výške však dostali iba tí, ktorých dôchodok nie je vyšší ako životné minimum - pre rok 2016 to bolo 198,09 eur. Celkovo nárok na vianočný príspevok majú dôchodcovia, ktorých dôchodok je nižší ako 529,80 eur. V praxi je to tak, že čím menší dôchodok dotyčný má, tým väčší môže byť jeho vianočný príspevok. Oproti roku 2015 sa však táto situácia príliš nezmenila. Ekonomika.sme.sk ponúka na svojom portáli možnosť výpočtu výplaty vianočného príspevku, a to každoročne. Rozdiel medzi rokom 2015 a 2016 je v tom, že sa znížila minimálna hranica vianočného príspevku: z 30,26 eur v decembri 2015 na 27,56 v decembri 2016; a zároveň sa zvýšila horná hranica maximálnej sumy súhrnu decembrových dôchodkov, za ktorú ešte máte nárok na vianočný príspevok. Ak teda váš dôchodok v decembri 2015 bol vyšší ako 514,80 eur, nárok na vianočný príspevok ste nemali. V decembri 2016 sa táto hraničná suma posunula na 529,80 eur. Pre porovnanie ponúkame graf, ktorý zobrazuje výšku vianočného príspevku pri modelových platoch 200, 300, 400 a 500 eur v jednotlivých rokoch od 2011 až po 2016. K získaniu údajov sme využili zdroj ekonomika.sme.sk. <script type="text/javascript">if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["ca3e3"]={},window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas={"100":629,"200":470,"300":442,"400":399,"500":399,"600":385,"700":385,"800":385,"900":385,"1000":385},window.datawrapper["ca3e3"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-ca3e3"),window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["ca3e3"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("ca3e3"==b)window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});</script><script type="text/javascript">if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["ca3e3"]={},window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas={"100":629,"200":470,"300":442,"400":399,"500":399,"600":385,"700":385,"800":385,"900":385,"1000":385},window.datawrapper["ca3e3"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-ca3e3"),window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["ca3e3"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("ca3e3"==b)window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});</script><script type="text/javascript">if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["ca3e3"]={},window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas={"100":629,"200":470,"300":442,"400":399,"500":399,"600":385,"700":385,"800":385,"900":385,"1000":385},window.datawrapper["ca3e3"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-ca3e3"),window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=window.datawrapper["ca3e3"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["ca3e3"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("ca3e3"==b)window.datawrapper["ca3e3"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});</script> Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

asi 100 - tisíc
zákon č. 592/2006
webstránke
definuje
vyjadril
zákona
viď.
Ekonomika.sme.sk


Robert Fico vyhlásil ešte pred tým, ako bol predseda vlády, že stiahne jednotky z Iraku. Je pravdou, že o porušení medzinárodného práva v Iraku SMER-SD hovoril. V roku 2007, po tom čo sa Fico stal priemiérom, boli jednotky z Iraku skutočne stiahnuté.

vyhlásil porušení roku stiahnutiu rozhodnutím


Tuto Smer spolu s odbormi zastropovali niekde v ďalekej budúcnosti vek 64 a pritom to bol sám Smer, ktorý oklamal voličov v roku 2012, že nebude meniť dôchodkový systém, oni to zmenili a teraz opravili vlastné nariadenie, vlastný zákon, ktorý sami urobili.

Robert Fico voličkám pred voľbami 2012 sľuboval, že jeho vláda nebude zvyšovať veď odchodu do dôchodku. Po voľbách 2012 to však Ficova vláda urobila. Tvrdenie Eduarda Chmelára preto hodnotíme ako pravdivé. Robert Fico viackrát tvrdil , že za jeho vlády sa vek odchodu do dôchodku zvyšovať nebude. V roku 2012 na predvolebnom mítingu povedal : „Milé dámy, sľubujem vám, že vám nezvýšime vek odchodu do dôchodku, pretože naše ženy si to nezaslúžia.“ Po voľbách 2012 svoje vyjadrenie upravil tak, že jeho vláda nebude meniť vek odchodu do dôchodku do roku 2016. Už vtedy však Ficova vláda pripravovala a parlament schválil dôchodkovú reformu, ktorá naviazala odchod do penzie na priemernú strednú dĺžku života. Účinná však začala byť až v roku 2017. Zamenu veku odchodu do dôchodku vláda obhajovala tým, že sa ňou posilní dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Na nutnosť zvýšiť vek odchodu do dôchodku upozorňovali aj ekonomickí odborníci . V marci 2019 parlament hlasmi poslancov Smeru, SNS, Sme rodina, ĽS Naše Slovensko spolu s niektorými nezaradenými poslancami schválil zastropovanie dôchodku na 64 rokov prijatím ústavného zákona.

viackrát tvrdil povedal upravil pripravovala Účinná vláda odborníci hlasmi schválil


Ja som v tých nasledujúcich voľbách v roku 2012 dostal 10-násobne viacej preferenčných hlasov, išiel som z 3 800 (voľby v roku 2010, pozn.). (...) na 38 tisíc preferenčných hlasov a v tých ďalších 2016, som pridal ešte ďalších dajme 20 tisíc hlasov, čiže nejakých 54 tisíc hlasov,

Ľubomír Galko odkazuje na počet preferenčných hlasov, ktoré získal v parlamentných voľbách v rokoch 2010, 2012 a 2016. Podľa údajov Štatistického úradu SR získal Ľubomír Galko vo voľbách v roku 2010 celkovo 3 917 preferenčných hlasov. ( .xls ) V roku 2012 získal 37 409 preferenčných hlasov ( .xls ) a v posledných parlamentných voľbách v roku 2016 získal 53 661 preferenčných hlasov. Nakoľko Galko v roku 2012 získal skutočne približne desaťnásobok hlasov odovzdaných v roku 2010 a taktiež uvádza správne aj svoj volebný zisk v roku 2016, výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.xls .xls 2016


Ten obchod (s Bašternákom, pozn.) bol v čase, kedy to nikto nevedel, to je prvá vec.

Obchodný vzťah medzi Robertom Kaliňákom a Ladislavom Bašternákom začal v roku 2013, kedy bol Bašternák už vyšetrovaný kvôli podvodom na DPH. Nenašli sme mediálne informácie o tomto prípade z obdobia okolo roku 2013, preto sa nedá povedať, že by bolo vyšetrovanie Bašternáka v spomínanom obdbobí verejne známa vec. Výrok Kaliňáka preto hodnotíme ako pravdivý. Obchod medzi Kaliňákom a Bašternákom prebehol už v čase ked ho štátne orgány vyšetrovali pre daňové podvody. Ľubomír Galko uvádza: "Robert Kaliňák sám informoval médiá, že v roku 2013 odkúpil akcie obchodnej spoločnosti B. A. Haus, a. s. Bratislava v hodnote 430-tisíc eur. Na túto kúpu si podľa jeho vlastných slov vzal pôžičku 500-tisíc eur. Podľa zákona o ochrane verejného záujmu pri výkone verejných funkcií verejných funkcionárov mal tieto transakcie deklarovať – oznámiť. Pri nahliadnutí o oznámení verejného funkcionára za roky 2013 a 2014 však takéto záväzky budete márne hľadať." Októbrovú investíciu potvrdzuje aj článok z Denníka N . Kaliňákovi bolo v decembri 2014 vyplatených od spoločnosti B.A. Haus 120 tísic a v apríli 2016 140 tisíc eur. Osobná investícia tak ministrovi vyniesla za dva a pol roka 60 %. Kauza známa ako Bašternák sa prevalila už 27. januára 2016, kedy TREND zverejnil, že počas piatich rokov dokážu cez fiktívne vratky DPH či znižovaním si vlastnej DPH obrať štát o takmer 80 miliónov eur. TREND ďalej uvádza, že podvody mali kryť ľudia na daňových úradoch nominovaní politickými stranami a vedieť o nich mali aj krajský šéf Smeru, štátny tajomník rezortu vnútra, no i vtedajší minister financií Ján Počiatek a minister vnútra Robert Kaliňák. Všetky vyššie citované články pochádzajú z roku 2016 a odkazujú sa na informácie z roku 2013, o ktorých vtedy verejnosť nevedela, neboli o Bašternákovi a o jeho vyšetrovaní verejne dostupné informácie. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

bol
Obchod
Ľubomír Galko
Denníka N
TREND


To bol 1 z prvých zákonov, ktoré tak vláda presadzovala hneď po svojom zvolení (novela zákona o elektronických komunikáciách, pozn.). To bolo neviem, či nebol úplne prvý zákon v parlamente … po šiestich týždňoch stále nie je tento zákon v praxi, respektíve aplikácia a cestovateľská mapa, ktoré tak sľubovali.

Jedným z prvých zákonov, ktoré vláda Igora Matoviča prijala, boli nové právomoci pre Úrad verejného zdravotníctva pri zbieraní dát v boji proti koronavírusu. O príprave aplikácie na sledovanie kontaktov nakazených ochorením covid-19 s ostatnými hovorila polícia ešte za vlády Petra Pellegriniho. Aplikácia nefungovala ani začiatkom mája. Tvrdenie Erika Tomáša hodnotíme ako ešte pravdivé.

prvej schválil dáva bude bude neanonymne Predpokladá budú môže pozastavil hovorila informovala


Pozrite sa, ak niekto je poberateľ starobného dôchodku, to znamená, on splnil tie zákonné podmienky, ktoré tu platia desaťročia, že dovŕši dôchodkový vek, to znamená jemu sme neskrátili tú lehotu.

V pôvodnom zákone c. 461 /2003 Z. z. o sociálnom poistení (.pdf) sa okrem iného píše:

S TAROBNÝ DÔCHODOK

§ 65

Podmienky nároku na starobný dôchodok

(1) Poistenec má nárok na starobný dôchodok, ak bol dôchodkovo poistený najmenej 10 rokov a dovršil dôchodkový vek.

(2) Dôchodkový vek je 62 rokov veku poistenca, ak tento zákon neustanovuje inak.

(3) Mužovi, ktorý v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2005 dovršil vek 60 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 60 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov.

(4) Žene, ktorá vychovala pät detí alebo viac detí a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2014 dovršila vek 53 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 53 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov,

c) v roku 2006 dvadsatsedem kalendárnych mesiacov,

d) v roku 2007 tridsatšest kalendárnych mesiacov,

e) v roku 2008štyridsatpät kalendárnych mesiacov,

f) v roku 2009 pätdesiatštyri kalendárnych mesiacov,

g) v roku 2010 šestdesiattri kalendárnych mesiacov,

h) v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,

i) v roku 2012 osemdesiatjeden kalendárnych mesiacov,

j) v roku 2013 devätdesiat kalendárnych mesiacov,

k) v roku 2014 devätdesiatdevät kalendárnych mesiacov.

(5) Žene, ktorá vychovala tri deti alebo štyri deti a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2013 dovršila vek 54 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 54 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov,

c) v roku 2006 dvadsatsedem kalendárnych mesiacov,

d) v roku 2007 tridsatšest kalendárnych mesiacov,

e) v roku 2008štyridsatpät kalendárnych mesiacov,

f) v roku 2009 pätdesiatštyri kalendárnych mesiacov,

g) v roku 2010 šestdesiattri kalendárnych mesiacov,

h) v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,

i) v roku 2012 osemdesiatjeden kalendárnych mesiacov,

j) v roku 2013 devätdesiat kalendárnych mesiacov.

(6) Žene, ktorá vychovala dve deti a v období od 1. Januára 2004 do 31. decembra 2012 dovršila vek 55 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 55 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov,

c) v roku 2006 dvadsatsedem kalendárnych mesiacov,

d) v roku 2007 tridsatšest kalendárnych mesiacov,

e) v roku 2008štyridsatpät kalendárnych mesiacov,

f) v roku 2009 pätdesiatštyri kalendárnych mesiacov,

g) v roku 2010 šestdesiattri kalendárnych mesiacov,

h) v roku 2011 sedemdesiatdva kalendárnych mesiacov,

i) v roku 2012 osemdesiatjeden kalendárnych mesiacov.

