Len pripomeniem, že deficit za dva roky 2009, 2010 bol jeden z najvyšších spomedzi krajín európskej 27, vyšší deficit už mali len krajiny, ako je Grécko, Írsko, Portugalsko, Británia a rozvrátené ekonomiky baltské Litva a Lotyšsko. Za nimi hneď sme boli my.

Podľa Eurostatu ( .pdf ) majú nasledovné krajiny v roku 2009- 2010 vyšší deficit, než Slovensko: krajina 2009 2010 Slovensko 8,0 7,9 Rumunsko 8,5 6,4 Litva 9,5 7,1 Lotyšsko 9,7 7,7 Portugalsko 10,1 9,1 Španielsko 11,1 9,2 Veľká Británia 11,4 10,4 Grécko 15,4 10,5 Írsko 14,3 32,4 I. Mikloš zabudol spomenúť Španielsko. Okrem Rumunska mali všetky ďalšie krajiny súčet deficitov za tieto roky vyšší ako Slovensko. Čo myslí I. Mikloš pod pojmom "jeden z najvyšších" nevieme, ale keďže v skutočnosti bolo Slovensko až 8. krajinou s najvyšším deficitom, hodnotíme výrok ako nepravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf


my sme navrhli uznesenie, my sme navrhli, otvorili túto tému (úmrtie Jozefa Chovanca, pozn.) ako prví, odvtedy, čo sa samozrejme ten záznam ukázal

Video z cely zadržaného Jozefa Chovanca a zásahu polície bolo v Belgicku zverejnené 19. augusta. Do väčšiny slovenských médií sa dostalo o deň neskôr. 20. augusta Robert Fico vládu vyzval, aby reagovala. 27. augusta poslanci Smeru Fico, Blanár a Blaha predložili do parlamentu návrh na prijatie vyhlásenia v súvislosti s Chovancovým úmrtím. Plénum nakoniec schválilo obdobný návrh predsedu a podpredsedov parlamentu o štyri dni neskôr. Minister zahraničných vecí Ivan Korčok verejne odsúdil Chovancovu smrť 21. augusta, a uviedol, že slovenská diplomacia podniká kroky voči belgickej strane. Igor Matovič 2. septembra informoval , že hneď po zverejnení videa kontaktoval belgickú premiérku Sophie Wilmes. „ Žiadal som ubezpečenie, aby bola zabezpečená úplná nezávislosť vyšetrovania.” Matovič zverejnil aj písomné stanovisko premiérky, ktorá ho uistila, že bolo začaté dôkladné prešetrenie prípadu. Keďže strana Smer bola prvá, ktorá v parlamente navrhla uznesenie reagujúce na zverejnený videozáznam z cely Jozefa Chovanca, hodnotíme tvrdenie Ľuboša Blahu ako ešte pravdivé.

zverejnené predložili návrh odsúdil informoval


...bolo sľúbené, že klesnú ceny elektriny o 4,3%(...)nie, že sa vrátime do roku 2016, ale že v priemere klesnú ceny o 4,3% pre ľudí.

Úrad pre reguláciu sieťových odvetví ešte v decembri 2016 odhadol pokles priemerných cien energie na rok 2017 o 4,3 %. Nemožno to síce klasifikovať ako "sľub", no napriek tomu výrok hodnotíme ako pravdivý. ÚRSO ešte v decembri 2016 odhadol, že v roku 2017 dôjde k celkovo k poklesu ceny elektriny o 4, 3 %. Náklady na vodu majú zostať stabilné. Od januára 2017 však mali spotrebitelia elektriny platiť trojnásobný poplatok za každé odberné miesto s 3-fázovým ističom. Takýto vysoký poplatok by prevážil aj nad úsporami, ktoré by domácnosti dosiahli po zlacnení elektriny. Domácnosti s malým odberom elektriny sa k úspore dostanú len po znížení kapacity ističov. Namiesto ohláseného znižovania cien elektriny malo dôjsť ku skrytému zdražovaniu. Po mimoriadnom rokovaní vlády – 18. 1. 2017, premiér Fico vyhlásil: " Predseda regulačného úradu nám oznámil, že je pripravený obidve rozhodnutia stiahnuť, aj pokiaľ ide o fixné poplatky týkajúce sa ističov, aj pokiaľ ide o fixné poplatky pri odbere plynu. V praxi to bude znamenať, že tento rok bude fungovať na tých istých základoch a princípoch ako rok 2016. Žiadne vyššie zálohové platby nebudú, budú sa s tým musieť vysporiadať distribučné spoločnosti. “ Predseda úradu Holjenčík koncom roka 2016 taktiež uviedol: „ Pri konečnom celoročnom zúčtovaní však môžeme jednoznačne hovoriť o znížení nákladov na energie pre občanov v rámci celého Slovenska. “ Slovenské domácnosti by mali v roku 2017 ušetriť na elektrine desiatky eur. To malo byť spôsobené zmenou štruktúry taríf, ktorá odráža reálne spotreby v jednotlivých odberoch a zároveň rešpektuje už aj nasadzovanie inteligentných meracích systémov. Cena elektriny je dlhodobo na burzách v Európe veľmi nízka. Trend poklesu cien začal v roku 2012 a päť rokov po sebe pokračoval. Vývoj trhu na európskych burzách dával vhodné predpoklady na zlacnenie cien energie od januára 2016 o 3 až 4 percentá. Analytici však upozorňovali, že na ceny elektriny vláda nemá priamy vplyv. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

januára Fico Holjenčík Cena


... sme mu predložili (prezidentovi, pozn.) zoznam 79 alebo 81 poslancov, ktorí sú za vládnu koalíciu.

Výrok hovorí o zozname poslancov, ktorí garantovali podporu vláde Petra Pellegriniho. Po odstúpení Roberta Fica z postu predsedu vlády 15. marca 2018 poveril prezident Andrej Kiska Petra Pellegriniho zoastavením novej vlády. Ten mu ešte predtým priniesol zoznam 79 poslancov NR SR, ktorí sa zaviazali podporiť novú vládu. Podpisy dodali členovia klubov Smer-SD (49 poslancov), SNS (15 poslancov) a Most-Híd (14 poslancov). Okrem toho sa k podpore novej vlády zaviazala aj nezaradená poslankyňa Alena Bašistová. Dňa 26. marca 2018 pri hlasovaní vyslovilo dôveru vláde Petra Pellegriniho 81 poslancov. Svojimi hlasmi ju podporili okrem vyššie spomínaných aj nezaradení poslanci Martina Šimkovičová a Rastislav Holúbek. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

poveril Podpisy hlasovaní


...53% ľudí na Slovensku nedôveruje polícii(...) Dokonca nás predbehli aj také krajiny, ako je Albánsko, ako je Turecko, ako je Čierna hora alebo Srbsko. To teda znamená krajiny Balkánu, kde doteraz donedávna bola vojna, tak sú v dôvere v políciu pred nami...

Prieskum Európskej komisie z mája 2017 dokazuje, že Slovensko je na tom horšie vo veci nedôvery voči polícii ako niektoré krajiny Balkánu aj Turecko. Výrok Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivý.

Najnovšie štatistické údaje, ktoré zozbierala Európska komisia v máji 2017 pre prieskum verejnej mienky o dôvere voči polícii dokazujú, že 52,59% ľudí na Slovensku polícii nedôveruje. V Albánsku je nedôvera voči polícii na úrovni 40,54%, v Čiernej Hore 49,33%, v Srbsku 47,57% a v Turecku 21,04%.

Slovenská republika sa tak v prieskume umiestila za krajinami Balkánu, ktoré boli v deväťdesiatych rokoch zasiahnuté ozbrojenými konfliktami po rozpade bývalej Juhoslávie. Slovensko sa zaradilo v nedôvere voči polícii aj za Turecko, ktoré sa samozrejme nezaraďuje do kategórie balkánskych štátov, no jeho stabilita bola silne narušená pokusom o vojenský prevrat v roku 2016.

Prieskum


Keď máme v priemere 700eurové platy, 400eurové dôchodky, a cez hranicu vidíte, že každý kuchár má 1500 euro.

Andrej Danko znižuje našu priemernú mesačnú mzdu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov Štatistického úradu SR bola v roku 2013 priemerná mesačná mzda na Slovensku 824 eur. Starobný dôchodok sa podľa údajov Sociálnej poisťovne k 30. aprílu 2014 pohybuje na priemernej úrovni 399,07 eur. Podľa údajov za rok 2010, kuchár si v Rakúsku zarobí v priemere 1400 a viac eur mesačne. Rakúsky Štatistický úrad uvádza v štatistickom sumári z toku 2014 údaje o mzdách za rok 2012. Podľa tejto štatistiky zamestnanci v cestovnom ruchu a gastronómii (Beherbergung und Gastronomie, s. 244) zarába 50% zamestnancov v tejto oblasti v priemere 1518 eur v hrubom. Mzda špeciálne kuchárov nie je uvedená. Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov údajov zarobí štatistiky


(Roman Mikulec, poz.) podpísal zmluvu s firmou Globalgastro plus na poskytovanie stravovacích služieb, ľuďom utekajúcich pred vojnou z Ukrajiny za 1,9 milióna EUR. Opäť bez klasickej verejnej súťaže, tzn. to, čo oni kritizovali, keď boli súčasťou opozície, dneska robia v priamom prenose.

V zmluve medzi Ministerstvom vnútra a firmou Globalgastro plus, s. r. o. sa uvádza, že bola uzatvorená na základe predchádzajúcich rokovaní ( pdf ., str. 1), verejná súťaž teda nebola vyhlásená. Suma za poskytované stravovacie služby je podľa zmluvy 1 970 346,00 eur s DPH. OĽANO v minulosti kritizovalo vládu na čele so SMER-SD najmä za predražené verejné obstarávania, napríklad v prípade kauzy Kompa . V roku 2019 Jaroslav Naď kritizoval Ministerstvo obrany za netransparentné obstarávanie vozidiel 8x8 bez vyhlásenia verejnej súťaže. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf je Kompa kritizoval


Neviem či by som napríklad bol ochotný dávať pánovi bývalému ministrovi školstva za SNS Plavčanovi ďalšie 4 miliardy namiesto 300-400 miliónov, kvôli ktorým aj musel odstúpiť, pretože sa rozkrádali.

