je celkom normálne, že keď sa otvára Ústava, tak sa riešenia proste problémy, ktoré sa Ústavy týkajú. V roku 2001, keď sa robila veľká novela Ústavy, riešilo sa súdnictvo, ale riešili sa aj iné otázky, napríklad prístupové otázky do Európskej únie.

Ivan Šimko v tomto výroku spomína rovnakú novelu ústavy, o akej sa zmienil pri prezentovaní informácie o vzniku Súdnej rady SR; ústavný zákon 90/2001 Z.z. Tento ústavný zákon naozaj pokrýval široké spektrum zmien a okrem justície (nielen vytvorenie Súdnej rady, ale aj napr. posilnenie právomocí ústavného súdu či zmena v procese menovania sudcov) zahŕňal aj úpravu imunity poslancov, reformu verejnej správy (územnosprávneho členenia krajiny) či zavedenie verejného ochrancu práv. "Prístupové otázky do Európskej únie", ktoré spomína Šimko, sa, hoci len nepriamo, taktiež riešili, a to vo forme úpravy znenia čl. 7 ústavy, pojednávajúceho o vzťahu právnych predpisov Európskej únie a právnych predpisov vnútroštátneho práva. Konkrétne znenie tohto vzťahu, ktoré zakotvil čl. 7 ods. 2, je nasledovné: "(2) Slovenská republika môže medzinárodnou zmluvou, ktorá bola ratifikovaná a vyhlásená spôsobom ustanoveným zákonom, alebo na základe takej zmluvy preniesť výkon časti svojich práv na Európske spoločenstvá a Európsku úniu. Právne záväzné akty Európskych spoločenstiev a Európskej únie majú prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky. Prevzatie právne záväzných aktov, ktoré vyžadujú implementáciu, sa vykoná zákonom alebo nariadením vlády podľa čl. 120 ods. 2." Rovnako dôležité v tomto kontexte je rozšírenie právomoci vlády o právo vydávať tzv. aproximačné nariadenia, slúžiace na harmonizáciu právnych predpisov (prevažne smerníc) EÚ so zákonmi SR. Táto právomoc bola zakotvená taktiež v ústavnom zákone z roku 2001, konkrétne v čl. 120 ods. 2: (2) Ak tak ustanoví zákon, vláda je oprávnená vydávať nariadenia aj na vykonanie Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej a na vykonanie medzinárodných zmlúv podľa čl. 7 ods. 2. Uvedené zmeny, ktoré boli súčasťou novely z roku 2001 a týkali sa fungovania slovenského právneho poriadku v prostredí Európskej únie, umožňujú hodnotiť výrok Ivana Šimka ako pravdivý.

zákon zmien


...dokonca eurozóna často zápasila s defláciou.

V posledných rokoch sa Eurozóna naozaj viackrát prepadla do deflácie a v období od roku 2014 sa ukazovateľ pohybuje vo veľmi nízkych hodnotách. Bojovať proti deflácii sa snažila aj Európska centrálna banka. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

prepadla zásahom


...čo sa dialo za bývalej vlády pán podpredseda vlády predsa, ktorý mal na starosti európsku agendu kvôli podozreniam z korupcie za vašej vlády muselo odísť až potom myslím nastúpil pán Csáky...

Pál Csáky bol od začiatku druhej Dzurindovej vlády podpredseda vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. Na svojej pozícii nestriedal nikoho z dôvodu podozrenia z korupcie.


...mne takisto prešli pozmeňováky, ktoré zachránili 100 škôl na Slovensku, okolo stovky, tým, že sa nemuseli povinne riešiť triedy menšie ako 17 žiakov.