(7) Žene, ktorá vychovala jedno dieta a v období od 1. januára 2004 do 31. decembra 2010 dovršila vek 56 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 56 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov,

c) v roku 2006 dvadsatsedem kalendárnych mesiacov,

d) v roku 2007 tridsatšest kalendárnych mesiacov,

e) v roku 2008štyridsatpät kalendárnych mesiacov,

f) v roku 2009 pätdesiatštyri kalendárnych mesiacov,

g) v roku 2010 šestdesiattri kalendárnych mesiacov.

(8) Žene, ktorá v období od 1. januára 2004 do 31. Decembra 2009 dovršila vek 57 rokov, sa dôchodkový vek urcí tak, že k veku 57 rokov sa pripocíta

a) v roku 2004 devät kalendárnych mesiacov,

b) v roku 2005 osemnást kalendárnych mesiacov,

c) v roku 2006 dvadsatsedem kalendárnych mesiacov,

d) v roku 2007 tridsatšest kalendárnych mesiacov,

e) v roku 2008štyridsatpät kalendárnych mesiacov,

f) v roku 2009 pätdesiatštyri kalendárnych mesiacov.

(9) Dôchodkový vek urcený podla odsekov 3 až 8 je vek dovršený v kalendárnom mesiaci v den, ktorý sa císlom zhoduje s dnom narodenia poistenca.

(10) Ak den dovršenia dôchodkového veku urceného podla odsekov 3 až 8pripadne na den, ktorý sa císelne nezhoduje s dnom narodenia poistenca, za den dovršenia dôchodkového veku sa považuje posledný den posledného pripocítaného kalendárneho mesiaca.

Vo vládnom zákone, ktorý bol schválený 2. decembra 2010 a ktorým sa mení a doplna zákon c. 461/2003, neboli uskutocnené žiadne zmeny v § 65.

zákone c.
461 /2003 Z. z. o sociálnom poistení
schválený 2. decembra 2010


Očakávam to, že v ďalších rokoch vláda SR bude podobným spôsobom ako doteraz hľadať úspory aj v rámci výdavkov samosprávnych krajov alebo miestnych samospráv.

Demagog.SK overoval, či vláda SR "doteraz hľadala úspory aj v rámci výdavkov" samosprávnych celkov. Inými slovami, či sa vláda SR snažila pri konsolidácii verejných financií preniesť určitú zodpovednosť aj na samosprávy. Z tohto pohľadu hodnotíme výrok ako pravdivý, pretože vláda skutočne podpísala s predstaviteľmi ZMOSu Memorandum o spolupráci v tejto oblasti.

Memorandum


Do súťaže (…) sa prihlásili Philips aj Siemens (prvé obstarávanie piešťanského CT, pozn.). A potom sa neprihlásili (druhé obstarávanie, pozn.).

Podľa dostupných informácií sa na CT prístroj v Piešťanoch konali dve obstarávania, pričom prvého sa zúčastnila aj spoločnosť Siemens, zatiaľ čo druhého už nie. Od spoločnosti Philips pochádzalo CT ktoré bolo zakúpené v roku 2014 cez Medical Group, nenašli sme však informáciu o tom, že by sa Philips samotne zúčastnil prvej alebo druhej súťaže. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa denníku Pravda sa na CT konali dve súťaže: " Firmu, ktorá mala dodať CT za 1,6 milióna eur, vybrala nemocnica tento rok (2014, pozn.) v elektronickej aukcii. Pred dvoma rokmi pritom robila na prístroj prvé verejné obstarávanie, v ktorom sa uvažovalo o kúpe lacnejšieho prístroja za milión eur. Túto súťaž nakoniec nemocnica zrušila ." Prvú súťaž v roku 2012 pritom vyhrala práve spoločnosť Siemens, ktorá CT ponúkla o 600-tisíc lacnejšie. Podľa aktuality.sk v roku 2014 vyhrala súťaž Medical Group s prístrojom Philips Ingenuity Core. V roku 2012 sa súťaže podľa Transparency international okrem Siemens zúčastnili aj firmy S&T a Audioscan. Philips sa tu neuvádza, aj keď firma sa spomína ako jeden z dodávateľov CT prístrojov na Slovensku všeobecne. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda vyhrala aktuality.sk podľa


Nemám ilúziu o rozhodnutí prezidenta, lebo sám sa v predvolebnej kampani prihlásil k tomu, že je akoby členom Smeru.

Ivan Gašparovič sa počas svojej prezidentskej kampane v roku 2009 na stretnutí s členmi a priaznivcami strany SMER v Košickom kraji skutočne označil prakticky za člena tejto strany. SME , (31. marca 2009): „Sme tu sami, tak to môžem povedať, že v tejto pozícii a v tomto čase som prakticky akoby členom, lebo môj neúspech bude neúspech Smeru a môj úspech bude úspech Smeru a, samozrejme, koalície,“ tvrdil Ivan Gašparovič minulú stredu na stretnutí s členmi a priaznivcami Smeru v Košickom kraji.

SME


No podarilo, pretože on (Viktor Orbán, pozn.) iba 10 % vyváža a 90 % on dováža na domáci trh, čiže jeho sa to nijakým spôsobom toho Maďarska nedotkne, takže takto to je.

Nevieme z nezávislých zdrojov overiť, koľko produkcie MOL smeruje maďarský domáci trh, výrok preto označujeme ako neoveriteľný.

Podľa OEC importovalo Maďarsko v roku 2020 nespracovanú ropu v celkovej hodnote 1,84 miliardy USD a vyvážalo spracovanú ropu za 865 miliónov USD.

Podľa Worldometers spotrebuje Maďarsko ročne 155,544 barelov ropy.

Na základe dát zo spoločnosti CEIC vychádza podiel importu nespracovanej ropy do Maďarska na domácej spotrebe na približne 70 %, nie je však jasné, čo všetko je v týchto dátach zahrnuté.

Riaditeľ divízie MOL hovorí v rozhovore pre Portfolio, že 85-91% produkcie je dovezených cez ropovod a 10-15% pochádza z domácej produkcie. Erik Tomáš však hovorí o domácej spotrebe a exporte, nie o importe ropy.

importovalo vyvážalo Worldometers podiel rozhovore


Máte (Nesrovnal a Ftáčnik, pozn.) spoločné hlasovanie z 2. 6. 2011, kde ste odhlasovali politické nominácie do odborných funkcií.

V spomínanom hlasovaní (.pdf, s. 112) sa hlasovalo o zástupcoch do štatutárnych a kontrolných orgánov obchodných spoločností mesta Bratislava. Predkladateľom návrhu bol primátor Ftáčnik a mestský poslanec Nesrovnal hlasoval v prospech návrhu. Výrok je pravdivý.

hlasovaní návrhu hlasoval


Nemecko, tak keď v roku 2006 bola nezamestnanosť na Slovensku okolo 10% a mala klesajúcu tendenciu, tak v Nemecku bola vtedy nezamestnanosť 10,5%. Ale dnes je v Nemecku je nezamestnanosť skoro polovičná, to znamená 5-6%, ale u nás je 15%.

V roku 2006 bola nezamestnanosť na Slovensku na úrovni 13,5 % a nie 10,5 % ako uvádza Brocka. Miera nezamestnanosti na Slovensku klesala až do roku 2008. Taktiež miera nezamestnanosti v súčasnosti nie je celých 15%, ale o pol p.b. nižšia. Vzhľadom na to, že Brocka pri porovnávaní používa korektné čísla pri Nemecku, no nie pri Slovensku, výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. Uvádzame graf vývoja nezamestnanosti na Slovensku a v Nemecku v období 2006-marec 2013 bolo vytvorený na základe údajov Eurostatu ( ročných a posledných marcových čísel ). Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
ročných
posledných marcových čísel


To, že má rozpočet najväčší objem (do zdravotníctva pozn.), minuloročný a tento je 3,8 miliardy. To nikdy nebolo.

V Demagógu sme overovali podobný výrok u Ivana Uhliarika . Uvádzame výdavky na zdravotníctvo v absolútnych hodnotách na roky 2006 - 2012, teda za uplynulé roky:

Ivana Uhliarika

130 miliónov,

40 miliónov

rezerv

a


...práve OĽaNO a SaS a KDH zastavili výstavbu diaľnic v roku 2010, keď vlastne celú tu jedničku (D1, pozn.) prerušili (...).

Robert Kaliňák sa na túto tému vyjadroval aj 7. novembra 2017 v relácii Téma dňa na TA3. Kompletná analýza jeho výroku sa už na stránke Demagog.sk nachádza. Výsledkom je, že podľa oficiálnych vyjadrení Ministerstva hospodárstva boli prípravy na výstavbu diaľnice D1 v roku 2010 pozastavené z dôvodu neplnenia termínov a podmienok zo strany pôvodne zazmluvneného realizátora. Vtedajšia vláda s koaličnými stranami SaS (ktorej členmi boli zakladatelia OĽaNO) a KDH rozhodla o zmene spôsobu financovania dotknutých úsekov diaľnice, čo prirodzene oddialilo pokračovanie ich výstavby. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Demagog.sk
2010
2010
zmene
predkladacia správa
treťom balíku
nie je
výstavbe.
kritizovali
SME
vysvetľoval
.pdf


Za 30 rokov to má stáť 9 miliárd a podobne.

Pravda


Nebolo to NATO, boli to Spojené štáty unilaterálne, ktoré urobili to, čo urobili v Iraku. (vražda iránskeho generála Solejmáního - pozn.)

Iránsky generál a veliteľ Quds Iránskych revolučných gárd Kásim Sulejmání zomrel 3. januára 2020 počas leteckého útoku dronom na letisku v Bagdade na rozkaz prezidenta Trumpa. Americké ministerstvo obrany vydalo po zásahu vyhlásenie, podľa ktorého „na pokyn prezidenta podnikla americká armáda rozhodné obranné kroky na ochranu personálu USA v zahraničí zabitím Qasema Soleimaniho.” Biely dom poslal Kongresu oznámenie, v ktorom útok vysvetlil . Trumpova administratíva sa odvolala na druhý článok americkej ústavy a dokument z roku 2002 na povolenie použitia vojenských síl proti Iraku. Generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg po stretnutí Severoatlantickej rady 6. januára 2020 uviedol , že zabitie iránskeho generála Solejmáního „je rozhodnutie USA. Nejde o rozhodnutie prijaté globálnou koalíciou ani NATO.” Tvrdenie Tomáša Valáška hodnotíme ako pravdivé.

zomrel vydalo vysvetlil odvolala dokument uviedol


Treba povedať, že túto možnosť nevytvorila vláda Roberta Fica, ale túto možnosť vytvorila Európska únia a plošne ju vytvorila.

Európsky program potravinovej pomoci pre najodkázanejšie osoby bol prvýkrát spustený počas mimoriadne studenej zimy v roku 1986/87, keď boli nadbytočné zásoby poľnohospodárskych plodín („intervenčné zásoby“) distribuované ľuďom v núdzi. Do súčasnej podoby bol pozmenený 17. septembra 2008. V kocke si o programe môžete prečítať tu (.pdf). Celé znenie návrhu si môžete prečítať tu (.pdf). Minister Ficovho kabinetu V. Chovan o zaradenie do programu požiadal.

tu tu


Pani Nicholsonová tvrdí, že sa malo presunúť viac, my sme presunuli z nevykonných projektov, z projektov, ktoré sa dobre nečerpali, sme presunuli 1,1 miliardu, z toho 400 miliónov išlo do Európskeho sociálneho fondu, tzn. na pomoc podnikateľom, 330 miliónov išlo na pomoc podnikom, malým a stredným podnikom, viac ako 200 miliónov išlo do zdravotníctva, z toho napr. sme nakupovali ventilátory, a ďalších viac ako 100 miliónov išlo na iné opatrenia proti covidom.