Rozdeľovanie eurofondov na výskum a vývoj sprevádzalo v roku 2017 viacero vážnych pochybností. Musel kvôli nim odstúpiť exminister školstva Peter Plavčan. Napriek tomu, že podozrenia viedli k začatiu vyšetrovania OLAF-u aj slovenskej polície, zatiaľ nie sú známe výsledky. Žiaden súd doposiaľ nepotvrdil, že v kauze bol spáchaný trestný čin. Pre tvrdenie Michala Trubana o „rozkrádaní” tak neexistuje faktický základ. Hodnotíme ho preto ako nepravdu. Tím Michala Trubana pre Demagóg.SK uviedol, že výrok považuje za neoveriteľný, pretože nepoznáme výsledky vyšetrovania. Truban odkazuje na kauzu rozdeľovania eurofondov na výskum a vývoj z leta 2017. Agentúra patriaca pod Ministerstvo školstva mala k dispozícii takmer 700 miliónov eur. Prvý balík, 288 miliónov eur, mal ísť na podporu dlhodobého strategického výskumu. Medzi úspešnými uchádzačmi o peniaze boli najmä súkromné firmy - žiadna z veľkých univerzít. Rektori preto poslali ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi kritický list. Vyhodnotenie žiadostí označili za „nekorektné a netransparentné”, kritizovali odbornosť hodnotiteľov. Druhý balík peňazí, vyše 300 miliónov eur, mal ísť na priemyselné výskumno-vývojové centrá. Niektoré podporené firmy mali nízke obraty, málo zamestnancov a len málo spoločné s vedou. Viaceré si tiež na poslednú chvíľu menili predmet podnikania, aby splnili podmienky. Jedna z firiem prehovorila o tom, že si od nej mal hodnotiteľ pýtať úplatok 20 percent zo žiadanej sumy - ten to odmietol. Najvyšší kontrolný úrad pri preverovaní „ nezískal primerané uistenie, že výber hodnotiteľov do zoznamu hodnotiteľov bol transparentný a vhodnosť hodnotiteľov bola objektívne posudzovaná “ ( pdf , str.10). Európska komisia Slovensku na čas pozastavila preplácanie peňazí a obrátila sa na Európsky úrad boja proti podvodom (OLAF), aby podozrenia preveril. Slovenská polícia začala v prípade trestné stíhanie. V marci 2019 vyšetrovanie tak OLAFU ako aj slovenských orgánov stále prebiehali . Rozdeľovanie prvého balíka minister Plavčan po kritike zrušil . Pri vysvetľovaní kauzy priznal chyby, na otázky novinárov však viackrát neodpovedal. V auguste 2017 z funkcie po masívnej kritike odstúpil .

odkazuje boli poslali mali menili prehovorila pdf pozastavila začala prebiehali zrušil priznal viackrát odstúpil


Po prvé, po prvé ten kamión bol po celú dobu mimoriadne chránený. Všetci vedeli o akú látku ide, všetky krajiny to potvrdili, čiže tam nebolo žiadne riziko.

Správa TASR z dňa 31. decembra 2010 udáva: " Formou právnej pomoci boli o tejto akcii podľa Močkovej vyrozumené príslušné orgány všetkých krajín, ktorých sa akcia týkala. Justičné orgány Turecka povolili kontrolovanú dodávku na svojom území a vedeli, že predmetný kamión prekročil hranicu Turecka a bol pod dohľadom a stálou kontrolou ich orgánov," informuje ďalej Generálna prokurátorka SR. TASR ďalej uvádza: "Z o stanoviska GP ďalej vyplýva, že Slovenská polícia prostredníctvom národného člena SR v Eurojuste informovala všetky zúčastnené štáty o trase transport, charaktere prepravovaného tovaru, spôsobe jeho balenia a prevoze. Spôsob prepravy a ani náklad samotný neohrozoval životy a zdravie civilného obyvateľstva a vodiča. Túto skutočnosť podľa Močkovej potvrdzuje aj to, že kontrolovaná dodávka bola schválená kompetentnými orgánmi všetkých zúčastnených štátov v súlade s ich vnútroštátnym poriadkom. Navyše, tovar bol počas celej trasy pod neustálym dohľadom špecializovaných zložiek polície zúčastnených štátov, uviedla Močková v stanovisku." Dátum zverejnenia analýzy: 10.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR TASR


A viete, možno asi aj uznáte, že administratíva alebo elita, ktorá teraz vzišla nová z gréckych volieb, deklaruje napríklad to, že nemá žiadne napojenie na oligarchov v Grécku a že bude lepšie vyberať dane, že im zdaní majetky.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže viacerí predstavitelia Syrizy sa vyjadrili k potrebe riešenia problémov spojených s gréckou oligarchiou. Opakovane spomínali najmä riešenie daňových únikov.

vyjadrení
ďalších
Yanis Varoufakis
vyjadril


Už dnes hovoríme prakticky o 2,5 miliarde eur (na konsolidáciu verejných financií, pozn.) za rok 2012 a za rok 2013

Podobný výrok o potrebnom objeme financií na konsolidáciu sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12, 9. septembra 2012). Preto troma týždňami R. Fico hovoril o 2,3 miliarde euro. Dnes hovorí už o 2,5 miliarde euro. Podľa dostupných údajov suma potrebná na konsolidáciu je 2 miliardy euro a nie 2,5 miliardy ako tvrdí R. Fico. Výrok hodnotíme ako nepravdivý,

O 5 minút
Správy
O päť minút
povedal
odhadov


A napokon, pani redaktorka, ak sa hlasovalo o imunite, to bolo vo štvrtok. On vystúpil, že ak poslanci zahlasujú za imunitu, na druhý deň predstúpi pred verejnosť a odporučí občanom, aby toho referenda sa nezúčastnili.

Podľa prepisu z NR SR : R. Sulík: "Keď dnes zrušíme imunitu, tak ja zajtra vyhlásim, že na toto referendum netreba ísť, preto lebo splnilo svoj účel."

Podľa prepisu z NR SR


Poslali sme teraz ďalších policajtov do Slovinska.

Tlačová správa TASR informuje, že Slovensko vyslalo 6. novembra 2015 na žiadosť zo slovinskej strany dvadsať policajtov do Slovinska, ktorý by mali pomôcť pri zvládaní migračnej krízy, konkrétne pôsobiť na slovinsko-chorvátskej hranici. Slovenskí policajti už pomáhajú aj pri ochrane hraníc Maďarska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

TASR


Zuzana Čaputová zase neprišla len tak z nejakého priestoru. Bola to osoba, ktorá už bola známa nejakými svojimi aktivitami a v prvom rade bola členkou politickej strany, zatiaľ čo Andrej Kiska kandidoval na úrad ako ako apolitická osoba.

Zuzana Čaputová kandidovala za prezidentku ako straníčka, Andrej Kiska ako nezávislý (nie apolitický) kandidát. Tvrdenie Moniky Beňovej hodnotíme v duchu povedaného ako ešte pravdivé. Zuzana Čaputová Prezidentka Zuzana Čaputová bola pred nástupom do funkcie členkou a podpredsedníčkou politickej strany Progresívne Slovensko. Strana jej kampaň podporovala. Predtým bola advokátkou, spolupracovala s VIA IURIS. Občanom právne pomáhala v kauze „Pezinská skládka”. Za tieto dlhoročné enviro-aktivity bola v roku 2016 ocenená prestížnou Goldmanovou cenou. Zapojila sa aj do argumentácie a zberu podpisov za zrušenie Mečiarových amnestii. Andrej Kiska Andrej Kiska bol pred nástupom do funkcie prezidenta podnikateľom a manažérom. V roku 2006 založil dobročinnú organizáciu Dobrý anjel, ktorá pomáha rodinám zasiahnutým rakovinou. Dôvodom, prečo kandidoval, bolo jeho „ rozhorčenie, v akom stave je naša spoločnosť, ako tradiční politici často zabúdajú na problémy skutočných ľudí.” Kiska teda nebol „apolitický” v zmysle, že by sa nezaujímal o politiku. Bol nezávislý kandidát, pretože nebol členom žiadnej strany ani za žiadnu nekandidoval.

bola bola Zapojila bol bolo


...Stano Mizík ako prvý poslanec NR SR bol políciou vytiahnutý priamo zo zasadnutia výboru.

Polícia SR zasiahla 27. apríla 2017 voči Stanislavovi Mizíkovi počas rokovania parlamentného výboru pre školstvo. Stanislav Mizík, poslanec Národnej rady SR za Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko, bol ešte v ten deň obvinený pre trestný čin extrémizmu. Polícia uviedla, že išlo o prečin výroby extrémistických materiálov v jednočinnom súbehu s prečinom hanobenie národy, rasy a presvedčenia. Mizík je vôbec prvým poslancom počas moderných dejín Slovenskej republiky, voči komu polícia zasiahla počas výkonu funkcie. Poslancovi odovzdali policajti uznesenie o obvinení z trestného činu priamo v Národnej rade a následne preverili aj jeho poslaneckú kanceláriu, kde zaisťovala dôkazy. Nakoľko sme nenašli zmienku o podobnom prípade policajného zásahu v NR SR voči poslancovi, výrok hodnotíme ako pravdivý.

zasiahla statusom proces vyjadrovať neschopnosti


Je tam (vo vízii PS, pozn.) aj asi 62 rôznych konkrétnych zvýšení výdavkov štátu, napríklad zaviesť opatrenie na zmenšovanie sociálnej vzdialenosti, zvýšiť objem zdrojov určených na aktívne politiky na trhu práce a tak ďalej. To nejde bez zvýšenia daní, alebo zvýšenia dlhov.