Martin Poliačik sa so svojim pozmeňovacím návrhom (. pdf ) zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) (. pdf ) z 17. júna 2015 skutočne zaslúžil o to aby sa triedy stredných škôl, kam reálne nastúpi menej než 17 žiakov, nezatvárali. Návrh určuje osobitné prípady, kedy zriaďovateľ môže určiť aj nižší počet žiakov ako je zákonom požadovaný počet. Týmto návrhom reagoval na prípady, kedy do triedy alebo ročníka nenastúpil zákonom požadovaný počet žiakov, hoci sa zúčastnili zápisu. Podľa stránky skolskyportal.sk tento návrh zachránil skutočne okolo sto stredných škôl. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf pdf skolskyportal.sk informovala vyjadril dva jeden neprešiel zahlasovalo skolskyportal.sk informuje


Ako prvý, jeden z prvých štátov budeme mať možnosť, že budete mať možnosť (ako europoslanci, pozn,), možno aj v pléne Národnej rady (vystúpiť, pozn.)...

Návrh novely zákona skutočne pretavuje ustanovenie týkajúce sa účasti iných osôb v pléne NR SR. Novela zákona povoľuje najnovšie aj účasť osôb nie len hospodárskeho a spoločenského života, ale aj politického. Dôvodová správa (.doc, s. 2) ako príklad uviedla poslancov Európskeho parlamentu. Zo zdrojov, ktoré sú nám k dispozícii, však nie je jasné či skutočne Slovensko patrí medzi prvé štáty, ktoré umožňujú vystúpenie iných politických osobností v parlamente. Hodnotíme výrok Andreja Danka za neoveriteľný. Dôvodová správa sa k Čl. I, Bod 2, (§ 21 ods. 1) rokovacieho poriadku vyjadruje: " Ustanovenie týkajúce sa vystúpenia iných osôb na schôdzi národnej rady sa dopĺňa o možnosť, aby so súhlasom národnej rady vystúpili na schôdzi národnej rady aj osoby politického života napr. poslanci Európskeho parlamentu, ktorí boli pozvaní národnou radou alebo predsedom národnej rady." Pre porovnanie, v českej Poslaneckej snemovni sa schôdzí môžu zúčastniť aj ďalšie osoby a ak prejaví snemovňa súhlas, môže byť im udelené slovo. Rokovací poriadok však tieto osoby bližšie nešpecifikuje. V poľskom Sejme (Article 170) majú právo vystúpiť presne určení štátni hodnostári a reprezentanti ako napr. guvernér centrálnej banky alebo ombudsman a navyše predseda (Marshal) Sejmu má právo pozvať iné osoby na zasadnutie. Na druhej strane, v rokovacom poriadku nemeckého Bundestagu (.pdf, s. 150) napríklad nenájdeme povolenie účasti iných osôb na zasadnutí. Do plenárnej komory počas rokovania majú v zásade prístup len členovia parlamentu, vlády a iní štátni hodnostári. Rokovací poriadok rakúskej Národnej rady v článkoch o zasadnutí a vystúpení možnosť účasti iných osôb neobsahuje. Taktiež aj francúzske Národné zhromaždenie takýto článok v Chapter XII: Plenary Sittings nemá. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Dôvodová správa
Rokovací poriadok
poľskom Sejme
rokovacom poriadku nemeckého Bundestagu
Rokovací poriadok
Chapter XII: Plenary Sittings


Ja si myslím, že chyba je tá, že niekto si niečo vymyslí, bachne na mediálny stôl, (odvolanie Fica ako podpredsedu parlamentu, návrh Sulíka, pozn.) prepáčte za výraz, a o tom sa diskutuje týždeň a ešte sme sa k tomu ani nestretli.

Iniciatívu Sulíka odvolať Fica z funkcie podpredsedu parlamentu podporili poslanci OKS a Ivan Mikloš. Zvyšná časť koalície sa k tejto téme vyjadrovala zdržanlivo. Nenašli sme zmienku o stretnutí Bugára so Sulíkom v súvislosti s odvolaním Fica z postu podpredsedu NR SR a rovnako sa ani koaličná rada nemohla zaoberať touto témou, keďže Sulík uviedol, že žiadosť o odvolanie šéfa Smeru predloží v pondelok (dnes 7.februára 2011, pozn.) na koaličnej rade.