Veronika Remišová hovorí o peniazoch, ktoré ministri po dohode s Európskou komisiou presunuli z nezazmluvnených eurofondových projektov na boj s pandémiou COVID-19. Takto na boj s koronavírusom vyčlenili 1,1, miliardy eur. Na podporu udržania zamestnanosti prostredníctvom Prvej pomoci, tzv. Kurzarbeit, vláda dala 410,3 milióna eur. Zachovanie a vytváranie pracovných miest spadá pod kategóriu zdrojov Európskeho sociálneho fondu ( .pdf , str. 8). Na podporu mikro, malých a stredných podnikov kabinet vyčlenenil 330,2 milióna eur, na podporu zdravotníckeho systému zas 204,3 milióna eur. V rámci tejto podpory tiekli peniaze aj na výzvu , cez ktorú mohli nemocnice získať prostriedky na nákup pľúcnych ventilácií. Na zmiernenie dopadov ochorenia COVID-19 bolo z eurofondov vyčlenených 109,3 milióna eur. Ďalších 51 miliónov eur išlo na podporu integrovaného záchranného systému. Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako pravdivé.

vyčlenili .pdf výzvu


My sme teraz pred pár mesiacmi schválili ďalšiu pomoc cestovnému ruchu, kde spadajú rôzne prevádzky v cestnom ruchu, ktoré sú zasiahnuté prirodzene pandémiou a 120 000 000.

Vláda Eduarda Hegera v apríli schválila balík pomoci cestovnému ruchu vrátane gastrosektora vo výške 120 miliónov eur. Táto schéma patriaca pod Ministerstvo dopravy je určená pre menšie prevádzky. Žiadať z nej možno maximálne 200-tisíc eur. Vláda v máji schválila ďalšiu pomoc cestovnému ruchu vo výške 37 250 000 eur. Z tejto schémy už môžu žiadať aj väčšie prevádzky, a to viac ako 200-tisíc. Okrem stravovacích a ubytovacích zariadení môžu z týchto schém žiadať prostriedky aj cestovné kancelárie, aquaparky, múzeá, zábavné parky a ďalšie. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivé.

schválila určená schválila môžu môžu


Počet ľahko zranených:

Január

Február

Marec

Apríl

Máj

Jún

Júl

August

September

Október

November

2009

629

426

375

559

564

598

716

784

660

650

568

2010

484

393

459

504

571

590

746

684

605

676

635

Počet ľahko zranených sa v druhej polovici roku 2010 počas mesiacov júl, október a november naopak zvýšil (v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2009).

zvýšil


My sme kritizovali, že Slovensko počas druhej vlny bolo jednou z najhorších krajín podľa správy UNICEF, čo sa týka dĺžky zatvorenia škôl.

Mieru „zatvorenosti škôl” vyhodnocovala Agentúra OSN pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO). Vzala pri tom do úvahy aj lokálne a čiastočné zatvárania škôl, ktoré komplikujú vyhodnotenie tejto oblasti. Dáta UNESCO spracoval Denník N do prehľadného porovnania, z ktorého vyplynulo, že Slovensko patrí ku krajinám, kde boli školy zavreté najdlhšie v EÚ. Dlhšie mali školy zatvorené len v Českej republike a v Rumunsku. Správa UNICEF, ktorú Erik Tomáš spomína, čerpá najmä z dát UNESCO. Tomáš dĺžku zatvorenia škôl vyčítal ministrovi školstva Branislavovi Gröhlingovi už v apríli, pričom argumentoval práve dátami UNESCO.

vyhodnocovala spracoval čerpá vyčítal


Patrí im aj tá moc, ktorú vykonávajú súdy Slovenskej republiky. A oni ju dnes a nielen dnes, dlhodobo vykonávajú spôsobom, že im 3/4 občanov Slovenskej republiky neveria, že im dodávajú to čo si platia a na čo majú nárok, rýchly efektívny a skutočný výkon spravodlivosti.

Podľa výsledku prieskumu medzi verejnosťou, odborníkmi a sudcami je to 67 % opýtaných, ktorí nedôverujú všeobecným sudcom, Najvyššiemu súdu nedôverujú 54 % respondentov a Ústavnému súdu 49 % respondentov. Radoslav Procházka si čísla prilepšuje vo svoj prospech a jeho výrok preto považujeme za nepravdivý. Výskum "Slovenská justícia očami verejnosti, odborníkov a sudcov" zrealizovala pre Inštitút pre verejné otázky agentúra Focus a výsledky boli publikované 20.6.2012. Výskum priniesol nasledovné výsledky (TASR, Ivo.sk ): "Ústavnému súdu dôveruje alebo skôr dôveruje 43 percent opýtaných, nedôveruje mu 49 percent respondentov. Najvyššiemu súdu SR dôverovalo 37 percent a nedôverovalo 54 percent respondentov. Všeobecné súdy na Slovensku považuje za dôveryhodné iba 28 percent opýtaných a za nedôveryhodné 67 percent z nich. Vyplýva to z júnového prieskumu verejnej mienky agentúry FOCUS pre Inštitút pre verejné otázky (IVO), na ktorom sa zúčastnilo 1026 respondentov." Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Ivo.sk


Hlas-SD nepodporil vládny návrh zákona, ktorým sa upravoval život počas pandémie, čo možno považovať za „pandemický zákon”. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V máji 2021 Peter Pellegrini kritizoval pandemický zákon, ktorý bol podľa neho “šitý horúcou ihlou”, nič nerieši a neprebehla o ňom diskusia. V novembri sa o ňom hlasovalo, v treťom čítaní proti nemu hlasovali poslanci Hlasu Erik Tomáš, Peter Kmec a Matúš Šutaj Eštok. Peter Pellegrini, Richard Raši, Ľubica Laššáková a Peter Žiga neboli na hlasovaní prítomní.

Návrh zákona upravoval rôzne oblasti pandemického života. Riešil sa v ňom vstup do prevádzok a možnosť prevádzkovateľov kontrolovať totožnosť či covid passy, ale aj pandemické nemocenské. Ako celok nakoniec prešiel.

Pellegrini novembri upravoval


Ale v slušných a bohatých štátoch, spomeniem napríklad Švajčiarsko alebo Nórsko, je nedeľný predaj obmedzený...

Podľa dostupných údajov je v súčasnej dobe v Nórsku podobne ako aj vo Švajčiarsku skutočne obmedzené otváranie obchodov počas nedieľ. Výnimkou sú prevažne drobné obchody, obchody pre turistov a tie v transportných uzloch, ako sú letiská, autobusové a vlakové stanice. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

obmedzený opozíciou cirkvi Podobne Švajčiarsku povolený Kantóny


Euroskeptické strany nikdy za 10 rokov nič nenavrhli, neschválili a nič za sebou nemajú.

Za euroskeptické strany v Európskom parlamente sú považované : Aliancia Európskych konzervatívcov a reformistov ( ECR ) , Skupina Európa slobody a demokracie ( EFD ) a Skupina európskej zjednotenej ľavice / Nordická zelená ľavica ( GUE/NGL ).

považované ECR EFD GUE/NGL CALLANAN SPERONI podal votewatch.eu tu tu tu


Naopak, pretože my a budem citovať môjho nemeckého kolegu Frank-Waltera Steinmeiera, ktorý hovorí, že naša sankčná politika je tak trochu jednosmerná ulica, že vieme, ako sankcie prijať, ale máme problém potom vlastne vycúvať z tých sankcií späť...

Minister Lajčák vo výroku referuje k sankciám EÚ voči Ruskej federácii. Podľa dostupných vyjadrení nemeckého ministra zahraničných vecí Frank-Waltera Steinmeiera sa dá povedať, že sankcie voči Ruskej federácii podporuje , ale varuje pred ich prílišným využívaním. V prejave venovanom diplomatickým pochybeniam predchádzajúcim začiatku prvej svetovej vojne v júly 1914 v marci tohto roku Steinmeier nenazval európske sankcie voči Rusku priamo jednosmernou ulicou, varoval však pred tým, že aby sa z nich jednosmerná cesta alebo ulica nestala, treba byť pri ich zavádzaní opatrný. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

podporuje prejavu


...sme ich (dôchodcov - pozn.) oslobodili od koncesionárskych poplatkov do RTVS...

Poslanci SNS navrhli a parlament v septembri 2019 schválil zrušenie povinnosti platiť koncesionárske poplatky pre dôchodcov v hmotnej núdzi. Tvrdenie Andreja Danka preto hodnotíme ako pravdivé.

schválil


Bol som proti tomu zneniu ústavy, ktorú navrhol Vladimír Mečiar, čo neznamenalo, že som bol proti vzniku štátnosti. Čas dal za pravdu a ústava prešla mnohými zásadnými zmenami.

Ústava Slovenskej Republiky bola prijatá 1. septembra 1992 na zasadnutí Slovenskej národnej rady. Zasadnutia sa zúčastnilo 134 poslancov , pričom za prijatie ústavy hlasovalo 114 poslancov, hlasovania sa zdržalo 16 poslancov a zvyšných 16 poslancov bolo proti prijatiu ústavy. Proti boli všetci členovia Kresťanskodemokratického hnutia, vrátane Pavla Hrušovského.

134 poslancov

Proti

zmenu ústavy SR

„Dokázala vyváženým spôsobom jednotlivé moci v štáte nastaviť tak, aby krajina mohla fungovať. V tomto treba historický význam jej prijatia oceniť .“

novelizovaná


V rokoch 2010 – 2011 sme pripravovali daňovo-odvodovú reformu, tá sa však napokon zrealizovala len z malej časti.

Daňová reforma, ktorú navrhovala SaS prešla len v oklieštenej podobe. Hlavný bod, superhrubá mzda, ktorú vo vláde presadzovala strana Richarda Sulíka a bola tiež jedným z hlavných pilierov predvolebnej kampane 2010, nakoniec schválená nebola. Dane a odvody by sa podľa návrhu SaS nemali platiť z hrubej mzdy, ale zo superhrubej (dnešná cena práce). Na druhej strane by mali klesnúť odvodové sadzby.

prešla superhrubá návrhu


Naposledy Ficov minister Jahnátek súhlasil s tým, že dotácie pre poľnohospodárov nebudú navýšené na európsky priemer, pre slovenských poľnohospodárov, napriek tomu, že mali byť.