Vo svojej vízii ma Progresívne Slovensko (PS) celkovo 128 rôznych opatrení. Medzi ne patria aj dve opatrenia uvedené Richardom Sulíkom - zvýšenie objemu zdrojov určených na aktívne politiky trhu práce ( .pdf , s. 93) a zavedenie opatrení na zmenšovanie sociálnej a kultúrnej vzdialenosti ( .pdf , s. 77). Určiť celkový počet opatrení, ktoré by viedli k zvýšeniu štátnych výdavkov, nie je pri súčasnej podobe vízie možné, nakoľko PS pri mnohých bodoch nešpecifikuje spôsob ich realizácie. Takisto nemožno potvrdiť časť výroku Richarda Sulíka o tom, že ekonomický a sociálny program PS sa dá docieliť len prostredníctvom zvýšenia daní alebo verejného dlhu. Samotná vízia PS zdôrazňuje, že spomínané návrhy chce uskutočniť s dôrazom na dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Zmena daňového systému navrhovaná vo vízii PS obsahuje zvýšenie niekoľkých daní, ale nechce upravovať celkovú daňovú sadzbu a plánuje prerozdelenie daňovej záťaže. Rovnako je dôležité spomenúť, že štátny rozpočet sa dá stimulovať napríklad aj motiváciou podnikateľského prostredia, či využitím projektov verejno-súkromného partnerstva. S prihliadnutím na tieto skutočnosti hodnotíme výrok Richarda Sulíka ako zavádzajúci. Vízia PS síce obsahuje opatrenia, ktoré sú spojené so zvýšením štátnych výdavkov (napr. modernizácia zdravotníctva, vybudovanie siete verejných jaslí a škôlok, dobudovanie kapacít nájomného bývania a pod.), avšak venuje sa aj udržateľnosti verejných výdavkov a šetriacim opatreniam (napr. neodkladne prijať zákon určujúci limity verejných výdavkov, zefektívniť výdajovú stranu štátneho rozpočtu a pod.). Pri niektorých opatreniach sa v súčasnosti nedá určiť, či by mali dopad na štátny rozpočet, nakoľko nie je jasný spôsob, akým ich PS chce zrealizovať (napr. cielené vzdelávanie smerom k trvalej udržateľnosti). Progresívne Slovensko chce opatrenia zaviesť bez zvýšenia verejného dlhu, a to pomocou politík, ktoré dbajú na dlhodobú udržateľnosť a zefektívnenie verejných financií. “ Krajina preto potrebuje v strednodobom horizonte dostatočne znížiť svoje zadĺženie, aby vytvorila priestor na spomínané výdavky a zároveň aj fiškálny vankúš na anti-cyklické opatrenia tlmiace dopady budúcich recesií na životnú úroveň. Tento vankúš musí pritom existovať pod úrovňou dlhového limitu, aby dlhová brzda neprinútila budúce vlády škrtiť verejné výdavky a prehlbovať tým prepad dopytu a nárast nezamestnanosti. Našou víziou je zodpovedná krajina, ktorá neprepadne pokušeniu použiť aktuálny fiškálny vankúš na financovanie bežných výdavkov či verejných investícií s neistou návratnosťou, ale vytvorí priestor na jasne zadefinované priority trpezlivým úsilím o zefektívnenie svojich výdajov. ” ( .pdf , s. 83-84) Vízia PS spomína zvyšovanie daní v určitých oblastiach, ale zároveň chce znížiť daňovú a odvodovú záťaž práce, práve na úkor vyšších daní vo vybraných sférach. “ Súčasťou vízie je aj zmena daňového mixu (hoci nie celkovej sadzby) smerom od zaťaženia práce napríklad k majetkovým, či spotrebným daniam ( .pdf , s. 84) (...) Hoci celková daňová záťaž na Slovensku nie je nadmerná, jej rozdelenie by bolo potrebné lepšie vyvážiť za účelom zvýšenia spravodlivosti a zníženia trhových deformácií. Daňová a odvodová záťaž práce by mala byť postupne znížená na úkor vyšších daní v iných oblastiach ” ( .pdf , s. 85).

.pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Pán Harabin je po prvé predsedom Najvyššieho súdu na základe tých pravidiel, ktoré do justície zaviedla ešte 2. Dzurindova vláda.

Pravidlá na voľby predsedu Najvyššieho súdy SR sú obsiahnuté v zákone č. 185/2002 Z.z . o o Súdnej rade Slovenskej republiky. Tento zákon určuje za akých podmienok je vymenovaný a menovaný predseda Najvyššieho súdu Súdnou Radou (§ 6). Tento zákon prijala prvá Dzurindova vláda 11. apríla 2002. Počas druhej Dzurindovej vlády bolo niekoľko novelizácií tohto zákona. Zásadná zmena voľby predsedu Najvyššieho súdu bola 4. júla 2003 zákon č. 267/2003 Z.z (§ 6 odsek 7; § 27c, d, e). Je pravdou, že pravidlá na voľby, vymenovanie a odvolanie predsedu Najvyššieho súdu SR nastavila prvá vláda M. Dzurindu a následne druhá Dzurindova vláda zákon novelizovala. Taktiež je pravdou, že vláda R. Fica pravidlá nemenila. Inými slovami súčasný predseda Najvyššieho súdu SR Š. Harabín bol zvolený na základe pravidiel, ktoré nastavila Dzurindova vláda. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

185/2002 Z.z


Diaľnice sú prakticky z veľkej miery financované práve z eurofondov.

Podľa Programu pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 – 2014 (s. 25), približne 40% zdrojov je hradených z národných zdrojov, a zvyšok ide cez fondy EÚ:

"V porovnaní s uplynulým obdobím prináša program na roky 2011 – 2014 kontinuitu v prioritách výstavby a zmenu vo financovaní. Prvým a najvýznamnejším zdrojom budú nenávratné finančné príspevky z fondov EÚ – na aktuálne i na nasledujúce programové obdobie. Aby sa mohli efektívne vyčerpať, výrazne sa posilnia tiež zdroje zo štátneho rozpočtu, a to na celé potrebné spolufinancovanie z národných zdrojov (v skutočnosti nie 15% ale v priemere vyše 40 % investičných nákladov diaľničných projektov)."

Ako informuje SITA (14. októbra 2012) Program výstavby diaľnic na roky 2011-2014 by mal byť aktualizovaný. Do dnešného dňa však nebol predložený na rokovanie vlády.

Všetky prostriedky čerpané prostredníctvom európskych fondov sú následne dofinancovávané štátnym rozpočtom. Napríklad pri úsekoch D1 Sverepec - Vrtižer , R1 Žarnovica - Šášovské podhradie a D1 Studenec - Beharovce , bolo financovanie v pomere 85% EU a 15% štátny rozpočet. Tieto stránky operačného programu Doprava však uvádzajú projekty len do roku 2010. Novšie stránky operačného programu zverejňujú len zoznamy úspešných projektov bez podrobných parametrov. Týka sa to malých/národných aj veľkých projektov. Pri všetkých týchto projektoch je možné očakávať takýto vysoký podiel financovania EU 85%, ktorý je na hornej hranici prístupnosti financovania z európskych fondov.

Aktuálny Operačný program Doprava (pdf) bol koncipovaný nasledovne. V prípade Prioritnej osi 2 - Cestná infraštruktúra (financované Kohéznym fondom) bol pomer prostriedkov 1 019 083 473 EU : 179 838 260 štátne verejné zdroje. V Prioritnej osi 5 . Cestná infraštruktúra (ERDP) bol pomer 694 044 961 EU:122 478 523 štátne verejné zdroje. (tabuľka str. 88)

Programu
SITA
D1 Sverepec - Vrtižer
R1 Žarnovica - Šášovské podhradie
D1 Studenec - Beharovce
malých/národných
veľkých
(pdf)


Tieto funkcie (predseda Súdnej rady, predseda Najvyššieho súdu a podpredseda Najvyššieho súdu, pozn.) rozdelili až v roku 2014. Teraz sú tam tri platy, tri motorové vozidlá.

Harabinov výrok podobného znenia Demagog.sk už overoval . Na základe toho hodnotíme prvú časť výroku ako pravdivú. V druhej časti sa však Harabin mýli v počte motorových vozidiel, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

‚‚ Štefan Harabin od 23. júna 2009, po svojom zvolení Súdnou radou SR, pôsobil vo funkcii predsedu Najvyššieho súdu SR. Podľa vtedy účinnej úpravy Ústavy SR sa podľa znenia čl. 141a automaticky stal zároveň aj predsedom Súdnej rady SR. Po 30. máji 2010, kedy Daniele Švecovej na poste podpredsedníčky NS SR uplynulo jej päťročné funkčné obdobie, bola jej nasledovníčka, Jarmila Urbancová, vymenovaná do funkcie prezidentom SR až 7. júna 2013 ( zdroj ). V období 31. mája 2010 až 6. júna 2013 teda bola funkcia podpredsedu NS SR neobsadená. Problém však nastáva v tom, že podpredseda NS SR v podstate predstavuje „len“ zástupcu predsedu NS SR, ktorého zastupuje v rozsahu jeho práv a povinností v čase jeho neprítomnosti, alebo keď funkcia predsedu NS SR nie je obsadená – mimo týchto podmienok podpredseda NS SR vykonáva právomoc v rozsahu, aký mu vymedzil predseda NS SR (podľa §39 1 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, verzie časovo účinnej od 1.11.2009 až 30.4.2011 ) ”

Novela zákona , ktorá upravuje platy spomenutých funkcii, vstúpila do platnosti 1. septembra 2014, plat sa teda začal vyplácať aj predsedovi Súdnej rady. Čo sa týka motorových vozidiel, na jeho užívanie má nárok jedine predseda Súdnej rady a predseda Najvyššieho súdu. Táto časť Harabinovho výroku je nepravdivá.

overoval

vtedy účinnej úpravy Ústavy SR

zdroj

Novela zákona

predseda Súdnej rady

predseda Najvyššieho súdu.


Rušíme poplatky, ktoré mali za vzdelávanie, to je už urobené, čiže mnohé veci z tých požiadaviek, ktoré lekári chcú, tie robíme.

Vzdelávanie lekárov prebiehalo v špeciálnom režime, v ktorom museli lekári zdaniť vzdelávanie resp. vzdelávacie akcie, pokiaľ vzdelávanie uhrádzali farmaceutické firmy. Jednou z požiadaviek Lekárskeho odborového zväzu bolo zrušenie zdaňovania vzdelávania lekárov. Na zrušení sa dohodli v auguste 2022, avšak podľa zoznamu splnených požiadaviek bola k 28. septembru 2022 takáto novelizácia zákona o dane z príjmov pozastavená (.pdf, str. 11). K 21.11.2022 sa podľa slov lekárov pozmeňovací návrh nachádzal v parlamente, kde čaká na schválenie.

LOZ sa nakoniec s vládou dohodli a 30. 11. vláda schválila memorandum , ktoré sa venuje aj vyriešeniu požiadavky o reforme vzdelávania. V čase vysielania relácie však ešte dohoda dosiahnutá nebola.

uhrádzali bolo pozastavená nachádzal memorandum


Je (Ladislav Kamenický, pozn.) nakoniec dlhé roky aj predsedom parlamentného výboru, ktorý má v kompetencii práve tieto otázky (financie, pozn.).