Iniciatívu Sulíka


Moderátor: "Napríklad pán Muránsky myslím aj po hlasovaní povedal, že pripúšťa, že to môže byť protiústavný zákon a dokonca, že by pripojil aj svoj podpis. Na to sa ako pozeráte? Je to váš koaličný partner." Počúval som jeho, jeho názor v pléne, ktorý prezentoval a vyjadroval sa výhradne alebo výsostne k tomu návrhu, ktorý, ktorý bol pôvodný. Teda nezohľadňoval v tom jeho vystúpení ten pozmeňujúci návrh. Neviem ten záver toto, čo ste spomínali, ale jeho výsledok jeho konania je, že hlasoval za ten zákon.

Poslanec Peter Muránsky sa najprv vyjadroval k návrhu negatívne. Portál pravda.sk z 1. júna 2011: Koaličný poslanec Peter Muránsky (KDH) tvrdí, že novela v súčasnej podobe sa nikdy nemala objaviť v parlamente a je zrelá na podanie na Ústavný súd SR. "Takto koncipovaný zákon sa nikdy nemal objaviť v Národnej rade. Existujú podozrenia zo snahy podmieniť prokuratúru výkonnej moci pod kuratelou ministerstva spravodlivosti," vyhlásil v pléne. Po zmenách v parlamente však návrh Muránsky podporil, aj keď stále nevylúčil podanie na Ústavný súd. Sme.sk zo dňa 2. júna 2011: "Novelu podporili aj poslanci Gábor Gál z Mosta-Hídu a Peter Muránsky z KDH, ktorí ju kritizovali pre silnejšie právomoci ministerstva. Tvrdia, že prijaté pozmeňujúce návrhy ju vylepšili. Muránsky však hovorí, že by sa podpísal pod sťažnosť na Ústavný súd." Peter Muránsky z KDH hlasoval v treťom čítaní za návrh zákona ako celok.

pravda.sk

Sme.sk

hlasoval


...v Rakúsku majú 7 stránkovú žiadosť a ešte nedostávajú peniaze. Nie všetci. U nás máme 2 a pol stránkovú žiadosť.

Rakúske firmy a podnikatelia podávajú žiadosť o tzv. Kurzarbeit (skrátený pracovný čas a preplácanie časti platu zo strany štátu) cez AMS e-systém. Žiadosť má 6 záložiek (strán). Tamojšia opozícia upozorňovala v prvej polovici mája 2020 na to, že pomoc je pomalé a mnohé firmy ešte peniaze nedostali. Slovenská žiadosť o poskytnutie príspevku (na zamestnanca) má v exceli cca 2-3 strany. Aj naša opozícia kritizuje pomoc ako nedostatočnú a pomalú. Tvrdenie Milana Krajniaka hodnotíme ako pravdivé.

podávajú upozorňovala má kritizuje


Nezávislosť sudcov znamená, že sú nezávislí vo svojom rozhodovaní a sú viazaní iba zákonom. Vy si viete spomenúť za posledný rok aj štvrť na nejaké disciplinárne konanie voči sudcovi, ktoré by predstavovalo šikanu a viedlo by sa proti nemu v dôsledku toho ako rozhodoval? Presne to sa dialo v uplynulých 4 rokoch. Veď veľvyslanci sa chodili pozerať na tie disciplinárne pojednávania a ľudia, ktorí sedeli v tých disciplinárnych senátoch sa hanbili.

Čo myslí Radoslav Procházka pod šikanou nie je úplne zrejmé a necháme to na posúdení čitateľa. Z posledného obodia je známy prípad disciplinárneho konnia so sudcom Boborom. SITA z dňa 24. novembra 2011: "Disciplinárny senát na Najvyššom súde SR v stredu (24. novembra 2010) začal pojednávanie prípadu sudcu Juraja Babjak a za údajné prieťahy v konaní. Tie mu pripisuje šéf jeho materského Krajského súdu v Banskej Bystrici Ján Bobor, ktorý ho navrhuje preradiť na súd nižšieho stupňa."