Sulík svojím výrokom pravdepodobne referuje k dorovnávaniu priamych platieb, ktoré predstavujú základnú podporu príjmov poskytnutú poľnohospodárom na kompenzáciu za tovar a služby, ktoré oni poskytujú verejnosti. Je to nástroj, ktorý má za cieľ znížiť najväčšie rozdiely v úrovniach podpory, ktorú poľnohospodári v EÚ dostávajú. Členské krajiny s aktuálnou úrovňou priemerných platieb (EUR/ ha) pod 90 % priemeru EÚ majú svoj balík postupne navyšovať do roku 2019- a to o 1/3 rozdielu medzi ich súčasnou mierou a 90 % priemeru EÚ ( .pdf , str 72). Je to reforma, na ktorej sa ministri poľnohospodárstva dohodli už v septembri 2013, Rada EÚ ju prijala v decembri 2013 pod názvom Spoločná poľnohospodárska politika . V roku 2013 bol ministrom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Ľubomír Jahnátek za Smer-SD, koho výrok o dohode ministrov sme v minulosti overovali . Je pravda, že priame platby sa majú dorovnávať, avšak nenašli sme informáciu o tom, že v akom časovom horizonte sa tento cieľ má naplniť. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. V roku 2013 došlo k zatiaľ poslednej veľkej reforme Spoločnej poľnohospodárskej politiky. Súčasťou tejto reformy bolo lepšie zacielenie podpory príjmov poľnohospodárom, väčšia rovnomernosť pri rozdeľovaní podpory či „ekologizácia“ poľnohospodárskych platieb. Väčšina nových pravidiel však začala platiť až od roku 2015. Spoločná poľnohospodárska politika na roky 2014 – 2020 sa skladá z dvoch pilierov . Prvým z nich je financovanie z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu. Ten pokrýva základnú platbu, platbu za dobré poľnohospodárske postupy, redistributívnu platbu, schému pre mladých poľnohospodárov, schému pre malých poľnohospodárov a dobrovoľne viazané podpory. Všetky opatrenie prvého piliera sú pre členské štáty povinné a nevyžadujú spolufinancovanie zo strany členských štátov. Pilier číslo dva je financovaný prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a zabezpečuje zdroje pre poľnohospodárov, potravinárov a lesníkov. Opatrenia v rámci tohto piliera sú, narozdiel od prvého, dobrovoľné a spolufinancované národnou úrovňou. Dotácie pre poľnohospodárov sa skladajú z niekoľkých položiek. Základom je jednotná priama platba na plochu (SAPS). Poľnohospodári môžu ďalej získať dotácie ak príjmu ekologické opatrenia alebo hospodária v znevýhodnených oblastiach. Medzi členskými štátmi stále existujú nerovnosti v úrovniach priamych platieb , pričom staré členské štáty majú vyššie dotácie, tieto nerovnosti sa však majú postupne vyrovnávať. Stanovuje to takto Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady ktorým sa ustanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe režimov podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 637/2008 a nariadenie Rady (ES) č. 73/2009 ( .pdf , s. 611). " V dôsledku postupného začlenenia rôznych sektorov do režimu jednotnej platby a následného obdobia na prispôsobenie poskytnutého poľnohospodárom je čoraz zložitejšie odôvodniť existenciu výrazných individuálnych rozdielov vo výške podpory na hektár, ktorá vyplýva z uplatnenia historických údajov. Priama podpora príjmov by sa preto mala medzi členské štáty prerozdeliť.rovnomernejšie, a to obmedzením viazanosti na historické údaje a so zreteľom na celkové súvislosti v rámci rozpočtu Únie. S cieľom zaistiť spravodlivejšie rozdelenie priamej podpory a zároveň zohľadniť rozdiely, ktoré stále existujú, pokiaľ ide o výšku mzdy a náklady na vstupy, by sa úrovne priamej podpory na hektár mali postupne upravovať. Členské štáty s priamymi platbami pod úrovňou 90 % priemeru Únie by mali znížiťrozdiel medzi ich súčasnou úrovňou a touto úrovňou o tretinu, pričom všetky členské štáty by sa mali dostaťna minimálnu úroveň do rozpočtového roku 2020. Túto konvergenciu by mali pomerným dielom financovať všetky členské štáty, ktorých úrovne priamych platieb sú nad priemernou úrovňou Únie. " SaS a Sulík vyzýval Jahnátka a vládu v roku 2012, kedy dohoda bola len pripravovaná, aby zaujali jasný postoj a aby " spamätali a prestali o národnoštátnych záujmoch a potravinovej sebestačnosti len rozprávať ". Podpredseda SaS ľubomír Galko taktiež krtizoval vtedajšiu vládu a "bruselských úradníkov", aj za nedorovnané platby Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
Spoločná poľnohospodárska politika
Ľubomír Jahnátek
overovali
reforme
dvoch pilierov
priamych platieb
.pdf
SaS
krtizoval


Lepší je ten systém, ktorý sa pripravuje pre sestry, to je to, že sa určia minimálne mzdové hladiny a keď je už niekto v súčasnosti má, pretože mnoho lekárov má aj vyššie platy v niektorých ústavoch a niektorých nemocniciach, tak ten plat už navýšený nemusí byť, lebo je ohodnotený dostatočne, a naopak ten, ktorý má pod tu minimálnu hladinu, tomu navýšené bude.

R. Raši hovorí o návrhu zákona o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek. Návrh tohto zákona je dostupný tu .

tu
Predkladacia správa


„My sme boli obvinení z toho, že sme poskytli nadštandardné služby Vietnamcom a že vláda vedela a bola aktívne zapojená do tohto prípadu.“

Na únose vietnamského občana sa malo podieľať aj Slovensko tým, že zapožičalo vietnamskej delegácii letecký špeciál na cestu do Moskvy. Ministerstvo vnútra najprv informovalo verejnosť, že zahraničným návštevám poskytuje špeciál bežne. Avšak neskôr sa ukázalo, že špeciál sa cudzím krajinám požičiava len výnimočne . Druhá časť výroka sa týka článku Denníka N z 2. augusta 2018, v ktorom sa opisuje únos Vietnamca za účasti slovenských bezpečnostných zložiek aj vtedajšieho ministra vnútra Kaliňáka. Hoci vláda bola obvinená z toho, že o únose vedela a bola do neho zapojená, v prípade nadštandardného poskytnutia leteckého špeciálu cudzej krajine sa jedná o reálne zistenia, a teda nejde o obvinenie, ale usvedčenie.Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. V októbri Denník N poukázal na nepresnosti v článku z 2. augusta, naďalej však trval na tom, že výpovede dvoch zúčastnených policajtov potvrdzujú, že Vietnamec bol zavlečený do špeciálu na území Slovenska. O únose bol podľa denníka informovaný aj vtedajší minister vnútra Kaliňák, ktorý mal dať súhlas na zavlečenie Vietnamca do lietadla. Kaliňák tvrdí, že o únose nič nevedel. Vyšetrovanie prípadu v súčasnosti stále prebieha. Tesne po vypuknutí škandálu tvrdilo ministerstvo vnútra, že " Slovenská republika štandardne poskytuje slovenský špeciál zahraničným oficiálnym návštevám, ktoré o to požiadajú. Tieto lety sú hradené z rozpočtu Leteckého útvaru, ktorý má na tento účel zo zákona vyhradené prostriedky. V minulosti bol takto poskytnutý špeciál veľvyslancom iných krajín pri spoločných rokovaniach v Tatrách, zahraničným ministrom, japonskému cisárovi, pápežovi a podobne. " Zo zoznamu letov slovenského špeciálu za roky 2015-2017 vyplýva, že zo zahraničných návštev bol špeciál zapožičaný iba vietnamskej delegácii a ministerstvu obrany Čiernej Hory. Pápežovi, ktorého spomenulo ministerstvo, bol špeciál poskytnutý v roku 1995. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2019 Naspäť Nahlásiť chybu

výnimočne únos nepresnosti Vyšetrovanie ministerstvo


A sám minister Krajčí myslím povedal, alebo minister Heger, teraz, aby som niekomu neublížil, nie je nepodstatné, bol to člen vlády, ktorý povedal, že minuli sme dohromady na boj s covidom 1,2 miliardy EUR. Ale vy máte schválený deficit 12 miliárd, minuli ste z toho desinu, 10 %, desatinu, desatinu.

Predstaviteľ vlády hovoril štyroch miliárdách - nie jednej - ktoré vláda minula na boj s covidom. Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako nepravdivé. Minister financií Eduard Heger v novembri informoval , že štát na boj s koronavírusom dovtedy minul vyše štyri miliardy (0:09). Suma 1,2 miliárd eur predstavovala čiastku, ktorú na zvládanie pandémie vyčlenila z eurofondov ministerka pre investície a informatizáciu Veronika Remišová v apríli 2020. K 15. februáru 2021 vyplatilo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny živnostníkom, zamestnávateľom a zamestnancom vyše 963 miiónov eur v rámci schém korona-pomoci. V tejto sume nie sú zarátané všetky žiadosti za november, december a január. Po vypuknutí epidémie koronavírusu v marci 2020 - nová - vláda Igora Matoviča prijala v lete zmenu štátneho rozpočtu. Rezort financií v nej počítal s príjmami vo výške 14,4 miliardy eur a výdavkami vo výške 26,3 miliardy eur. Schodok ministerstvo odhadlo na takmer 12 miliárd eur. Deficit nakoniec dosiahol úroveň 7,758 miliardy, teda o vyše 4 miliardy menej, než bol predpoklad ministra financií Eduarda Hegera. Štátu tak zostala vysoká finančná rezerva na rok 2021.

informoval
1,2 miliárd
vyplatilo
počítal
dosiahol
zostala


Posledný veľký záťah na peniaze z alkoholu bol v roku 2005 a doniesol do rozpočtu vtedy vyše miliardy korún z roka na rok.

Nepodarilo sa nám zistiť, aký "záťah na peniaze z alkoholu" má minister Kažimír na mysli. Taktiež je problematická a nepresná formulácia "z alkoholu" nakoľko na Slovensku platia spotrebné dane z liehu, piva a vína. Podľa údajov (.xml) Ministerstva financií medzi rokmi 2004, 2005 a 2006 skutočne prudko rástli príjmy zo spotrebnej dane z liehu. naopak, rast spotrebnej dane z piva sa v tomto období zastavil a výnosy zo spotrebnej dane z vína sa pohybovali okolo hranice 4 milióny €. Celkový medziročný rast v príjmoch z daní za alkohol (pivo, víno a lieh spolu) síce skutočne rástol, avšak nedokážeme overiť, či skutočnou príčinou bol "záťah na peniaze z alkoholu" o ktorom hovorí minister.

údajov


Budem citovať riaditeľa TIS, pána Šípoša, ktorý hovorí, že "neprimerané hodnotenie a ignorovanie pokroku podkopávajú štandardnú politiku".

Na základe článkov Gabriela Šípoša, ktorý pôsobí ako riaditeľ Transparency International Slovensko a píše pre Denník N, hodnotíme výrok ako pravdivý. Bugár reagoval na kritiku zo strany Lipšica o programovom vyhlásení novej vlády. Výrokom chcel Bugár poukázať na to, že podľa neho Lipšic a ostatní spravili chybu, že rýchlo po voľbách protestovali proti novej vláde. Vo svojom článku z 12. apríla 2016 Gabriel Šípoš uvádza, že: "toto nie je výzva o korupcii a jej páchateľoch hovoriť v rukavičkách. Toto je argument, že neprimerané hodnotenia a ignorovanie pokroku podkopávajú štandardnú politiku i samotné médiá a výrazne nahrávajú populistom, ktorí sú v konečnom dôsledku pre demokraciu nebezpečnejší ako tí, ktorých dnes toľko kritizujeme," Na inom mieste článku Šipoš uvádza: " Médiá sú nastavené len na kritiku politikov. Nechvália ich ani za to, za čo si ocenenie zaslúžia. (...) Aj najkvalitnejší novinári a analytici u nás sú podľa mňa neprimerane nastavení na kritiku. Len výnimočne vidíte médiá politikov chváliť (najsvetlejšou výnimkou je komentátor Konštantín Čikovský). Je príznačné, že SME či Denník N spravili v minulosti z pozitívnych správ o Slovensku či úspechov minulej vlády Roberta Fica špeciálne denné témy, hoci takýto prístup by mal byť pravidelnou súčasťou spravodajstva ." Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

článku


Od roku 2005 skutočne výrazným spôsobom sa náš zdravotný stav odlišuje od zvyšku Európy. Zomierame 2,5 roka mladší ako zvyšok a tie nožnice sa stále otvárajú.