Ladislav Kamenický (SMER-SD), ktorý má na poste ministra financií nahradiť Petra Kažimíra, je od roku 2016 predsedom Výboru NR SR pre financie a rozpočet. Od roku 2012 do roku 2016 bol podpredsedom tohto výboru. Okrem toho je aktuálne aj členom Výboru NR SR pre európske záležitosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výbor NR SR pre financie a rozpočet rieši oblasť finančnú, rozpočtovú, oblasť bankového sektora a finančného trhu. Je to iniciatívny a kontrolný orgán NR SR, prerokúva vládne návrhy zákonov, poslanecké návrhy zákonov, medzinárodné zmluvy, správy a informácie zamerané na rozpočtovú politiku, finančný a hospodársky rozvoj.

Ladislav Kamenický
podpredsedom
Výbor


Viliam Čislák nastúpil bol vymenovaný do úradu 6. novembra 2014. Ku dňu vysielania relácie 17. januára 2016 ide o rok a dva mesiace.

vymenovaný


Aj z hľadiska štúdií, ktoré boli urobené, nemanažovanie pandémie covidu podľa odborníkov, ale podľa politikov prinieslo 20 000 úmrtí viacej podľa štatistík, ktorú sme nevydali my, ale váš bývalý expert na zdravotníctvo pán Zajac, a to bolo výsledkom toho, že to neriadili odborníci, ale boli tam politické vstupy bývalého premiéra Matoviča a ostatných.

Riadenie pandémie covidu-19 na Slovensku podľa štúdie o nadúmrtnosti, ktorej autorom bola aj Rudolf Zajac, ovplyvňovali nielen odborníci, ale aj politické rozhodnutia. Ak by krajina postupovala ako iné štáty EÚ, mohlo byť zachránených až 21 308 životov. Štúdia tiež kritizuje politizáciu očkovania a slabý krízový manažment. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Štúdiu s názvom „Nadúmrtnosť na COVID-19 v kontexte rozhodnutí zdravotnej politiky (roky 2020-2022)“ z decembra 2022 vypracovali doc. Ing. Peter Pažitný, MSc., PhD. Ing. Daniela Kandilaki, PhD. Ing. Ľubica Löffler, MSc. MUDr. Rudolf Zajac.

Rudolf Zajac pôsobil ako minister zdravotníctva vo vláde Mikuláša Dzurindu v rokoch 2002 až 2004. Bol zvolený na kandidátke strany Aliancia nového občan (ANO), ktorú viedol exšéf Markízy Pavol Rusko , dnes odsúdený v kauze Zmenky na 19 rokov odňatia slobody.

Štúdia konštatuje, že ak by sme postupovali ako iné krajiny EÚ, tak by mohlo byť zachránených od 3 582 (pri postupe podľa Českej republiky) do 21 308 (pri riadení pandémie podľa Dánska) ľudských životov ( .pdf , s. 14).

Podľa štúdie do riadenia pandémie zasahovala okrem odborníkov aj vtedajšia vláda ( .pdf , s. 20). Vláda sa pri riadení pandémie spoliehala aj na preočkovanie populácie, ktoré bolo komplikované politizáciou. „Viacerí vrcholoví politici odmietli očkovanie verejne podporiť (voliči týchto strán patrili aj medzi najväčších odporcov očkovania, Agentúra AKO, 2021), naopak populisticky sa viezli na vlne antivaxerov a dezinformácií“, uvádza štúdia ( .pdf , s. 21).

V prvej vlne podľa štúdie patrilo Slovensko medzi najúspešnejšie krajiny vďaka rýchlym opatreniam, disciplinovanosti verejnosti a politickej jednote napriek výmene vlády Petra pellegriniho za vládu Igora Matoviča. Naopad, druhá vlna sa spájala „s vyčkávaním, politickou nejednotou, veľmi slabým krízovým manažmentom premiéra Matoviča, stratou dôvery ľudí v opatrenia a zlou komunikáciou,“ ( .pdf , s. 20).

V štúdii bolo taktiež spomenuté zasahovanie politikov do odborných riešení, politické spory v koalícii či rozhodovanie sa na emocionálnom základe.

Rudolf Zajac v rozhovore pre Denník N uviedol : „Jednoznačne je vinná koalícia, ako manažovala pandémiu. Nepochybne je vinná opozícia, ako z toho spravila politickú agendu. V žiadnej krajine opozícia nemala ako hlavnú politickú agendu anticovid a antiočkovanie. Ale vinní sme aj my zdravotníci, lebo nie všetko dobre fungovalo, najmä do očkovania – všeobecní lekári nefungovali ako telemedicína ani klasicky. Zavreli sa. Vinné sú aj predchádzajúce vlády, ktoré zdravotníctvo doviedli do stavu, v akom je.“

pôsobil zvolený Rusko odsúdený Štúdia .pdf .pdf .pdf .pdf štúdii rozhovore uviedol


A ešte jedna malá poznámka, že znova, už sme tu mali vlny utečencov iks rokov dozadu, kde viem, že sme boli schopní, Slovensko bolo schopné vstrebať okolo 10 000 ľudí, ktorí žiadali o azyl, 10 000 v jednom období, hej, z vojnovej oblasti.

Vlnami utečencov rečníci myslia pravdepodobne počet žiadateľov o azyl, avšak žiadatelia o azyl nemajú možnosť sa začleniť do spoločnosti, keďže zostávajú v pobytových zariadeniach Ministerstva vnútra, kde čakajú na rozhodnutie o udelení štatútu azylanta. Je pravda, že v roku 2004 bolo podaných 11 395 žiadostí o azyl, avšak počet ľudí, ktorým bola udelená medzinárodná ochrana takéto cifry nedosahuje. Jurinová však vo výroku nehovorí o počte udelených azylov, ale len o počte ľudí, s ktorými sa slovenské úrady vysporiadali, ako neskôr aj špecifikovala v diskusii. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Od roku 1993 o štatút azylanta požiadalo 58 121 ľudí , z čoho azyl bol udelený 651 ľuďom. Štatút doplnkovej ochrany bol udelený ďalším 670 ľuďom, takže sa nedá hovoriť o masovom začleňovaní. Aktívny proces začleňovania začína udelením azylu na základe čoho človek vstupuje do integračného procesu. Počas integrácie azylant absolvuje jazykové kurzy, rekvalifikačné kurzy apod.

Údaje o počte žiadateľov o azyl ukazuje nasledujúci graf.

podaných
58 121 ľudí
z vlastného rozhodnutia


...v tomto výbore má koalícia väčšinu (Výbor NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport, pozn.).

Výbor NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport pozostáva z 13 poslancov NR SR, z toho siedmi sú členmi politických strán tvoriacich vládnu koalíciu a šiesti poslanci sú z opozičných politických strán. Preto výrok hodnotíme, ako pravdivý.


Mám na webe dlhé roky majetkové priznania, tak som aj bez advokáta, sám išiel na Generálnu prokuratúru, vypovedal, povedal som čo o tej veci viem a nikdy som nejakým spôsobom nespochybnil vôbec dôvod to skúmať. Naopak, povedal som, že mám plnú dôveru v orgány činné v trestnom konaní, že vec vyšetria

Radoslav Procházka má skutočne na internete majetkové priznania od roku 2009 a taktiež viackrát vyjadril dôveru v orgány činné v trestnom konaní. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Radoslav Procházka má zverejnené majetkové priznania od roku 2009 do roku 2013 na internetovej stránke Národnej Rady SR . Chýba tam však majetkové priznanie za rok 2014, ktoré sa zverejní v roku 2015. Procházka vypovedal na Generálnej prokuratúre, no z dostupných zdrojov sa nám nepodarilo zistiť či sa sám zastupoval. Taktiež vyslovil plnú dôveru, že orgány činné v trestnom konaní vec vyšetria.

Národnej Rady SR
vypovedal
vyslovil


Ako naozaj, keď máme tento rok šesťpercentný deficit a máme ísť z toho na nulu, to je teda, ak by som tak v úvodzovkách povedal, pekný masaker.

V roku 2023 deficit štátneho rozpočtu vystúpi na 6,3 percenta HDP. V prípade, že Odórova vláda nezíska dôveru parlamentu, nebude sa na ňu vzťahovať výnimka z dlhovej brzdy a bude musieť predložiť vyrovnaný rozpočet.

V marca 2012 sme schválili ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti, ktorý stanovil tzv. dlhovú brzdu . Keď dlh prekročí 50 percent HDP, vláde začnú nabiehať sankcie. Po prekročení dlhu na úrovni 57 – 60 percent HDP vláda musí predložiť vyrovnaný rozpočet. Hranice našej národnej dlhovej brzdy sa vlani nachádzali v rozpätí od 45 do 55 % HDP. V takomto prípade, ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti vyžaduje rozpočtové opatrenia, konkrétne do 30 dní vláda by musela predložiť návrh rozpočtu verejnej správy v súlade s ustanovenými podmienkami.

Dlh verejnej správy SR v roku 2022 dosiahol 63,38 miliónov eur, čo zodpovedá 57,80 % HDP. V roku 2021 dlh dosahoval 61,04 % HDP. Momentálne sa nachádzame v najprísnejšom pásme, v ktorom má vláda povinnosť predložiť vyrovnaný rozpočet, počas prvých dvoch rokov po schválení programového vyhlásenia vlády a vyslovenia dôvery vláde však má z tejto povinnosti výnimku (čl. 5, odsek 10).

Vláde Eduarda Hegera parlament vyslovil dôveru 4. mája 2021 a vyrovnaný rozpočet by tak museli predložiť až na rok 2024.

Už od roku 2020 existuje návrh zákona o zmene dlhovej brzdy, zatiaľ však nedošlo k jeho schváleniu.

Ak úradnícka vláda nedostane dôveru parlamentu, bude musieť predložiť vyrovnaný rozpočet a znížiť tak deficit z roka na rok z 6,3 % HDP na nulu.

vystúpi
predložiť
sme schválili
dlhovú brzdu
Hranice
predložiť
dosiahol
výnimku
vyslovil
zmene


Momentálne je situácia, aspoň takto ju hodnotíme, nasledovná. Grécko muselo ustúpiť a Grécko sa dohodlo na pokračovaní existujúceho mechanizmu finančnej pomoci až o 4 mesiace.