Juraja Babjak
Alexandrom M
disciplinárne konania
disciplinárnom konaní


Tu chcem opäť pripomenúť, že to bola jedna z kľúčových podmienok strany Smer-SD pri podpore rozpočtu na tento rok, že sa vyčlení suma 50 mil. €, ktorá pôjde do kapitoly Všeobecnej pokladničnej správy, ktorá bude práve použitá v prípade, že tie zdroje nebudú tiecť zo zdravotných poisťovní.

Smer-SD skutočne dopomohol k schváleniu rozpočtu pre rok 2012. Urobil tak prostredníctvom vedomej neprítomnosti niektorých poslancov za Smer- SD v sále, čo malo za následok zníženie kvóra v pléne a následné hladké odhlasovanie návrhu koalíciou aj bez potrebných 76 poslancov.

Podmienkou uvádza


...okrem toho, že bude poskytovaná v etapách (pomoc Grécku, pozn.), bude tam úverový výbor, ktorý bude mesačne zasadať, ak zistí, že sa neplnia podmienky stabilizačných záväzkov, tak sa stopne a viacej sa nedá ani halier, kým nedôjde k reálnej náprave.

Pravda ak môžeme veriť materiálu z rokovania vlády .

materiálu z rokovania vlády


... ale o dohodách, ktoré by boli mali znamenať kto ako upravuje hlasovací lístok v akom počte, ktorí poslanci zaškrtnú hlasovací lístok, respektíve zneplatnia hlasovací lístok, takáto dohoda nebola.

Či bola nejaká dohoda v koalícii o úprave hlasovacích lístkov ohľadom voľby GP nie je možné overiť.


Rok 2013 dáva určitú prognózu, že kríza sa nebude zväčšovať, dokonca Eurostat a niektoré inštitúty európske hovoria, že Slovensko na tom bude reálne, pokiaľ ide o rast ekonomiky, najlepšie.

Eurostat , na ktorý sa pán prezident vo svojom výroku odvoláva, Slovensku skutočne predpovedá pomerne pozitívny ekonomický rast na úrovni 2%. Túto hodnotu však rozhodne nemôžeme označiť za "najlepšiu", čo sa týka Európy, Európskej únie ani eurozóny. Preto jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Rast ktorý Eurostat predpovedá Slovensku na rok 2013 by mal byť piatym najvyšším v EÚ a druhým v Eurózóne. Vyšší rast Eurostat predpokladá v Estónsku (3,1%), Lotyšku (3,6%), Litve (3,1%) a Rumunsku (2,2%). Nasledujúci graf porovnáva odhadovaný hospodársky rast 27 krajín EÚ v roku 2013 (zdroj: Eurostat ):

Eurostat Eurostat


...ide (v prípade Jobbiku, pozn.) o vyslovene extrémistickú stranu, opozičnú stranu v Maďarsku, ktorá má, samozrejme, vo svojom programe hlavne agendu revizionizmu, neznášanlivosti, nacionalizmu.

Jobbik (Jobbik Magyarországért Mozgalom – Hnutie pre lepšie Maďarsko) je krajne pravicovo orientovaná strana. Od roku 2010 má zastúpenie v parlamente, kde má momentálne 12% mandátov. Predstavuje extrémistickú a nacionalistickú stranu, keďže sa vyznačuje antisemitizmom, vystupuje proti utečencom zo Západu, proti Rómom a vyzdvihuje politický režim Ruska a v Iráne. Cieľom strany je zrušiť Benešove dekréty a Trianonskú zmluvu. Podporuje polovojenskú jednotku Maďarská garda , ktorá vznikla pred ôsmimi rokmi. Jej príslušníci nosia uniformy - čierne topánky a čierne nohavice s bielou košeľou. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana je taktiež známa svojimi revizionistickými postojmi. Niektorí jej členovia odmietajú pripustiť holokaust, pričom hovoria o židovskom sprisahaní, ktorého obeťami sa Maďari stali. S. Porsze, prominentný člen Jobbiku, vyhlásil v roku 2012: "Maďari sú obeťami židovského sprisahania, ktoré ma za cieľ skolonizovať našu krajinu a okradnúť nás o naše zdroje." Vyjadrení s podobným podtónom, otvorene vyhlasovaných členmi Jobbiku, existuje mnoho . Maďarský analytik inštitútu Political Capital, Péter Krekó, pre televíziu ATV konštatoval: " Jobbik aj naďalej zostáva rasistickou a antisemitskou stranou, ktorá úplne nevylučuje ani násilné prostriedky. Tie sú blízke najmä jej satelitným organizáciám, akými sú Betyársereg či Mládežnícke hnutie 64 stolíc." Taktiež zdôraznil , že Jobbik sa stále snaží ukázať tú umiernenejšiu tvár. TASR informuje, že táto strana sa najviac ideologicky približuje k Fideszu. Prieskum inštitútu Ipsos ukázal, že Fidesz mal v marci 1,7 milióna priaznivcov a Jobbik 1,5 milióna priaznivcov. Analytik Ipsosu, Tibor Závecz, dodal, že Jobbik si získal 300 000 až 350 000 ľudí, ktorí v predchádzajúcich voľbách nevolili. Má ísť o voličov, ktorí sa odvrátili od Fideszu a sú taktiež proti Maďarskej socialistickej strane (MSZP) Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