Údaje ministerky Zvolenskej nie sú úplne presné a zavádza ak hovorí, že nožnice sa medzi Slovensko a zvyškom Európy stále otvárajú. V roku 2005 bol priemerný vek dožitia podľa štúdie OECD Health at a Glance z roku 2007 (pdf s.21) na Slovensku 74 rokov, kým priemer Európy (aj OECD) bol 78,6 rokov. Čiže Slováci v priemere zomierali o 4,6 roku mladší od zvyšku Európy. Podľa tej istej štúdie, (avšak s údajmi z roku 2009) Health at a Glance 2011 (s.7) bol priemerný vek dožitia na Slovensku 75 rokov, v Európe (podobne ako vo všetkých krajinách OECD) bol priemer 79,5 čiže o 4,5 roka viac. Nožnice sa teda v posledných rokoch neroztvárajú, pretože rozdiel je viac menej stabilný, dokonca o jednu desatinu nižší ako v predchádzajúcom období.

Health at a Glance z roku 2007
Health at a Glance 2011 (s.7)


Ak teda sú tam nejaké návrhy, v prípade teda zvyšovania daní sú to ľudia, ktorí berú vyšší príjem ako 3246 eur. 1% zamestnaných. V prípade daní a odvodov je to 12% zamestnaných ľudí. 82% ľudí sa to nedotkne, to znamená ľudia s príjmom nad 1200 eur sa nedotknú zmeny v daniach a odvodoch.

Statistický úrad SR vedie štatistiku štruktúry miezd v najvyššom pásme 2300 a viac. V tomto pásme sa podľa analýzy Štruktúra miezd v SR (s.1) v roku 2010 nachádzalo v pásme 2300 a viac eur hrubej mesačnej mzdy 2,5% zamestnancov. V pásme nad 1200 eur hrubej mesačnej mzdy sa nachádza 13,2% zamestnancov. Nepodarilo sa nám zistiť koľko percent zamestnaných dosahuje príjem vyšší ako 3246 eur.

Štruktúra miezd v SR
SME
SME


...čelíme z vonkajšieho pohľadu mnohým (vládnym, pozn.) konfliktom, čelíme niekedy ad hoc návrhom, ktoré majú znamenať zásadné systémové zmeny, pričom neboli dostatočne prediskutované s verejnosťou, často sa využíva skratka cez poslanecký návrh a podobne...

Koalícia čelila za posledný rok viacerým konfliktom. Niektoré návrhy sa do parlamentu dostávajú len cez poslancov bez toho, aby prešli vládou alebo boli vydiskutované na koaličných radách. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé. Od začiatku koalície OĽaNO, Sme rodina, SaS a Za ľudí zažilo Slovensko niekoľko vládnych konfliktov. Na začiatku marca 2021 sa koaliční partneri hádali kvôli dovozu vakcíny Sputnik na Slovensko. Konflikty neskôr vyvrcholili rekonštrukciou vlády a zmenou premiéra - Igora Matoviča vystriedal Eduard Heger. Minister financií Igor Matovič a minister hospodárstva Richard Sulík sa v máji rozhádali kvôli zvýšeniu výdavkov štátneho rozpočtu. Za podpredsedu parlamentu nebol zvolený Tomáš Lehotský, keď 28. mája nedostal hlasy všetkých koaličných poslancov. Podpredseda Za Ľudí Šeliga povedal , že tým došlo k porušeniu koaličnej dohody. Napríklad, poslanec Martin Čepček (OĽaNO) podal návrh zákona, ktorý by zakázal ženám vykonávať umelé prerušenie tehotenstva, ak to nie je potrebné pre zdravotné dôvody alebo kvôli znásilneniu. V dôvodovej správe k návrhu zákona sa Čepček odvoláva na celospoločenský konsenzus ohľadom interupcii: „ Väčšina spoločnosti už neschvaľuje, aby bol zákonom povolený bezdôvodný umelý potrat.” Neuvádza však žiaden zdroj. Naopak, podľa prieskumu Inštitútu pre verejné otázky by chcelo aktuálny zákon o interrupciách sprísniť len 17 percent opýtaných. 28. mája poslanec Miloš Svrčeka zo Sme rodina predložil poslanecký návrh zákona o podpore štátneho nájomného bývania. Podľa Denníka N má táto novela „pripraviť regulačný rámec na výstavbu štátnych bytov s nižším nájmom, ako sú trhové ceny.“ Poslankyne z SaS Anna Zemanová a Jana Bittó Cigániková tento návrh kritizovali pre nedostatok diskusie s koaličnými partnermi. Hovoria o porušení koaličnej zmluvy. 16. apríla poslankyňa Petra Hajšelová zo Sme Rodina predložila poslanecký návrh na vydanie zákona, ktorým sa upravuje mimo iného dĺžka trvania kolúznej väzby. Poslankyňa Hajšelová tak spravila napriek tomu, že ministerka spravodlivosti Mária Kolíková pripravovala vlastnú úpravu kolúznej väzby v rámci diskusie na koaličnej rade. Koaliční poslanci čoraz viac posielajú poslanecké návrhy zákonov do parlamentu bez prerokovania na koaličnej rade, čo je v rozpore s koaličnou zmluvou.

hádali
rozhádali
nebol
povedal
podal
zakázal
odvoláva
sprísniť
predložil
Denníka N
kritizovali
Hovoria
predložila
upravuje
posielajú


...v rámci toho Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania vypracované ocenenie všetkých možných opatrení. Vychádza nám to zatiaľ v tom 10-ročnom horizonte asi na 1,2 miliardy eur. To znamená, rádovo asi 120 miliónov eur ročne.

Najnovšia verzia Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania s názvom "Učiace sa Slovensko" bola zverejnená v septembri 2017 ( .pdf ). Tento dokument rozsiahlym spôsobom popisuje v 10-ročnom výhľade strategické zámery SR v oblasti výchovy a vzdelávania. Avšak tento dokument neobsahuje konkrétnu informáciu o finančných prostriedkoch, ktoré by mali byť použité na realizovanie tohto programu. Keďže k 10. aprílu je tento dokument najnovším zverejneným dokumentom popisujúcim reformu školstva a z neho alebo iných dostupných dokumentov sa nám nepodarilo získať informácie o plánovanom rozpočte na reformu školstva hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný. V súčasnosti podľa vyjadrenia ministerky zo dňa 21. marca 2018 materiál je pripravený na medzirezortné pripomienkové konanie, avšak podľa portálu Slov-Lex (ku dňu 11. apríla 2018) ešte nebol v štádiu medzirezortného pripomienkového konania.

.pdf vyjadrenia


Vláda odmieta zrušiť paragraf o transformácii zo zákona a teda stále hrozba transformácie nemocníc ostáva, napríklad po novej vláde, pokiaľ by zostala dnes v nezmenenom zložení.

TASR , 13. novembra 2011) Vláda nechce rušiť paragraf o transformácií. V. Novotný je presvedčený, že vláda nemôže poskytnúť väčšie garancie než prísľub o pozastavení transformácie do predčasných marcových volieb. Ak SDKÚ-DS dostane dostatočný mandát vo voľbách, chce v transformácii pokračovať. V Sobotných dialógoch V. Novotný potvrdil, že ak sa po marcových voľbách dostane SDKÚ-DS do vlády, bude tlačiť na to aby sa transformácia nemocníc na akciové spoločnosti dostala do programového vyhlásenia vlády.

TASR
Sobotných dialógoch


Pán Bidovský (o ktorom predseda vlády v relácii Na telo hovoril, že sedí v jednej firme spolu s Rastislavom Bilasom, „projektovým manažérom" Interblue, pozn.) bol nominovaný za našej vlády za šéfa VSŽ, ale potom, pokiaľ viem, sa aj politicky angažoval v inej politickej strane...

Anton Bidovský bol ešte v roku 2008 poslancom mestského zastupiteľstva v Prešove za Slobodné fórum. Bidovský bol predsedom predstavenstva do mája 2002, do funkcie ho dosadila SDKÚ.

bol
bol predsedom


Vytvárame aj teraz 1200 pracovných príležitostí v štátnych lesoch a  idú robiť preventívne protipovodňové opatrenia na šesť mesiacov, aby sme dali ľuďom prácu.

Správa TASR z dňa 2. marca 2011 uvádza: "Vďaka preventívnym protipovodňovým opatreniam a údržbe drobných vodných tokov a odvodňovacích systémov by malo na Slovensku vzniknúť asi 1100 až 1200 pracovných miest. Návrh materiálu z dielne ministerstva pôdohospodárstva, rozvoja a vidieka, ktorý dnes schválila vláda. Na tieto opatrenia má putovať 495.000 eur."

TASR


Zaujímavé že dvaja blízki spolupracovníci pána Dzurindu sú dnes najbližšími spolupracovníkmi pána Kisku.

Nie je úplne jasné, o ktorých spolupracovníkoch Robert Fico hovoril, pretože ich konkrétne nemenoval. Až neskôr reagoval na slová Andreja Kisku, že mal na mysli Sergeja Michaliča. Okrem S. Michaliča sa nám však nepodarilo potvrdiť nikoho ďalšieho, kto by v minulosti spolupracoval s Mikulášom Dzurindom a dnes spolupracuje s Andrejom Kiskom. Keďže R. Fico hovoril o dvoch spolupracovníkoch A. Kisku a nevieme s istotou zistiť zoznam spolupracovníkov, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Na webovej stránke A. Kisku sú zverejnené iba mená dvoch ľudí, ktoré slúžia ako kontakt s volebným štábom A. Kisku: Tomáš Lehotský a Michal Račko. Celý okruh Kiskových spolupracovníkov však nepoznáme.

Spomínaný S. Michalič bol dlhoročný spolupracovník SDKÚ-DS a jeho meno sa spomína v súvislosti s kampaňou A. Kisku. Kampaň vedie aj R. Baťo . Táto informácia bola zverejnená napríklad v denníku SME: “Kampani Andreja Kisku šéfuje bývalý novinár a poradca Ivety Radičovej Rado Baťo.” Baťo bol teda skôr Radičovej človek ako človek M. Dzurindu. R. Fico však R. Baťa priamo nespomínal, preto túto skutočnosť neberieme do úvahy.

stránke
S. Michalič
Baťo
zverejnená


5 rokov po zavedení rovnej dane sa príjem štátneho rozpočtu z dane z príjmu právnických osôb viac ako zdvojnásobil.

Rovná daň bola na Slovensku zavedená v roku 2004. Pri zavádzaní rovnej dane dosiahli daňové príjmy štátneho rozpočtu na rok 2004 z príjmov právnických osôb sumu 29 653 283 918,30 Sk, t.j. 984 308 700,73 € (Daňový úrad SR, Plnenie štátneho rozpočtu na rok 2004 k 31. 12. 2004 , .xls). V roku 2009 už táto položka príjmov štátneho rozpočtu tvorila 2 129 769 913,05 € , čiže skutočne viac ako dvojnásobok sumy v roku 2004 (Daňový úrad SR, Plnenie štátneho rozpočtu na rok 2009 k 31. 12. 2009 , .pdf). Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Sme jedna z mála krajín, ktorá zvýšila dávky pre zabezpečenie sociálneho sektora.

Ministerstvu práce bol schválený o 2,2% vyšší rozpočet. Ako uvádza sme.sk : "výdavky na sociálnu súdržnosť majú vzrásť o 7,09 percenta oproti schválenému rozpočtu na tento rok. Na tento program vláda vyčlenila 1,7 miliardy eur. „Považujem to za odraz vládnych priorít, ktoré sú kryté radikálnejšími výdavkovými škrtmi v menej prioritných oblastiach,“ povedal hlavný analytik VolksBank Vladimír Vaňo. Na podporu rodiny vláda naplánovala 958 miliónov eur, čo je oproti tomuto roku o 7,72 percenta viac. Vyššie sú aj výdavky na rodičovský príspevok. Vláda naň vyčlenila 350 miliónov eur, čo je takmer o 80 miliónov viac ako za vlády Roberta Fica."

sme.sk

Ministerstva financií


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Demagog.sk už podobný výrok overoval v októbri 2015, kedy Peter Kažimír tvrdil, že zvyšovanie DPH na potraviny bolo vždy spojené s vládou pravicových strán. Jeho výrok bol vtedy vyhodnotený ako pravdivý. Predošlá vláda Roberta Fica naozaj vytvorila okruh potravín so zníženou sadzbou DPH na 10 %. Jeho výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Počas pravicovej vlády pod vedením Ivety Radičovej zloženej zo strán SDKÚ, SaS, KDH a MOST-HÍD bola v roku 2010 prijatá novela zákona zvyšujúca DPH z 19 % na 20 % s účinnosťou od 1. januára 2011. Zvýšenie DPH malo byť len dočasné, kým sa verejný deficit nezníži pod tri percentá HDP.