Krajiny Eurozóny uzavreli dohodu ohľadom predĺženia existujúceho mechanizmu finančnej pomoci pre Grécko o 4 mesiace . Pokračovanie pomoci pre Grécko závisí od uplatnenia reforiem, ktorých "deadline" je koncom apríla. Ak Grécko úspešne nenaplní stanovené podmienky a reformy, ďalších peňazí sa podľa nemeckého ministra financií W. Schäubleho nedočká. Tieto výsledky rokovania zároveň vyvolali v strane Syriza a u jej voličov rozpory, keďže sa nezhodujú s predvolebnými sľubmi. Grécka vláda sa na piatkovom rokovaní (20.2.2015) vzdala snáh obmedziť, prípadne zrušiť už zaužívané reformy a zaviazala sa, že bude zodpovedne hospodáriť. Tieto tvrdenia sa však vylučujú so sľubmi pred voľbami, v ktorých boli zahrnuté bohaté sociálne balíčky a odľahčenie dlhového bremena.

4 mesiace
Grécka vláda


Takže keď hovoríme o nejakom zrušení sankcií, pán Putin nám prestával dodávať plyn dávno predtým, než my sme nejaké sankcie zaviedli.

Ku koncu roka 2021 prišlo k viacerým incidentom, kedy ruský Gazprom pozmenil a pozastavil prietok plynu cez plynovod Jamal, čo viedlo aj k skokovému nárastu cien na burze v EÚ.

V októbri, novembri a decembri 2021 prúdil plyn cez plynovod Jamal v reverznom móde, a to vždy na niekoľko dní po sebe. Tento plynovod vedie z Ruska cez Bielorusko a Poľsko až do Nemecka a prúdi cez neho až pätina celkového dovozu plynu po súši, ako informovala TASR .

Akákoľvek manipulácia s prítokom plynu spôsobuje šok na trhu: inak tomu nebolo ani v decembri 2021, kedy sa podľa Reuters cena na burze v Holandsku pohybovala v rekordných hodnotách - 171 EUR za mWh. Ako zdôvodňuje The New York Times , tieto manévre zo strany Ruska sa v tom čase chápali ako jasný politický tlak na EÚ kvôli potrebnému schváleniu licencie na Nordstream 2, ktorý by privádzal plyn z Ruska priamo do Nemecka a obchádzal by východnú Európu.

Ako zdôraznila aj Medzinárodná energetická agentúra v septembri 2021, Rusko postupne znižovalo svoje dodávky plynu potrubím na trh EÚ, pričom svoje zásobníky v EÚ nenaplnilo na dostatočnú úroveň. Dodávky potrubím z Ruska klesli vo 4. štvrťroku 2021 medziročne o 25 %. Posledné dodávky plynovodom Jamal do Nemecka sa uskutočnili 20. decembra 2021.

Za zmienku stojí aj plynová kríza z roku 2009 medzi Ukrajinou a Ruskom, ktorá sa priamo týkala aj Slovenska a našich susedných štátov. Kríza z januára 2009 bola dôsledkom nevyriešeného obchodného sporu medzi Naftogaz (Ukrajina) a Gazprom (Rusko) a ukázala na solidaritu EÚ v podobe reverzného toku plynu na Ukrajinu.

Nakoľko sa tieto udalosti odohrali niekoľko mesiacov pred inváziou Ruska na Ukrajinu z februára 2022 (a teda pred uvalením prvého balíka sankcií), výrok ministra hospodárstva Hirmana hodnotíme ako pravdivý.

prúdil
TASR
Reuters
The New York Times
zdôraznila
Dodávky
plynová kríza


Nás sa to týka fakt len (zníženie kvóra na 10% v zákone o používaní menšinového jazyka pozn.), no to je možno ani 1 % nie je. To nie je dôležité povedzme hlavne pre nás, to je dôležité pre početne menšie. No za všetkých, za všetkých, lebo v našom prípade neviem, či to je dohromady 24, 25 takýchto dedín.

SITA : "Podľa vicepremiéra Rudolfa Chmela novela zákona o používaní jazykov národnostných menšín spôsobí, že jazyky menšín sa budú môcť v úradnom styku používať vo viacerých obciach. Odhaduje, že pribudne táto možnosť v 250 obciach. Maďarčinu môže v úradnom styku dnes používať príslušník maďarskej menšiny vo viac ako 500 obciach a tento počet by sa mal po novele zvýšiť približne o 25. Počet obcí, kde sa bude môcť používať rómčina, sa zvýši približne o sto." Chmelove slová dokladajú, že sa jedná o 10% maďarských dedín z celkového počtu dedín, ktorých sa má zákon dotknúť. B. Bugár znížil toto percento, aby prezentoval, že sa jedná o mizivejšie percento ako v skutočnosti.

SITA


Čo sa týka tohto (stíhania za rozdávanie šekov so sumou 1488 eur, pozn.), súd nič nepreklasifikoval, len sudkyňa povedala, že môže nad týmto rozmýšľať.

Trestný čin, vo veci ktorého je Marian Kotleba súdený, nebol prekvalifikovaný a sudkyňa iba upozornila na túto možnosť. Tvrdenie Mariána Kotlebu preto hodnotíme ako pravdivé. Kotleba sa mal previniť v marci 2017, kedy prostredníctvom šeku odovzdal sociálne slabším rodinám finančný dar v hodnote 1488 eur. Čísla 14 a 88 sú pritom známymi neonacistickými, resp. extrémistickými symbolmi. Práve na základe tohto skutku podal prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP) 28. októbra 2019 na Kotlebu obžalobu. Súdne pojednávanie vo veci podozrenia z prečinu prejavu sympatie k hnutiu smerujúcemu k potlačeniu základných práv a slobôd bolo 29. januára 2020 na žiadosť Kotlebu odročené . Kotleba sa v žiadosti opieral o upozornenie samosudkyne Špecializovaného trestného súdu Ruženy Sabovej. Tá sa vyjadrila, že súd môže skutok posudzovať aj prísnejšie , než bol súdu predložený v obžalobe. Trestný čin by bol tým pádom prekvalifikovaný. Podľa Sabovej sa dá na skutok pozerať aj ako priamo na propagáciu hnutia smerujúceho k potlačeniu základných práv a slobôd. V prípade takejto kvalifikácie by Kotlebovi hrozilo väzenie, nie len finančný trest.

previniť podal odročené upozornenie prísnejšie pozerať


Reakciu Mostu-Híd a konkrétne aj Bélu Bugára ani ja osobne nepovažujem za šťastnú a za primeranú, keď zablokoval parlament a zablokoval hlasovanie na 12-tej schôdzi.

Most-Híd odmietol hlasovať za akékoľvek zákony, kým sa nevyjasní situácia v koalícii, ktorá vznikla pri schvaľovaní dvojakého občianstva. Táto situácia sa udiala 10. februára 2011. Predsedovi NR SR R. Sulíkovi sa podarilo zrušiť 12. schôdzu až na druhýkrát, asi po polhodinovej prestávke, keďže pri prvom hlasovaní nebol parlament uznášania schopný.

odmietol zrušiť


To už vidíme, že akým spôsobom sa nakupuje (na ministerstve obrany, pozn.), či sa budeme baviť o napr. o presunutí 239 000 000 z rozpočtu za rok 2024 na školenia a kurzy, či už sú to nákupy, biznis, že to, ktoré boli pôvodne definované ako Medevac, teda zdravotnícke, teraz už majú plniť iný účel.

Je pravdou, že rozpočet ministerstva obrany v roku 2024 na školenia, konferencie a podobné podujatia sa navýšil z 8 na 239 miliónov. Nie je však jasné, z akých pôvodných účelov tieto zdroje pochádzali. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Juraj Krúpa hovorí o prípade presunu financií v rámci ministerstva obrany na konci roku 2024. O prípade ako prvý informoval poslanec Progresívneho Slovenska Tomáš Valášek. Ten tvrdí , že minister obrany Robert Kaliňák pomocou opatrenia v rámci ministerstva presunul 239 miliónov eur do sekcie „školenia, kurzy, semináre, porady, konferencie, sympóziá.“ Podľa Tomáša Valášaka bolo cieľom presunu financií možnosť ich následne netransparentne využiť a „rozdať“ v rámci ministerstva.

Progresívne Slovensko sa pokúsilo o tomto presune získať viac informácii prostredníctvom infozákona, no ministerstvo údajne odmietlo zverejniť tieto informácie.

Informácie, o ktoré zverejnil poslanec Tomáš Valášek, zodpovedajú tým, ktoré zverejnilo ministerstvo financií SR na v prehľade štátneho rozpočtu pre rok 2024.

. Zdroj: rozpocet.sk

Informácie o redefinovaní financií z kategórie Medevac, určený na evakuáciu ťažko chorých alebo ranených osôb, na iný účel sa nepodarilo overiť. Oslovili sme ministerstvo obrany, do vydania textu nezareagovalo.

tvrdí pokúsilo zverejnilo rozpocet.sk


Pán Zelenskyj ustúpil z toho a povedal, že azerbajdžanský plyn môže ísť a dnes dokonca výsledkom našej diplomatickej misie, o ktorú vy ste povedali nejaké slová, ktoré sú dehonestujúce, že sa hľadá, že sme v Turecku vyrokovali to, že dnes cez TurkStream na Slovensko plynie plyn do našich rúr.

Tranzit ruského plynu cez Ukrajinu bol ukončený 1. januára 2025 po vypršaní zmluvy medzi ruským Gazpromom a ukrajinským Naftogaz. Ukrajinský prezident pristúpil v januári 2025 na možnosť dovozu azerbajdžanského plynu cez Ukrajinu. Slovenská diplomatická misia na čele s premiérom Ficom absolvovala v januári 2025 rokovania v Ankare, kde s tureckým prezidentom Erdoganom diskutovali aj o využití plynovodu TurkStream na dodávky plynu na Slovensko. Po stretnutí prezident Erdogan uviedol , že sa o tejto možnosti porozpráva s ruským ministrom zahraničných vecí aj prezidentom Putinom. Ministerstvo hospodárstva následne informovalo , že Turecko je pripravené jednať o svojom zapojení do dodávok. Na Slovensko od 1. februára 2025 prúdi ruský plyn prostredníctvom plynovodu Turkstream.