zastúpenie
vyznačuje
Cieľom
Maďarská garda
odmietajú
mnoho
zdôraznil
TASR


...návrh na Maroša Žilinku podpísalo 60 poslancov. To je rekord v doterajšej praxi.

Predsedov Najvyššieho kontrolného úradu bolo doposiaľ počas fungovania samostatného Slovenska ustanovených päť , pričom posledná úspešná voľba sa konala v roku 2004. Nasledujúca voľba, ktorá sa má uskutočniť 19, mája je v poradí šiestym pokusom o zvolenie nového predsedu NKÚ. Podľa dostupných údajov možno usúdiť, že žiadny z predchádzajúcich kandidátov skutočne nebol navrhovaný takým množstvom poslancov, ako je Žilinka, pod ktorého sa skutočne podpísalo 60 poslancov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

päť
19, mája
podpísalo
19. mája
stiahnutím
navrhovalo
1994
neskorších
oficiálnej stránke
virtuálnej knižnici


Zákon o SIS tu ho mám veľmi jasne hovorí. Veľmi jasne hovorí, aké sú čije kompetencie. Hovorí, citujem. Informačná služba poskytuje národnej rade, prezidentovi Slovenskej republiky a vláde, jej členom informácie významné pre ich činnosť a rozhodovanie, ale v druhom paragrafe v ďalšom písmene hovoria a to je podstatné, informačná služba poskytuje informácie o trestnej činnosti útvarom policajného zboru a prokuratúry a to najmä o páchaní organizovanej trestnej činnosti.

V zákone NR SR z 21. januára 1993 o Slovenskej informačnej službe v § 2 Úlohy informačnej služby sa v odseku (4) a (5) píše:

Slovenskej informačnej službe


A dokonca ste poslednou voľbou, ktorú tak obhajujete, tá bola predsa medzi tým, než ústavný súd vyhlásil, že ten spôsob je neústavný a medzi tým, než bolo doručené uznesenie súdu do parlamentu.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 20. januára 2013) Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože je síce pravdou, že voľba J. Čentéša (tajná voľba) prebehla ešte pred tým, než rozhodnutie súdu bolo všeobecne záväzné, no P. Kažimír však nesprávne poukazuje, že spôsob voľby uznal Ústavný súd ako neústavný resp. nezákonná. Tajná, ako aj verejná voľba je podľa rozhodnutia Ústavného súdu v súlade s ústavou. Zastupujúci GP Tichý a 35 opozičných poslancov 30. mája. 2011 podali návrh na ÚS, aby rozhodol o neplatnosti koaličnej novely rokovacieho poriadku, ktorá mala priniesť zmenu voľby nového generálneho prokurátora z tajnej na verejnú. 15. júna 2011 vydal Ústavný súd predbežné rozhodnutie o pozastavení verejnej voľby prokurátora. Predseda parlamentu R. Sulík zvolal na 17. júna 2011 novú voľbu do ktorej sa zapojil V. Čentéš a tajným hlasovaním bol zvolený za generálneho prokurátora. Nález Ústavného súdu uvádza:" Nerešpektovanie rozhodnutia ústavného súdu o prijatí návrhu navrhovateľa na ďalšie konanie a o pozastavení účinnosti z 15. júna 2011 bolo prevažne odôvodňované tým, že v čase konania ostatných tajných volieb , t. j. 17. júna 2011, nebolo ešte rozhodnutie ústavného súdu všeobecne záväzné, keďže nebolo vydané v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, a preto sa voľba mohla uskutočniť aj podľa napadnutých ustanovení. " P. Kažimír správne poukazuje, že voľba sa uskutočnila ešte predtým, než rozhodnutie ÚS o pozastavení účinnosti vyšlo v zbierke zákonov.V tom istom náleze však ÚS konštatuje: "Na strane druhej bolo v súvislosti s ostatnou tajnou voľbou kandidáta na funkciu generálneho prokurátora zo 17. júna 2011 tiež zdôrazňované, že táto voľba sa uskutočnila tajným spôsobom , čím malo byť a (aj) podľa názoru ústavného súdu materiálne bolo rešpektované ratio decidendi rozhodnutia ústavného súdu o pozastavení účinnosti z 15. júna 2011." Dva týždne po predbežnom rozhodnutí vydal Ústavný súd konečné rozhodnutie a ponechal možnosť tajnej i verejnej voľby na rozhodnutí parlamentu. Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
návrh
predbežné rozhodnutie
zvolený
Nález
ponechal


Čo sa týka koaličnej zmluvy, je úplný štandard, že pol roka pred voľbami prestáva platiť.

Koaličná zmluva pre súčasné volebné obdobie, ktorá bola podpísaná v roku 2020, podľa druhého odseku článku 4, je uzatvorená na dobu určitú a to do dňa vyhlásenia volieb do Národnej rady ( pdf , str. 4).

Rovnaká alebo podobná úprava sa objavuje aj v predchádzajúcich koaličných zmluvách:

koaličná zmluva z roku 2016: prvý odsek článku 5 ( pdf , str. 15)

koaličná zmluva z roku 2006 : prvý odsek článku 6

koaličná zmluva z roku 2002 : druhý odsek článku 6

Výnimku tvorí koaličná zmluva z roku 2010 , ktorá mala zaniknúť vyrázne neskôr a to až 30 dní pred dňom konania parlamentných volieb (druhý odsek článku 6).

Takéto nastavenie koaličnej zmluvy, aby sama zanikla v predstihu pred ďalšími parlamentnými volbami, sa preto dá považovať za štandardné.

pdf

pdf


…ale rástli (pozn. ceny v oblastiach so zníženým DPH) štvrtým najrýchlejším tempom v EÚ.

Premiér vo výroku nepravdivo uviedol údaj o tempe rastu cien vybraných sektorov so zníženou DPH, teda gastro a športu, na Slovensku. V rámci EÚ sme sa umiestnili na druhom mieste najrýchlejšie rastúcej inflácie a nie na štvrtom ( .pdf , s.5, .pdf , s. 14, .pdf , s. 11).

.pdf .pdf .pdf


..takisto Maďarsko, ako aj Slovensko, aj Česko, aj Poľsko nakoniec, sme tranzitné krajiny. Keď si porovnáme, že Maďari teraz majú 170 000 migrantov, Poliaci okolo 60 000, ako je možné, že Slovensko len 1 500..