V záujme pravicovej strany SDKÚ-DS bolo v roku 2012 ďalšie zvyšovanie DPH, no len v prípade nevyhnutnosti. Naopak, strana Smer-SD v tom istom roku rázne odmietala akékoľvek zvyšovanie daní, za reálne však vtedy nepovažovala ani návrat k DPH na hodnote 19 %.

Počas vlády strany Smer-SD nedošlo ku znižovaniu ani zvyšovaniu DPH, ktorej úroveň zotrváva na hodnote 20 %. Predošlá vláda pod vedením Roberta Fica však skutočne vytvorila okruh potravín so zníženou sadzbou DPH z 20 % na 10 %. Finančná správa Slovenskej republiky vo svojom dokumente upresňuje, ktorých potravín a tovarov sa týkalo znižovanie sadzby DPH. (.pdf)

Demagog.sk

prijatá

zvyšovanie

zníženou

(.pdf)


Podľa mňa táto vláda vôbec nekomunikovala so Slovnaftom. Nemáme tieto informácie, že by si predvolávala premiérka vedenie Slovnaftu, pretože im nemôžete nič prikázať.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne informácie o komunikácii medzi Slovnaftom a I. Radičovou.


...máme druhý najnižší verejný dlh v rámci eurozóny...

Slovensko malo za rok 2009 a bude mať v roku 2010 podľa predpovede Európskej komisie (Eurostatu) druhý najnižší verejný dlh v rámci eurozóny. ( správa .pdf Európskej komisie, str. 202)

správa


Alebo bývalý predseda parlamentu, každý rok 300-tisíc do Fun rádia, do svojej firmy z Tiposu.

Výrok Andreja Danka hodnotíme ako zavádzanie. Zmluva medzi Tiposom a Fun rádiom bola štandardnou zmluvou, aké uzatváral Tipos aj s inými rádiami. Suma, ktorú uvádza Danko, nesedí, maximálna výška uvedená v zmluve je 240 tisíc eur. Tipos v roku 2020 odmietol politický vplyv, pričom štátna spoločnosť vo Fun rádiu inzerovala aj v časoch, kedy Boris Kollár nebol vo funkcii predsedu parlamentu.

V auguste 2020 uzavrela štátna lotériová spoločnosť Tipos a súkromná spoločnosť RADIO, a.s., ktorá prevádzkuje Fun rádio, zmluvu o reklamnej spolupráci na vysielanie reklamných spotov. Zmluvu podpísali v maximálnej výške 240 tisíc eur do konca roka 2020.

Fun rádio cez ďalšie spoločnosti vlastní Boris Kollár, predseda strany Sme rodina, ktorý bol v čase uzavretia zmluvy predsedom parlamentu. Kollár je jediným konečným užívateľom výhod firmy RADIO, a.s.

Andrej Danko (SNS) vo výroku spája túto kauzu, s ktorou v 2020 kritizovali strany Dobrá voľba a Smer-SD, s údajným utrácaním 20 miliárd eur počas vlády Igora Matoviča. Argumenty už vtedy ukazovali, že je to štandardná zmluva.

Tipos si v danom období objednal služby aj v ďalších šiestich najpočúvanejších rádiách na Slovensku, napríklad v Rádiu Expres či Európa 2.

Tomáš Drucker, predseda vtedajšej mimoparlamentnej strany Dobrá voľba, tvrdil, že Tipos predtým nikdy neuzatvoril zmluvu na vysielanie reklamných spotov s Fun rádiom. To vyvrátila PR manažérka Fun rádia pre Denník N.

Ani suma, ktorú spomenul Danko, nesedí. Tipos zmluvu uzavrel na maximálnu výšku 240 tisíc eur s DPH, s tým, že celá suma nemusela byť vyplatená. Celková minimálna cena, teda suma, ktorú malo rádio garantovanú, bola 120 tisíc eur s DPH. Suma bola podobná aj pri iných rádiách.

Tipos vtedy tiež odmietol politický vplyv na uzatvorenie zmluvy. Vo Fun rádiu inzeroval Tipos aj počas vlád Smeru-SD.

Boris Kollár nemal počas svojho pôsobenia v koalícii priamy vplyv na rozhodovanie firmy Tipos, ktorá patrí pod pôsobnosť ministerstva financií . Nie sú indície, že by Kollár osobne výber inzercie Tiposu ovplyvňoval.

Výrok Andreja Danka hodnotíme ako zavádzajúci. Zmluva Tiposu s Fun rádiom, ktoré vlastní Boris Kollár bola štandardnou zmluvou, ktoré Tipos uzatváral pravidelne aj s inými rádiami na slovenskom trhu. Jeho pôsobenie vo funkcii predsedu parlamentu na ňu nemala vplyv, keďže Tipos vo Fun rádiu inzeroval aj počas vlád Smeru.

uzavrela
vlastní
jediným
objednal
vyvrátila
uzavrel
podobná
odmietol
inzeroval
ministerstva financií


Najpodstatnejšie na kauze predsedu Úradu pre verejné obstarávanie je to, že táto pozícia patrí opozícii, to je jednoducho dohoda, ktorá bola urobená, my sme plne rešpektovali v rokoch 2006, 2010, že na čele Úradu pre verejné obstarávanie, ktorý kontroluje všetky verejné obstarávania a tendre bol vysoký politický predstaviteľ SMK. Štyri roky sme to rešpektovali. Dokonca podpredsedom tohto úradu bol nominant SDKÚ.

Predsedom Úradu pre verejné obstarávanie (ÚVO) bol v rokoch 2006-2010 Béla Angyal (v tom čase nominant SMK, neskôr prestúpil do strany Most-Híd, pozn.). Pokiaľ ide o podpredsedu ÚVO v rokoch 2006-2010, našli sme k tomu len vyjadrenia Mostu-Híd , ktorý pripomínal Dzurindovi, že podpredsedom ÚVO je, resp. bol nominant SDKÚ-DS.

Béla Angyal
vyjadrenia
Mostu-Híd


My sme znížili (od roku 2002, pozn.) počet žiakov zo 40 tisíc na 29 tisíc.

P. Chudík nesprávne uvádza počet žiakov v roku 2002, v čase kedy kraj prebral stredné školy. V školskom roku 2003/2004 ich bolo viac ako 43 tisíc. V školskom roku 2013/2014 bol počet žiakov 29 tisíc. Výrok vzhľadom na nepresnosť hodnotíme ako nepravdivý. Podľa Ústavu informácií a prognóz školstva bol počet žiakov v školskom roku 2003/2004 (najstarší údaj) 43 311 a počet škôl bol na úrovni 113 stredných škôl (gymnázia, združené školy, SOU, Učilištia, konzervatóriá). Školský rok 2002/2003, kedy prebrali samosprávne kraje stredné školy (1. júla 2002), nevieme zohľadniť kvôli chýbajúcim údajom. Dnes, teda v školskom roku 2013/2014, má 81 zariadení v pôsobnosti PSK celkovo 29 320 žiakov. Školský rok/Počet žiakov Gymnáziá Stredné odborné školy* Spolu 2003/2004 10 823 32 488 43 311 2005/2006 10 361 29 745 40 106 2013/2014 8 996 20 324 29 320 Zdroj: ÚIPS (dokument 4) *Stredné odborné školy do 2007: konzervatória, ZSŠ, SOU a U Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavu ÚIPS


Preto napríklad som rád, že KDH v roku 2002, a to vtedy aj s vašou podporou (naráža na Maďariča, pozn.) presadilo tú deklaráciu, že v eticko-kultúrnych otázkach sme zvrchovanou krajinou.

Je pravdou, že 30. januára 2002 bola v parlamente schválená " Deklarácia Národnej rady Slovenskej republiky o zvrchovanosti členských štátov Európskej únie a štátov kandidujúcich na členstvo v Európskej únii v kultúrno-etických otázkach" (.rtf). Hlasovalo za ňu 60 z 99 prítomných poslancov, 13 bolo proti, 11 nehlasovalo a 15 sa zdržalo. Proti alebo sa zdržali boli poslanci z klubu SDĽ, okrem J. Klemensa, len ten z SDĽ hlasoval za. Maňka, vtedy poslanec SDĽ, dnes člen SMER-SD, sa zdržal hlasovania. Fico, vtedy ako nezaradený poslanec, sa zdržal hlasovania. Všetky ostatné kluby, vrátane HZDS, boli prevažne za. SMER-SD v tom čase nebol v NR SR. Nie je preto pravdou dodatok "aj s vašou podporou". Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

schválená Deklarácia


Nikto z tých lídrov nehovorí o mieri v rámci Európskej únie. Každý len hovorí sankcie, sankcie, sankcie a zbrane a zbrane a zbrane.

Za mier na Ukrajine sa vyjadrilo viacero lídrov EÚ vrátane Nemecka, Poľska a Francúzska. Ukončenie bojov a nastolenie mieru na Ukrajine viackrát zdôrazňoval aj slovenský premiér Eduard Heger. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Európska únia materiálne a finančne pomáha Ukrajine cez tzv. European peace facility (Európsky mierový nástroj). Cieľom tejto pomoci, ale aj sankcií je odradiť Rusko od pokračovania vo vojenskej agresii, a teda nastolenie mieru.

vyjadrilo viackrát zdôrazňoval pomáha sankcií


To znamená, už dnes sú celé roky sú zaťažené vklady obyvateľstva 0,2% odvodom do Fondu ochrany vkladov.

Fond ochrany vkladov funguje na základe Zákona o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov z 20. marca 1996, 118/1996 Z.z. Fond ochrany vkladov bol zriadený za účelom ochrany vkladov bankových klientov, najviac vo výške 100 000 eur, a to pri vyhlásení niektorej banky za neschopnú vyplácať vklady alebo ak súd pozastaví nakladanie s vkladmi v niektorej z bánk. Banky do neho vkladajú tieto príspevky: a) vstupný príspevok, b) ročný príspevok, c) mimoriadny príspevok. Výška vstupného príspevku je 1 000 000 Sk. Výšku ročného príspevku na príslušný rok určuje fond pre všetky banky vopred na celý rok , a to najneskôr do 20. decembra predchádzajúceho roka, a je pre všetky banky rovnaká. Fond ho určuje v rozpätí od 0,1% do 0,75% z hodnoty vkladov v banke chránených týmto zákonom, a to podľa priemerného stavu vkladov za predchádzajúci štvrťrok pred dňom splatnosti ročného príspevku alebo príslušnej splátky z ročného príspevku. Podrobnosti o výpočte priemerného stavu vkladov za predchádzajúci štvrťrok určuje fond a písomne ich oznámi bankám. Podľa výročných správ Fondu za roky 2010 ( s.27 , pdf) a 2011 (s.34, pdf) bola hodnota ročného príspevku stanovená na úrovni 0,2%. P. Kažimír teda hovorí pravdu.

Fond ochrany vkladov

118/1996 Z.z.


Lotyšsko vstupuje po novom roku, v budúcom roku do eurozóny.