Od 1. januára 2025 je tranzit ruského plynu cez Ukrajinu zastavený , keďže vypršala zmluva medzi ruským Gazpromom a ukrajinskou spoločnosťou Naftogaz. Prezident Zelenskyj vyjadril v januári 2025 súhlas s možnosťou dovozu azerbajdžanského plynu cez Ukrajinu. Štátna spoločnosť SPP uzatvorila po jednaniach ministerky hospodárstva Sakovej a predstaviteľov SPP v novembri 2024 pilotný krátkodobý kontrakt o dovoze zemného plynu s azerbajdžanskou firmou SOCAR. Riaditeľ obchodnej divízie SPP Michal Ľalík však dovoz plynu z Azerbajdžanu považuje za nereálnu možnosť kvôli nedostatočným produkčným kapacitám.

Na Slovensko sa naďalej dováža ruský plyn prostredníctvom iných krajín, keďže Slovensko má s Gazpromom uzavretú zmluvu až do roku 2034. Generálny riaditeľ SPP Ferencz informoval 6. februára 2025 verejnosť, že od 1. februára 2025 idú dodávky cez plynovod TurkStream, ďalej napojený cez Balkán a Maďarsko, a od apríla 2025 sa očakáva ich navýšenie po dohode Gazpromu s treťou stranu, keďže kapacity plynovodov z juhu sú plne vyťažené. Zatiaľ nie je verejne známe o aký objem sa budú dodávky z južnej trasy navyšovať.

Dodávky plynu z juhu sú umožnené vďaka existujúcej infraštruktúre medzi Slovenskom a Maďarskom. Hoci bola pôvodne využívaná najmä v smere zo Slovenska do Maďarska, debata o opačnom využití a možnosť prepojenia na Turkstream sa objavila už v roku 2020. Slovensko následne začalo viac využívať južné spojenie s Maďarskom na dovoz plynu od začiatku roku 2024. S blížiacim sa vypršaním zmluvy medzi Gazpromom a Naftogazom na Turkstream a južnú trasu opäť upriamil pozornosť aj výkonný riaditeľ Slovenského plynárenského a naftového zväzu Richard Kvasňovský.

Rokovania s Tureckom

Premiér Fico absolvoval 20. januára návštevu tureckej Ankary, kde sa stretol s prezidentom Erdoganom. Okrem premiéra sa diplomatickej misie zúčastnili aj minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Juraj Blanár, minister obrany Robert Kaliňák, ministerka hospodárstva Denisa Saková, a ministerka kultúry Martina Šimkovičová. Fico s Erdoganom podpísali deklaráciu o nadviazaní strategického partnerstva medzi Slovenskom a Tureckom.

Následne premiér Fico s prezidentom Erdoganom diskutoval o využití plynovodu Turkstream pre dodanie ruského plynu na Slovensko. Úrad vlády vo svojej tlačovej správe neuviedol konkrétne závery týchto rokovaní. Prezident Erdogan na tlačovej konferencii povedal, že: „ak Ukrajina prestala dodávať cez svoje územie plyn na územie Slovenska, my sme sa cez naše ministerstvo snažili prijať nevyhnutné kroky na otvorenie rokovaní.” Ďalej uviedol : „Povedal som, aby sme zvážili túto potrebu Slovenska pre zemný plyn, a môj minister zahraničných vecí to prebral aj s (ruským) ministrom (Sergejom) Lavrovom. Ja to môžem prebrať s prezidentom (Vladimirom) Putinom.”

Ministerstvo hospodárstva po návšteve informovalo , že Turecko je pripravené jednať o svojom zapojení do dodávok po rokovaniach medzi premiérom Ficom a ministerkou hospodárstva Sakovou s tureckým prezidentom Erdoganom a tureckým ministrom obchodu Bolatom.

31. januára sa ministerka hospodárstva Denisa Saková stretla v Istanbule s tureckým ministrom pre energetiku Alparlsanom Bayraktarom, s ktorým podľa ministerstva rokovala o zabezpečení stabilných dodávok plynu do Európy.

Rokovania v Rusku

Rokovaniam v tureckej Ankare predchádzala séria rokovaní v Rusku s predstaviteľmi Gazpromu a ruským prezidentom Putinom. V tlačovej správe z dňa 5. decembra 2024 ministerstvo hospodárstva informovalo , že sa angažuje v sérii rokovaní so zástupcami relevantných krajín na zabezpečenie strategických surovín, bližšie informácie však neposkytlo. Ministerka hospodárstva Denisa Saková absolvovala spolu s generálnym riaditeľom Slovenského plynárenskeho priemyslu (SPP) Vojtechom Ferenczom rokovania s predsedom predstavenstva Gazpromu Alexejom Millerom 5. a 17. decembra v ruskom Petrohrade. Ministerka po rokovaniach uviedla : „ako sme avizovali, pokračujeme v rokovaniach o procese dodávok strategických surovín na Slovensko a aj ich transporte do Európy.“ Ministerstvo nezverejnilo viac informácií o výsledkoch rokovaní.

Premiér Fico sa 22. decembra 2024 stretol s ruským prezidentom Putinom, pričom informoval , že predmetom ich jednania bola aj otázka plynu, kde prezident Putin potvrdil pripravenosť naďalej dodávať plyn aj na Slovensko. Premiér Fico to však označil za „prakticky nemožné.“

Ministerstvo hospodárstva a SPP ubezpečili začiatkom roka verejnosť, že Slovensko je pripravené na ukončenie dohody vďaka zásobám spolu s diverzifikovanými zdrojmi a trasami. Na zasadnutí Výboru Národnej rady pre európske záležitosti 10. januára 2025 premiér uviedol: „Ruská strana potvrdila, že tento záväzok, ktorý má voči nám, doručí na Slovensko” ( video , 00:10:15). Premiér Fico v relácii V politike 12. januára 2025 oznámil, že ruská strana sa zaviazala plyn na Slovensko dodať inými trasami ( video , 00:14:21).

pristúpil
absolvovala
diskutovali
uviedol
informovalo
prúdi
zastavený
vyjadril
uzatvorila
považuje
dováža
idú
sa očakáva
sú
začalo
upriamil
absolvoval
zúčastnili
podpísali
diskutoval
neuviedol
uviedol
informovalo
stretla
informovalo
absolvovala
uviedla
nezverejnilo
stretol
informoval
Ministerstvo hospodárstva
SPP
video
video


Sme prvý spomedzi krajov (TSK, pozn.), ktorý má participatívny komunitný rozpočet, teda o časti financií rozhodujú priamo občania kraja.

Participatívny rozpočet majú už niektoré mestá ako napríklad Banská Bystrica , Trnava či Partizánske . Avšak spomedzi VÚC, je Trenčiansky kraj prvým, ktorý takýto rozpočet zavádza. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Myšlienka participatívneho rozpočtu sa zrealizovala v 80. rokoch 20. storočia v brazílskom meste Porto Alegre a v súčasnosti sa uplatňuje v mnohých európskych mestách – vo Francúzsku, Nemecku, Španielsku, Holandsku či Anglicku. Jeho zmyslom je zapojiť občanov do rozhodovania o rozdelení časti financií z rozpočtu, o určení priorít : "Participatívny rozpočet je proces priamej, dobrovoľnej a všeobecnej demokracie zabezpečujúcej ľuďom možnosť diskutovať o všetkom, čo sa týka verejného rozpočtu a politiky a zároveň prijímať relevantné rozhodnutia." Medzi prvé mestá na Slovensku, ktoré zaviedli participatívny rozpočet boli Magistrát mesta Bratislavy (2011 – 2013), Ružomberok (2011), Banská Bystrica (2013) a Bratislava – Nové mesto ( .ppt , s. 5). Postupne sa pridávajú aj ďalšie mestá (ako Trnava či Partizánske) a od roku 2017 má participatívny rozpočet aj TSK, ako prvý samosprávny kraj. 20. marca 2017 sa konalo zasadnutie zastupiteľstva TSK, na ktorom sa z rozpočtu pre rok 2017 vyčlenilo 99 tisíc eur, o použití ktorých rozhodnú občania v hlasovaní. Jeden projekt môže z vyčlenených finančných prostriedkov získať maximálne 2 200 eur. O zisk istej čiastky z rozpočtu prejavilo záujem 35 projektov , pričom si hlasy občanov mohli získať do 15. júla 2017. "V obálkach doručených na TSK sa nachádzali projekty napr. z oblasti kultúry, sociálnej pomoci, sociálnych služieb či voľnočasových aktivít. Zo župných peňazí sa tak možno zrealizuje projekt chránenej dielne – kaviarne, turistické tvorivo-hravé podujatie pre rodiny s deťmi na trenčianskej Brezine či napr. sa postavia nové ihriská." Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Banská Bystrica
Trnava
Partizánske
Výrok
priorít
.ppt
konalo
projektov


A čo sa týka inflácie, áno inflácia je vyššia ako bola v predchádzajúcich mesiacoch, ale za vlády Róberta Fica bolo mnoho mesiacov, kedy bola ešte vyššia, kedy bol pán Počiatek ministrom financií. Nech sa páči, mesiace napríklad august 2006 5,1 september 2006 4,6 november 2006 4,3 jún 2008 4,6 júl 2008 4,8 august 2008 5% september 2008 5,4% a ďalšie roky, ktoré nebudem vymenovávať, keby bola inflácia vyššia ako sú 4,1 % v máji tohto roka.

Uvedené údaje o miere inflácie za roky 2006 a 2008 sa zhodujú so štatistickými ukazovateľmi inflácie podľa CPI (Index spotrebiteľských cien) NBS.


Naše opatrenia podľa posledných prepočtov pôjdu proti rastu vo výške 0,4 %.