Krajiny Vyšehradskej skupiny (V4) naozaj patria medzi prechodné zastávky a nie želané cieľové stanice migrantov. Výnimkou bolo Maďarko, ktoré v prvom kvartáli roku 2015 dostalo takmer 18 percent celkového podielu žiadostí o azyl v EÚ, avšak po zhoršení ich situácie v Maďarsku sa mnohí snažia dostať ďalej do Európy (najmä Nemecko). Treba zdôrazniť, že 170 000 migrantov nereferuje k počtu migrantov ktorí sa nachádzajú na území Maďarska, ale územím Maďarska počas celého roku prešlo viac ako 170 000 migrantov. O ďalších uvedených číslach v Poľsku a na Slovensku nie sú dostupné podobné informácie. Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý. Tranzitnou krajinou sa označuje štát, cez ktorý prechádzajú migranti do cieľovej krajiny. To znamená, že cez konkrétnu krajinu len cestujú, ale nie je ich cieľom sa v nej usadiť. Patria sem krajiny Balkánu, štáty strednej a južnej európy atď. Zaraďujú sa sem teda aj Česko, Maďarsko, Poľsko a Slovensko. Cudzinci v SR tvoria približne 1,4 percenta populácie. V prvom kvartáli roku 2015 z celkových 184.815 žiadostí o azyl smerovalo do Českej republiky len 355 (0,2%), do Poľska 1440 (0,8%), na Slovensko 50, čo predstavuje zanedbateľný počet z celkového množstva. Maďarsko je v roku 2015 výnimkou, keď predstavuje jednu z hlavných krajín prúdenia migrantov do EÚ. V prvom kvartáli 2015 dostalo 32.810 žiadostí (17,8%). Podľa denníku Guardian prišlo do Maďarska tento rok približne 170.000 migrantov. Viacero dôkazov nasvedčuje tomu, že Maďarsko považujú len za tranzitnú krajinu. Väčšina z nich smerovala do Nemecka a Rakúska.

zhoršení dostať označuje tvoria 2015 Guardian nasvedčuje smerovala


Jednoducho sú tu diametrálne rozdielne názory medzi Smerom-SD na strane jednej a ešte stále vládnucimi 4 stranami práve na spôsobe riešenia krízy. Pretože Smer už avizoval, že ak sa dostane po voľbách do vlády, avizoval úplne presne čo urobí. Zdaní všetky korporácie so ziskom nad 33 miliónov eur a vráti zákonník práce do pôvodného stavu.

sme.sk (17. október 2011): Jedno z daňových riešení, ktoré navrhuje Smer-SD je zdaniť firmy so ziskom nad 33 miliónov eur, aby namiesto devätnástich percent odvádzali štátu dvadsaťdva percent.

sme.sk

sme.sk


Zo začiatku hovoril o tom, že nevyjadroval sa vôbec na otázku či bol v inkriminovanom byte na Vazovovej ulici a potom, keď pod tlakom pravdepodobne aj poznania, že by mohli existovať aj nahrávky uvedených rozhovorov, tak potom pustil jednu vetu do obehu, že : "Veď predsa piť colu na Vazovovej nie je trestné."

Róbert Fico doteraz na otázku či v konšpiračnom byte bola lebo nie neodpovedal. Otázka mu bola už viackrát položená aj v politických reláciách. Odpoveď na túto otázku však bola vždy rovnaká, resp. žiadna . " Ja sa tejto téme nevyhýbam. Ak by sa potvrdilo, že niečo na tomto spise je pravdivé, tak si prečítajte, čo sú tam popísané za hrôzostrašné veci, ale čo to má spoločné so Smerom? Do tohto nás nezaťahujte ." Podľa dokumentu Gorila R. Fico osobne navštívil konšpiračný byt na Vazovovej ulici, kde sa mal stretnúť so spolumajiteľom Penty Jaroslavom Haščákom a po príchode si mal vypýtať na pitie Colu. Na tlačovej konferencii z 24. januára 2012 sa R. Fico vyjadril nasledovne: " Ak by aj bolo pravdou, čo je napísané v údajnom spise SIS Gorila, tak pitie Coly nie je trestným činom."

žiadna
tlačovej konferencii


Vy ste boli podpredseda parlamentu, ktorý nechcel riadiť, alebo viesť rokovania Národnej rady. Dvakrát sa nám podarilo vás presvedčiť, že bolo by dobré, keby ste si sadli do toho kresla.

Róbert Fico počas svojho pôsobenia ako podpredseda Národnej rady SR viedol dve schôdze. Nevieme však overiť to, čo hovorí Béla Bugár, že Robert Fico rokovania "nechcel" riadiť. Výrok preto označujeme za neoveriteľný.