Lotyšsko by sa malo stať členom eurozóny od 1. januára 2014. V súčasnosti však ešte prebieha prístupový proces pozostávajúci z dvoch konvergenčných správ, ktoré budú vyhodnotené v lete 2013. Inými slovami, členstvo Lotyšska nie je ešte isté a môže sa stať, že v prípade ak spravy nedopadnú podľa očakávania, sa vstup Lotyšska do eurozóny odloží. Podobný prípad sa stal v roku 2006, keď prístupový proces Litvy bol kvôli vysokej inflácii pozastavený. Výrok J. Figeľa hodnotíme ako zavádzajúci, keďže Lotyšsko ešte musí prejsť posúdeniu pripravenosti na vstup do eurozóny.

prípad
parlament
5. marca
vstup
formálne
zmenu
povedal
eurozóny
kritéria
Inflácia
Dlhodobá úroková miera
Deficit
dlh


Počet napríklad počet pracovných miest stúpal za našej, i keď krátkej vlády.

Výrok R. Sulíka hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že v roku 2011 podľa Návrhu rozpočtu na roky 2013-2015 bolo vytvorených 38 500 pracovných miest. Taktiež počas obdobia vlády I. Radičovej narástol oproti koncu prvej vlády R. Fica počet zamestnaných o 12,2 tisíc osôb. Podľa návrhu rozpočtu na roky 2013 - 2015 (.pdf, s. 6) bol skutočný stav vytvorených domácich pracovných miest, vytvorených v roku 2011, 38 500 . V roku 2012 bol počet vytvorených pracovných miest 4 600 . Vláda Ivety Radičovej bola pri moci do začiatku apríla 2012. Rovnaké čísla o náraste zamestnanosti v počte osôb 38 500 v roku 2011 uvádza aj IFP v januárovej prognóze. Uvádzame graf zostavený z údajov výberového zisťovania zamestnanosti Štatistického úradu SR štvrťročne za roky 2010 , 2011 a 2012 (v tisíc osôb). Zamestnanosť rástla už ku koncu prvej vlády R. Fica, nárast pokračoval aj keď s miernym poklesom v 1. štvrťroku 2011. Nárast zamestnanosti sa zastavil v 3. štvrťroku 2011, teda v čase pádu vlády I. Radičovej. Zamestnanosť začala opäť rásť v 2. štvrťroku 2012, v čase keď nastúpila druhá vláda R. Fica. Prvá vláda R. Fica končila začiatkom koncom 2. a začiatkom 3. štvrťroka 2010 kedy bola zamestnanosť na úrovni 2312,5 tisíc osôb. Vláda I. Radičovej končila na konci 1. a začiatku 2. štvrťroka 2012 kedy bola zamestnanosť na úrovni 2324,7 tisíc osôb. Počas vlády I. Radičovej tak môžeme hovoriť o náraste zamestnanosti o 12,2 tisíc osôb. Ďalší graf z dát ŠÚ SR poukazuje na vývoj zamestnanosti v percentách v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka. Naznačuje, že prvé 3 štvrťroky 2011 mierne klesala zamestnanosť v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka (t.j. pod 100%). v 1. štvrťroku aj v absolútnych číslach (t.j. nad 100%). Dátum zverejnenia analýzy: 15.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu

IFP

R. Fica

I. Radičovej

ŠÚ SR


Tá platba poistenca, platba za poistenca štátu. Tak asi vám to uniklo. My sme to zvýšili v parlamente na štyri a pol percenta od prvého januára a od prvého dňa. A od 1. januára 2025 sme to zvýšili na 5 a pol percenta.

Na rok 2024 bola zvýšená platba za poistenca štátu na 4,5 % z vymeriavacieho základu, ktorý tvorí 12-násobok priemernej mesačnej mzdy. Nezvýši sa však na 5,5 %, ale na 5 % a nie od roku 2025, ale až 2026. Keďže Richard Sulík neuvádza správne mieru ani rok, jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Úrad dohľadu nad zdravotnou starostlivosťou v Správe o stave vykonávania verejného zdravotného poistenia za rok 2022 uvádza, že v prechodnom období v rokoch 2024 a 2025 sa bude uplatňovať sadzba vo výške 4,5 % z vymeriavacieho základ, od roku 2026 sa bude uplatňovať sadzba vo výške 5 % (. pdf , s. 8).

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil na Richarda Sulíka so žiadosťou o vyjadrenie, avšak k tomuto výroku sa nevyjadril.

zvýšená sadzba pdf


Mám tu vyjadrenie politológa Horského, ktorý to (odstúpenie J. Čentéša z kandidatúry na GP pozn.) nazval obštrukciou lídrov vládnej koalície.

TASR : "Rozhodnutie koaličného nominanta Jozefa Čentéša stiahnuť svoju kandidatúru z procesu voľby generálneho prokurátora nemožno vnímať inak ako istý typ obštrukcie lídrov vládnej koalície. Myslí si to politológ Michal Horský."

TASR


V roku 2018 žiadala predčasné voľby ulica, ktorá bola riadená vtedajšími opozičnými politikmi.

Richard Takáč (Smer-SD) porovnával nedávne referendum o zmene Ústavy, ktorá by umožnila skrátenie volebného obdobia, s výzvami na predčasné voľby v roku 2018. Zakonšpiroval si pri tom, že protesty občianskej iniciatívy Za slušné Slovensko boli „riadené“ vtedajšími opozičnými politikmi – pre čo neexistuje žiaden dôkaz. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé.

Protesty po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej organizovala iniciatíva Za slušné Slovensko. Stáli za ňou občianski aktivisti, ktorých podporovalo vyše 140 mimovládnych organizácii.

K hlavným predstaviteľom iniciatívy patrili Katarína Nagy Pazmány, Peter Nagy, Karolína Farská, Juraj Šeliga, Veronika Bruncková, Táňa Sedláková a Jakub Kratochvíl. Neskôr sa k nim po celej krajine pridali mnohí ďalší aktívni občania.

Na zhromaždeniach ZSS sa zúčastňovali predstavitelia kultúry, médií, cirkví aj občianskej spoločnosti. Organizátori o.i. žiadali predčasné voľby. „Toto je momentálne jediná možnosť, ako sa pokúsiť o obnovu dôvery ľudí v štát,“ argumentovali .

patrili argumentovali


A ustúpili sme v tom, že sme sa zaviazali, že napriek tomu, že pán prezident oznámil, že transformáciu zastavuje, tak prijmeme ustanovenie tak, aby sme zastavili transformáciu.

Vláda akceptovala požiadavku LOZ, aby nedošlo k transformácii nemocníc. Túto požiadavku zakomponovala do memoranda o úprave pomerov v zdravotníctve .

podpísané

prijala


My sme dali za rok aj niečo do výstavby 65 kilometrov diaľničných úsekov v plnom profile.

Uvádzame úseky, ktoré sa začali stavať za súčasnej vlády I. Radičovej (od 8. júla 2010)

druhého profilu


Napríklad také porovnanie s Čechmi, ktorí nemajú tak sofistikovaný systém ako my, tak majú ten výber, ten výber DPH lepší..

Niekoľko ukazovateľov o výbere daní potvrdzuje, že v Česku funguje systém výberu dane efektívnejšie. Porovnávanie sofistikovanosti daňových systémov je otázkou na právnikov a daňových špecialistov, je ale pravdou, že súčasná ministerka spravodlivosti Žitňanská posiela zákony do parlamentu, ktoré smerujú k transparentnejšiemu systému. Efekt týchto zákonov sa ešte nemohol prejaviť na dátach, ktoré sú momentálne k dispozícii. Výrok hodnotíme preto ako neoveriteľný. Na porovnanie efektivity výberu daní na Slovensku a v Česku sme použili dva ukazovatele: podiel vybratých daní na HDP (daň z DPH a všetky daňové povinnosti) a veľkosť daňovej medzery. Posledné údaje Európskej komisie sú z roku 2015, vtedy bol pomer príjmov z daní k výške HDP na Slovensku 32,2 %, v Česku 34,2 %. Česká republika má lepšie výsledky aj pri porovnaní pomeru príjmov z daní z pridanej hodnoty k HDP. V Slovensku bol tento pomer na úrovni 6,9 %, kým v Česku 7,3 %. K podobným výsledkom dospel aj OECD v reportoch o výberu daní v členských krajinách. Odhad pomeru príjmov z daní k HDP je v roku 2015 podľa OECD v Česku (.pdf) 33,5 %, na Slovensku (.pdf) 32,3 %. Česko tak predbehlo nás v rebríčku OECD krajín o tri miesta. Ďalším ukazovateľom úspešnosti môže byť veľkosť daňovej medzery. Daňovou medzerou sa rozumie rozdiel medzi skutočne zaplatenou daňou a daňou, ktorá mala byť zaplatená, ak by všetci jednotlivci a podniky priznali svoje aktivity a transakcie správne, v súlade s platnou legislatívou. Nedá sa ale povedať, že daňová medzera znamená automaticky daňové úniky, ukazovateľ zahŕňa aj neúmyselne nepriznané daňové povinnosti. V tabuľke nižšie sú údaje Európskej komisie o daňovej medzere z najnovšej štúdie Study and Reports on the VAT-Gap in EU-28 Member States (.pdf). Metodika Komisie je mierne odlišná od metodiky Inštitútu finančnej politiky na Ministerstve financií SR. V danej šúdii aj Komisia konštatovala, že daňová medzera na Slovensku je jedna z najväčších v rámci Únie. Je pomerne náročné porovnávať legislatívu, ktorá sa týka daňového systému a opatreniam. Podľa programového vyhlásenia vlády Českej republiky ( .pdf , s. 5) chcela vláda prijať opatrenia na zlepšenie efektivity výberu daní, medzi ktoré patrí digitalizácia správy daní, opatrenia smerujúce k efektívnej kontrole vykazovaných tržieb z maloobchodného predaja tovaru a služieb,rozšírenie pravidiel o prenesení daňovej povinnosti k DPH a komunikácia medzi orgánmi daňovej správy. Od roku 2015 platí aj v Česku zákon o zverejňovaní zmlúv . V roku 2016 bol schválený zákon o evidencii tržieb , ktorého primárnym cieľom je vyrovnanie pomerov v podnikateľskom prostredí, ale očakáva sa aj navýšenie príjmov štátu z daní z príjmov. Zverejňovanie zmlúv v centrálnom registri bolo schálené na Slovensku v roku 2010, opatrenie pripravila vtedajšia ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská. Žitňanská naďalej koncentruje na boj proti korupcii, daňovým podvodom a pre väčšiu transparentnosť. S týmto cieľom pripravila napríklad aj protischránkový zákon , ktorúý je účinný od februára 2017. Zákon stojí na téze, že štát bude ochotný obchodovať len s tými subjektami, ktoré zápisom do registra partnerov verejného sektora odkryjú svoju vlastnícku štruktúru až na úroveň konečného užívateľa výhod. Register konečných užívateľov výhod je starším typom registra, ktorý bol do 31.1.2017 vedený Úradom pre verejné obstarávanie. Do registra konečných užívateľov výhod sa zapisovali najmä spoločníci alebo akcionári s určitým podielom na základnom imaní alebo na hlasovacích právach, ako aj ďalšie osoby s významným vplyvom v spoločnostiach podieľajúcich sa na verejnom obstarávaní. Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Európskej komisie
Česku
Slovensku
Study and Reports on the VAT-Gap
.pdf
zverejňovaní zmlúv
evidencii tržieb
Slovensku
protischránkový zákon
Zákon


Pozrite si dobre prosím telefonát medzi prezidentom Zelenským a prezidentom Macronom druhý deň potom, ten je zverejnený, čo začala totálna vojna 24. februára, prezident Zelenskyj veľmi jasne Macrona poprosil. Prosím volaj Putinovi a zavolaj ho za rokovací stôl, toto takto nemôže pokračovať.