Súčasná prognóza IFP z 15. júna 2012 predpokladá, že v roku 2013, fiškálne opatrenia vlády znížia rast HDP o 0,4 p.b. Táto prognóza pracuje s predbežnou štruktúrou konsolidačných opatrení, vzhľadom na to, že definitívna podoba konsolidačného balíka bude zverejnená až v septembri 2012. Ako sa v správe ďalej uvádza " Očakávané zvýšenie daní z príjmu právnických osôb by malo znížiť čistú ziskovosť podnikov, čo môže viesť k obmedzeniu ich výdavkov na investície v roku 2013. Zmena daní z príjmu fyzických osôb, sociálnych a zdravotných odvodov a sociálnych príspevkov by mali v roku 2013 ovplyvniť disponibilné príjmy a spotrebné výdavky domácností s vyššími príjmami. Predpokladáme, že fiškálne opatrenia znížia rast HDP o 0,4 p.b. s najväčším dopadom na fixné investície a v menšej miere na spotrebu domácností. "

prognóza


Ale veď ja som ministrom bol pred 20 rokmi.

Július Brocka bol ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 1994. V pozícii ministra pôsobil od 15.3 do 13.12 1994, teda skutočne pred dvadsiatimi rokmi.

ministrom


Rokujeme aj na európskej úrovni. Využívame všetky inštitúty, ktoré Európska únia umožňuje.

Nevieme aké rokovania na európskej úrovni by mali prebiehať.


Ja som povedal, že základom rodiny je zväzok muža a ženy.

Andrej Kiska skutočne vo viacerých online rozhovoroch, napr. pre web HNOnline.sk (7. marca 2014), Aktualne.sk (19. februára 2014), Pravda.sk (18. februára 2014), SME (4. februára 2014), ale aj v rozhovore pre Žilinský večerník uvádza, že pre neho je základ rodiny vzťah muža a ženy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

HNOnline.sk

Aktualne.sk

Pravda.sk

SME

Žilinský večerník


Boli podvody na pôdohospodárskej agentúre, kde sme platili vašej okresnej predsedníčke dotácie na betón.

Pri vyplácaní agrodotácií dochádzalo k nezákonným platbám, firma niekdajšej poslankyne strany Smer poberala dotácie aj na betónové plochy. Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako pravdivé. Veronika Remišová odkazuje na podozrenia pri prerozdeľovaní agrodotácií na Zemplíne, na ktoré v marci 2018 upozornil Andrej Bán. V kauze figurovala firma Agro Porúbka, ktorej majiteľkou je bývalá poslankyňa za Smer a niekdajšia okresná predsedníčka strany v Michalovciach Ľubica Rošková. Firma poberala poľnohospodárske dotácie na asfaltové parkovisko či letisko. Po medializácií kauzy podala Pôdohospodárska agentúra trestné oznámenie na neznámeho páchateľa. Uviedla , že „pri kontrolách na mieste boli zistené nespôsobilé plochy, čo malo za následok nezrovnalosti zistené po vyplatení platieb. Aktuálne prebieha proces vymáhania neoprávnených platieb od žiadateľa.“ V januári 2019 portál aktuality.sk informoval o tom, že vyšetrovateľ protikorupčnej jednotky obvinnil Ľubicu Roškovú zo subvenčného podvodu a poškodzovania finančných záujmov Európskej únie. Rošková podala voči proti obvineniu sťažnosť, no neuspela. Pohľadávky PPA voči Roškovej firme predstavujú viac ako 200-tisíc eur. Firma Agro Porúbka je od decembra 2019 v konkurze , je preto možné , že budú vyplatené len čiastočne. Podvody pri vyplácaní agrodotácii našli v agentúre aj vyšetrovatelia OLAF-u.

upozornil
je
poľnohospodárske
asfaltové parkovisko
podala
Uviedla
informoval
podala
predstavujú
konkurze
možné
našli


Bolo dohodnuté so všetkými, že kamión bude po celú dobu chránený, aj bol a kamionista nebude zatknutý.

Konkrétne znenie dohody medzi stranami (štátmi) sa nám nájsť nepodarilo.


Preto ak máme najvyšší hospodársky rast v Európe...

Takže opäť. Najvyšší rast máme prognózovaný spolu s Poľskom.


Projektová príprava je v štádiu pripomienkovania obyvateľov na Tatranskej ulici, kde je problém s parkovaním...

Možnosť pripomienkovať projekt parkoviska na Tatranskej ulici majú obyvatelia Banskej Bystrice do 5. novembra 2018. Informáciu zverejnilo mesto na svojom webe , občania sa môžu k návrhu vyjadriť prostredníctvom mailu. Cieľom projektu je vytvoriť 227 parkovacích miest za touto najväčšou ulicou v Banskej Bystrici.

webe informuje zvykli


Jednoducho občanovi sa naozaj mohlo stať, že sa ráno zobudí a jeho dom bude patriť Národnej diaľničnej.

Predkladatelia návrhu zákona o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest argumentovali , že táto úprava zníži čas nutný na prípravu výstavby zo siedmych až dvanástich rokov na približne tri až štyri roky. Zrýchlenie sa týka najmä procesu vyvlastnenia pozemkov. Z jedného dňa na druhý sa však vlastníctvo pozemkov nemení.

argumentovali


A keď sa pozrieme na demokratické krajiny, tam niekedy možno môžu diskutovať vášnivo o adopciách a podobných ďalších veciach, ale nikdy k žiadnym referendám nedošlo, vždycky ten akcent bol v dialógu so spoločnosťou, v dialógu s politikmi a tu ja si myslím, že je tá správna cesta.

Ak za demokratické krajiny v našom priestore považujeme minimálne všetky krajiny EÚ, tak nie je pravda, že by v žiadnej takejto krajine neprebehlo referendum o otázke práva na sobáš alebo právo na adopciou detí LGBT ľuďmi. Demagog.SK nehodnotí silu dialógu pred referendom. Napríkad v Slovinsku došlo roku 2012 k referendu , v ktorom voliči hlasovali proti (57 %) manželstvám LGBT ľudí a možnosť adopcií detí pármi rovnakého pohlavia. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V máji 2015 sa má konať referendum o otázke manželstiev párov rovnakého pohlavia v Írsku . Adopcie detí pármi rovnakého pohlavia nie sú súčasťou referenda, ale majú byť riešené v legislatíve. V júni 2011 sa konalo podobné referendum o manželstvách párov rovnakého pohlavia v Lichtenštajnsku . Toto referendum bolo úspešné . Na konci roka 2013 sa konalo referendum o otázke manželstva párov rovnakého pohlavia aj v Chorvátsku . V referende voliči odmietli manželstvá rovnakého pohlavia (65 %). Chorvátsky premiér po referende prisľúbil pripraviť a prijať zákony , ktoré LGBT ľudí viac zrovnoprávnia s heterosexuálnou väčšinou, hoci adopcie detí nebudú zahrnuté. V júli 2014 bolo registrované partnerstvo prijaté a od augusta resp. septembra 2014 je v Chorvátsku zákon o registrovanom partnerstve účinný. Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Slovinsku referendu proti Írsku Lichtenštajnsku úspešné Chorvátsku odmietli zákony júli Chorvátsku


Naproti tomu si do svojho programu však dali dobrú desiatku ústavných zmien, okrem iného aj zrušenie imunity ústavným zákonom.

V júli 2010 R. Fico hovoril len o " takmer desiatke " resp. deviatich návrhoch. V Novembri ich už bolo " jedenásť " . Nám sa podarilo napočítať 7 návrhov ústavných zákonov v programovom vyhlásení vlády . Ide o ústavné zákony: prekonania účinkov amnestií, o fiškálnom pravidle pre hrubý verejný dlh, rozpočtovej zodpovednosti (rozpočtová ústava), o konflikte záujmov, o nedotknuteľnosti 2. piliera, o Špecializovanom trestnom súde a Úrade špeciálnej prokuratúry.

takmer desiatke
deviatich
jedenásť
programovom vyhlásení vlády


Fínsko napríklad, kedysi, neviem, či to nezmenili už, fínsky premiér povedal, že odmieta kvóty, ale budú teda na základe dobrovoľnom, ich rozhodnutím prijímať oveľa viac ľudí a takýchto, dá sa povedať vyhlásení čítam stále viac a viac.

Fínsky premiér Juha Sipilä sa opakovane vyjadril proti zavedeniu povinných systémových kvót prerozdelenia utečencov prúdiacich do Európy. Utečencov vo Fínsku prijať chce, no zdôrazňuje, že je tak potrebné urobiť na základe dobrovoľnosti. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Na tomto postoji sa Sipilä zhoduje aj s fínskym ministrom zahraničných vecí Timom Soinim : " "Náš návrh je, aby sme sa pohli vpred na dobrovoľnej báze, avšak nemôžeme napredovať pod nátlakom." Fínsky zástupcovia vlády sa vyjadrili, že Helsinki prijmú návrh Európskej komisie na presídlenie migrantov, avšak odmietli, aby bol systém kvót povinný. " Pridal sa k nim i fínsky minister vnútra Petteri Orpo, ktorý bol " začiatkom tohoto mesiaca (Sept 2015, pozn.) pripravený prijať takmer 2400 žiadateľov o azyl, ktorý boli pridelený Európskou komisiou (EC). Orpo medzitým odmietol návrh komisie na zavedenie permanentného mechanismu, ktorý by sa zapodieval s prílivom ľudí - na povinný systém prerozdelenia ľudí v Európe. " Systém povinných kvót " má za úlohu presídliť migrantov medzi 28 členov (EÚ, pozn.) na základe ich počtu obyvateľov, celkového HDP, priemerného počtu žiadostí o azyl a pomeru utečencov voči miliónu obyvateľov, rovnako ako proporčnej nezamestnanosti. " Najväčší problém vidí Sipilä v súčasnej priepustnosti európskych hraníc : " "Celá reťaz je plná dier." Podľa jeho odhadov by v blízkej budúcnosti mohlo vstúpiť na územie EÚ až 5 miliónov ľudí. "Pokiaľ by sme mohli veriť tomu, že tento (hraničný, pozn.) systém funguje a že vonkajšie hranice EÚ budú slúžiť na to, na čo slúžiť majú, potom by som bol otvorený tomu, aby sa fínske kvóty značne navýšili." " Fínska vláda odhaduje , že by tento rok mohla krajina prijať až do 30 000 žiadateľov o azyl. Premiér Sipila teda nemá problém s prijatím i viacerých žiadateľov o azyl než by kvóty od Fínska požadovali, avšak požaduje, aby tak bolo vykonané na dobrovoľnej báze. K tomuto postuju sa pridaváva i vládnuca dánska strana Venstre či rumunský prezident Klaus Iohannis, podľa ktorého je toto prerozdelenie " veľmi byrokratické ." Fínsky premiér však prejavuje svoju ochotu poskytnúť pomocnú ruku ľuďom v núdzi aj mimo sféry politických rozhodnutí: " Juha Sipilä ponúkol prispieť k čiastočnému odbremeneniu Európy od immigračnej krízy a oznámil, že muslimský utečenci môžu zostať v jeho nevyužívanej letnej chate v Kempele, malom meste iba 184km od polárneho kruhu ." Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Timom Soinim
minister vnútra
kvót
hraníc
odhaduje
pridaváva


len ja som k tomu nepristúpil (minimálne vzdelanie starostov, pozn.), to je poslanecký návrh, ktorý poslanecká snemovňa odsúhlasila. ...Videli ste, že aj v parlamente si získala tento návrh podporu tuším 99 poslancov, čiže de facto ústavnej väčšiny.