Video, o ktorom hovorí Poliačik je voľne dostupné na internete. Telefonát sa uskutočnil v 24. februára 2022, teda v prvý deň ruskej invázie na Ukrajinu.

Ukrajinský prezident Zelenskyj v ňom žiada francúzskeho prezidenta Macrona, aby zavolal ruskému prezidentovi Putinovi a prehovoril ho k ukončeniu vojny. Taktiež žiada o vytvorenie protivojnovej koalície, vrátane USA, ktorá by primäla Putina ukončiť inváziu.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dostupné uskutočnil žiada


My sme už riešili problémy na ulici Družby (čo sa týka hazardu, pozn.) Zo 4 herní budú od nového roku na ulici Družby dve.

Na portáli Bystricoviny.sk predstavuje postup pri riešení problematiky vysokej koncentrácie herní na sídliskách vo svojom blogu samotný Ján Nosko. Na začiatku iniciatívy riešenia tohto problému sa Ján Nosko zúčastnil zasadnutia občianskej rady Fončorda, kde sa obyvatelia vyjadrili k ich skúsenostiam s koncentráciou herní na sídliskách. Účasť primátora na tomto zasadnutí potvrdzuje aj Zápisnica zo zasadnutia OR Fončorda, kde je zaznamenaný aj stručný popis primátorovho vyjadrenia. Niekoľko dní po tomto zasadnutí sa hovorkyňa primátora Dominika Mojžišová pre médiá vyjadrila nasledovne: „Získali sme mnoho podnetov od obyvateľov a už sme začali konať. Rokovali sme s Okresným riaditeľstvom policajného zboru, ktoré nám prisľúbilo súčinnosť. Východisko vidíme v zlepšení osvetlenia v danej lokalite a v súčasnosti už Záhradnícke a rekreačné služby mesta zabezpečili strihanie kríkov, aby sa priestory presvetlili“ . Podľa medializovaných informácií mesto tiež preverilo prevádzkové hodiny herní a terás, ktoré sa nachádzajú na sídliskách a o pomoc požiadali aj samotných prevádzkovateľov herní. Podľa informácií z blogu Jána Noska jeden z prevádzkovateľov herne v tejto lokalite svoju činnosť už ukončil a po rokovaní s Asociáciou zábavy a hier sa rozhodli zástupcovia druhej herne svoju prevádzku ukončiť k 31. decembru 2018. Oficiálne vyjadrenia zástupcov týchto prevádzok sa nám nepodarilo nájsť. Pri vyhľadávaní herní na ulici Družby sme k 26. októbru našli odkazy iba na dve prevádzky. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

predstavuje potvrdzuje vyjadrila


Spomeniem, napríklad zrušenie Ústavou uzákonenej celospoločenskej platnosti slovenčiny ako štátneho jazyka. Ani Európska charta ani nijaký iný dokument negarantuje, že môže byť nehovorím de fakto. Nemôže menšinový jazyk nahradiť štátny jazyk, hoci aj na území, ktoré je vymedzené tým kvórom.

Európska charta regionálnych alebo menšinových jazykov nehovorí o vzťahu štátneho jazyka a jazykov menšinových. Cieľom Charty je zabezpečiť ochranu menšinových jazykov, nie obmedzovať používanie štátneho jazyka. Ako sa píše vo Výkladovej správe , bola "vytvorená na ochranu a podporu regionálnych a menšinových jazykov ako ohrozeného aspektu európskeho kultúrneho dedičstva. Z toho dôvodu neobsahuje len antidiskriminačnú klauzulu týkajúcu sa používania týchto jazykov, ale stanovuje aj opatrenia, ktoré otvárajú možnosť aktívnej podpory regionálnych a menšinových jazykov: cieľom je zabezpečiť, pokiaľ je to možné, používanie regionálnych alebo menšinových jazykov v oblasti vzdelávania a médií a potvrdiť ich používanie v súdnej a úradnej sfére, sociálnom a ekonomickom živote a v kultúrnych aktivitách." (...) V tomto kontexte treba zdôrazniť, že charta nekoncipuje vzťah medzi štátnymi jazykmi a regionálnymi a menšinovými jazykmi v oblasti kompetencií alebo antagonizmu. Zámerne predstavuje interkultúrny a viacjazyčný prístup, v ktorom má každá kategória jazykov svoje správne miesto. Tento princíp úplne korešponduje s hodnotami tradične podporovanými Radou Európy a je snahou o podporu bližších medziľudských vzťahov, zvýšenej európskej spolupráce a lepšieho porozumenia medzi rôznymi skupinami v rámci štátu na základe kultúrneho prepojenia."

Európska charta
Výkladovej správe


SNS má predsa vyše 5-tisíc členov.... a z vyše 5-tisíc členov táto strana nebola schopná vygenerovať čo len jedného ministra a čo len jedného štátneho tajomníka.

Už v roku 2015 SNS informovala , že počet členov v strane sa zvýšil na 5 541, vďaka čomu sa stala štvrtou najväčšou stranou na Slovensku čo sa týka registrovaných členov. Tak ako tvrdil Richard Sulík, nominanti strany SNS na ministerské posty školstva, pôdohospodárstva a obrany skutočne nie sú členmi strany SNS, čo už ale neplatí pri štátnych tajomníkoch. Z troch štátnych tajomníkov, ktorými SNS disponuje, sú členmi strany dvaja. Rudolf Urbanovič z rezortu vnútra a Lukáš Parízek z rezortu zahraničných vecí. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Výroky o členskej základni SNS overoval Demagog.SK dvakrát. V marci 2016 sa Danko vyjadril, že SNS má 6 300 členov, v novembri 2016 to už bolo 7 tisíc. V oboch prípadoch išlo o neoveriteľný výrok, keďže SNS počet členov verejne neuvádza. Počet členov strana naposledy verejne uverejnila v septembri 2015, kedy ich bolo spomínaných 5 441. Po marcových voľbách v roku 2016 predstavila SNS troch nominantov na ministerské posty: " Šéfkou rezortu pôdohospodárstva sa stane Gabriela Matečná, ministrom obrany bude Peter Gajdoš a ministrom školstva Peter Plavčan. Všetci boli vybraní na základe svojej odbornosti a nie straníckej príslušnosti. Nominanti SNS na ministerské posty nie sú členmi strany. " Ďalej sa predseda SNS Andrej Danko vyjadril, že nominuje bez straníckych knižiek, resp. nie podľa straníckych pozícií, ale na základe odbornosti boli vybraní odborníci z jednotlivých rezortov. V rámci štátnych tajomníkov získala SNS tri posty. Rudolf Urbanovič je štátnym tajomníkom ministerstva vnútra a bývalým predsedom krajskej rady SNS v Žiline. Štátnym tajomníkom ministerstva zahraničných vecí je 29-ročný Lukáš Parízek. Ten o svojom svojom členstve v SNS povedal nasledovné: „Som členom Slovenskej národnej strany, viedol som jednu z jej miestnych organizácií a bol som aj aktívnym členom odborných kabinetov. V rámci nich som pracoval na volebnom programe strany v oblasti zahraničnej politiky, bezpečnosti a obrany.“ Nominantom SNS do funkcie štátneho tajomníka je Dana Meager na ministerstve financií. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

informovala Urbanovič Parízek Demagog.SK uverejnila predstavila bývalým Meager


(SMER-SD, pozn.) 79 okresných organizácií, z ktorých každá má 200-300 členov.

Strana SMER- Sociálna demokracia je stranou, ktorá má podľa informácií zverejnených na vlastnej oficiálnej stránke naozaj stranícke štruktúry vo všetkých okresoch v SR. Podľa poslednej výročnej správy ku 31. decembru 2014 bol počet členov 16 167, nie je však známy aktuálny stav ani rozdelenie členov medzi okresy. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Banskobystrický kraj - 13 okresných organizácií Bratislavský kraj - 8 okresných organizácií Košický kraj - 11 okresných organizácií Nitrianský kraj - 7 okresných organizácií Prešovský kraj - 13 okresných organizácií Trenčiansky kraj - 9 okresných organizácií Trnavský kraj - 7 okresných organizácií Žilinský kraj - 11 okresných organizácií Čo sa týka členskej štruktúry strany je podľa poslednej dostupnej výročnej správy (.pdf, s. 40) aktuálnej k 31. decembru 2014 zaregistrovaných 16 167 oficiálnych členov. Tento počet sa behom minulého roku mohol zmeniť, zatiaľ nie je dostupná výročná správa za rok 2015. Údaje ohľadom presného počtu členov v okresných organizáciach nie sú dostupné. Teoreticky pri vydelení počtu členov okresmi je možné, aby mala každá okresná štruktúra v roku 2014 205 členov, ale pravdepodobnejšie je, že niektoré okresy majú viac ako 300 členov a iné menej než 200, a Číž neuvádza, že by hovoril o priemernom počte. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke
výročnej správy


Faktom je, že výroková imunita alebo indemnita je súčasťou aj európskej ústavnosti, aj členských krajín EÚ

Výrok o imunitách v členských štátoch EÚ sme overovali už v minulosti: V Európe sa sformovali dve kategórie poslaneckej imunity . Ochrana slobody prejavu (non-accountability alebo non-liability) a ochrana pred trestným stíhaním (inviolability). Anglosaský model využíva najmä prvý druh, zatiaľ čo francúzsky model využíva obidva. V kontinentálnej Európe je viac zaužívaný francúzsky model, ktorý používa aj Slovensko. Čo sa týka slobody prejavu, tak v rámci EÚ sú určité odchýlky. V krajinách ako Francúzsko, Dánsko, Holandsko, Írsko, Fínsko sa tento druh imunity viaže iba na výroky v parlamente, ale nie na výroky v médiach. Vo väčšine krajín EÚ platí tento druh imunity absolútne, čiže ju nemožno zrušiť. Takisto podľa štúdie Európskeho parlamentu je výroková indemnita súčasťou takmer všetkých "starých" členských štátov EÚ ( Belgicko, Dánsko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko, Fínsko, Švédsko, Veľká Británia) okrem Grécka. Pred stíhaním za výroky vyslovené na pôde parlamentu sú chránení aj poslanci Európskeho parlamentu. Výrok Pavla Pašku teda môžeme hodnotiť ako pravdivý.

overovali imunity štúdie poslanci


Nemocnice sú vo vzťahu ku kraju vo špecifickom postavení, aj kompetenčne. Majetok ktorý tam vidíte, tie budovy a prístroje, to patrí župe. Ale ten personál, ktorí sa tam pohybuje, ten je platený za výkony, a tie zabezpečuje niekto úplne iný, na ktorého my ani nemáme dosah.

Župy vlastnia majetok nemocnice. Môžu nemocnicu predať , poprípade ju prenajať súkromnému vlastníkovi. Župy môžu taktiež odvolávať riaditeľov nemocní. Platy personálu sú v réžií nemocníc, ktoré získavajú zdroje napríklad od zdravotnách poisťovní. Nie je teda úplne pravda, že samosprávne kraje nemajú dosah na výplatu miezd - minimálne prostredníctvom riaditeľa nemocnice na to dosah majú. MIlan Belica sa snaží vyvolať dojem, že župa nie je zainteresovaná na výplatách nemocničnému personálu, čo hodnotíme ako zavádzajúce.

vlastnia
predať
prenajať
odvolávať
Platy
v réžií


...do Európy prišli tisíce teroristov a bojovníkov Islamského štátu.

Vyskytli sa viaceré informácie o tom, že medzi prúdom utečencov smerujúcom do Európy sú aj teroristi , v Rakúsku napríklad vo februári tohto roka objavili medzi utečencami dvoch teroristov. Odborníci však nepredpokladajú, že by takto teroristi prichádzali vo väčšom merítku. Keďže však neexistujú presné údaje o ich počte, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

teroristi
v Rakúsku
Hospodárske noviny
islamisti