Je pravdou, že išlo o poslanecký návrh, nie návrh Ministerstvo vnútra, že starosta musí mať minimálne strednú školu. Tento návrh podporilo až 99 poslancov, čo je ústavná väčšina. Išlo o poslanecký návrh poslancov SMER-SD - pozmeňujúci návrh zákona o podmienkach výkonu volebného práva poslanca Bublavého. Za tento návrh hlasovali traja poslanci OĽaNO, šiesti poslanci SDKÚ-DS a deviati poslanci KDH, štyria nezaradení poslanci a 77 poslanci SMER-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 16.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

podporilo pozmeňujúci hlasovali


Veď nakoniec Regulačný úrad je stále obsadený ľuďmi, ktorých tam nominovala bývalá vláda.

NR SR počas vládnutia R. Fica vo februári 2007 schválil novelu zákona o regulácii v sieťových odvetviach , čím sa skončilo funkčné obdobie vtedajších členov regulačnej rady. O dva mesiace neskôr Ivan Gašparovič vymenoval nových členov Rady pre reguláciu. Na čele Úradu pre reguláciu sieťových odvetví stojí Jozef Holjenčík, ktorý bol nominovaný stranou SMER.

Jozef Holjenčík,

stranou SMER.


...prišli sme (vláda Radičovej, pozn.) s reformou dávok v hmotnej núdzi (...).

Podľa štúdie o vnútroštátnych politikách ( .pdf, s.7 ) vykonanej Sociologickým ústavom Slovenskej akadémie vied vláda Ivety Radičovej „ plánovala zásadné reformy aktívnych opatrení na trhu práce (vytvorenie medzitrhu práce) a systému pomoci v hmotnej núdzi (založené na znížení dávok s cieľom zvýšiť motiváciu príjemcov pracovať) “. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf, s.7
Návrh
vysvetlila


Malo sa hlasovať minulú schôdzu. Urobili sme gesto vzhľadom k tomu konfliktu, ktorý tam nastal a odložili sme hlasovanie. (o zmene Ústavy v otázke imunity, pozn.)

O zúžení imunity sa malo hlasovať podľa agentúrnej správy SITA a tiež TASR 10. septembra 2010, ale bolo odložené kvôli incidentu poslancov Matoviča a Kaliňáka, ktoré bolo dôvodom na opustenie rokovacej sály poslancov za Smer-SD.


Pod rúškom aktualizácie (upgrade systému) za 24 rokov nikto nevyhlásil novú súťaž (na spravovanie systému riadenia dopravy, pozn.).

Najnovšia zmluva mesta Bratislava na upgrade systému riadenia dopravy je z decembra 2016. Zmluva bola uzatvorená bez predchádzajceho verejného obstarávania a dodávateľom je firma Siemens. Siemens bola dodávateľom aj pri poslednej dostupnej zmluve mesta na riadenie dopravy z roku 1992. Za 24 rokov teda podľa dostupných informácií nebola podpísaná zmluva s inou spoločnosťou. V roku 2010 bola vypísaná súťaž na prevádzku cestnej svetelnej signalizácie, nie sú však známe jej výsledky, pravdepodobne bola zrušená, tak ako uvádza v blogu aj Droba. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výrok pochádza z Drobovho blogu z marca 2017 . Oficiálny web mesta Bratislava informuje nasledovne: " Hlavné mesto SR Bratislava nahradilo v roku 1993 pôvodný riadiaci systém dopravy riadiacim systémom od firmy SIEMENS, a.s. (podľa výsledku medzinárodného tendra a zmluvy zo dňa 30. júna 1992) . " Web (na podstránke o riadení dopravy) ďalej neuvádza akúkoľvek ďalšiu zmluvu či súťaž, týkajúcu sa riadenia dopravy.

blogu
marca 2017
web mesta Bratislava
pdf
pdf
Register zmlúv mesta
archív zmlúv
Bratislavské noviny
Vestník
2011


Veď v tom monštre (spis "Gorila", pozn.) sa píše napr., že KDH malo prijať úplatok 200 mil. Sk od istej firmy. A keď som na to prišiel, že som sa s Hrušovským mal o tých 200 mil. Sk podeliť.

V spise "Gorila" sa uvádza: "Határ hovorí, že sa dozvedel, že Dzurinda a Hrušovský dostali od Siemensu 200 mil. Sk cez Mníchov . Haščák si myslí, že to nie je pravda. Határ hovorí, že sa to dozvedeli od človeka zo Siemensu, čo mal na starosti prevody v súvislosti s obchodom. Haščák hovorí, že Siemens dáva peniaze len za konkrétne obchody. Határ hovorí, že išlo práve o nejaký konkrétny obchod za 2 mld. Sk. Malo ísť o nejaký starší obchod na MV SR, ktorý malo dohodnuté KDH. Keď sa o tom dozvedel Dzurinda, tak KDH muselo s ním ísť napoly."

spise "Gorila"


Na stretnutí s pánom Lavrovom a ja som to aj vysvetlil v mojom statuse, kde som jasne povedal, že pán Lavrov ma okrem iného informoval aj o tom, že sú súčasťou takejto stratégie, ktorú oni vytvárajú (pozn. euroázijský bezpečnostný pakt), to je všetko. Agentúra TASS to posunula do pozície, ktorú nepovedal ani pán Lavrov a nebola to ani realita.

Začiatkom decembra minulého roka sa slovenský minister zahraničia Juraj Blanár stretol so svojim ruským náprotivkom Sergejom Lavrovom. Po stretnutí publikovali média informáciu, podľa ktorej slovenská strana údajne prejavila záujem o zapojenie sa do rámca eurázijskej bezpečnostnej architektúry, ktorý by mal byť protiváhou NATO. Tvrdenia pochádzali z vyhlásenia ruskej tlačovej agentúry TASS, ktorá podľa Blanára slová ruského ministra nekorektne posunula. V skutočnosti však ruská agentúra presne citovala Lavrovovo vyjadrenie. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Minister zahraničných vecí Juraj Blanár odkazuje na jeho tretie stretnutí s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom na Malte, ktoré uskutočnilo 5. decembra 2024. Po tomto stretnutí ruská tlačová agentúra TASS publikovala správu, podľa ktorej malo Slovensko prejaviť záujem o eurázijský bezpečnostný pakt. Táto tlačová správa bola uverejnená na základe vyhlásenia z Sergeja Lavrova z tlačovej konferencie 5. decembra 2024.

Ruské ministerstvo zahraničných vecí na svojej internetovej stránke zverejnilo prepis z tejto tlačovej konferencie. Počas nej Sergej Lavrov povedal : „Druhá medzinárodná konferencia o euroázijskej bezpečnosti sa uskutočnila na konci októbra tohto roku. Následne sme, spoločne s bieloruskými náprotivkami, zasadili o vytvorenie Euroázijskej charty pre diverzitu a multipolaritu v 21. storočí. Jej hlavné časti sme rozposlali medzi krajinami ktoré sú členmi SCO (Šanghajskej organizácia spolupráce), EAEU (Eurázijskej ekonomickej únie), Organizácie Dohody o spoločnej bezpečnosti (CSTO), a Spoločenstva nezávislých štátov (CIS). Zdieľali sme to s členmi Združenia národov juhovýchodnej Ázie (ASEAN).

Máme v pláne pokračovať v presadzovaní tohto konceptu cez dialóg so všetkými ostatnými krajinami, ako aj európskymi krajinami, ktoré prejavili záujem zúčastniť sa týchto debát. Konferencia v Minsku bola poctená aj prítomnosťou ministra zahraničných vecí a obchodu Maďarska Petra Szijjártóa. Slovensko taktiež prejavilo záujem. Som preto presvedčený, že aj ostatné krajiny uznajú priame výhody tejto iniciatívy v zmysle presadzovania ich dlhodobých záujmov, a adresovania potrieb ich populácii“.

Rovnakú časť príhovoru citovala aj tlačová správa ruskej agentúry TASS v článku s nadpisom: Slovensko a Maďarsko zaujala myšlienka novej bezpečnostnej architektúry pre Euráziu - Lavrov.

Deň po vyhlásení Sergeja Lavrova, a tlačovej správe agentúry TASS, Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR dementovalo záujem Slovenska o vstup do Eurázijského bezpečnostného paktu, ktorý sa pokúša presadiť Ruská federácia.

„Slovensko je jasne ukotvené v bezpečnostnej architektúre Severoatlantickej aliancie a zároveň dôsledne presadzuje diplomatické riešenia akýchkoľvek konfliktov s cieľom dosiahnutia stabilného a trvalého mieru," uviedol komunikačný odbor ministerstva.

odkazuje publikovala povedal citovala dementovalo uviedol


...a to bolo veľmi dôležité, predĺžili sme dobu potrebného poistenia, pretože od 1.1.2004 stačilo desať rokov poistenia a ľudia, ktorí odchádzali do dôchodku do 31.12. museli mať poistenia, museli do systému platiť minimálne 25 rokov. Odrazu stačilo desať rokov.

Zákon č. 100/1998 Zb. o sociálnom zabezpečení, "§ 21: Podmienky nároku na starobný dôchodok: Občan má nárok na starobný dôchodok, ak bol zamestnaný najmenej 25 rokov ... Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení účinný od 1. januára 2004, "§ 65: Podmienky nároku na starobný dôchodok: " Poistenec má nárok na starobný dôchodok, ak bol dôchodkovo poistený najmenej 10 rokov..."


...  ale faktom zostáva to, že určite by to nebolo až tak zlé, keby sme ignorovali trištvrte roka, minulá vláda ignorovala trištvrte roka, že príde sem kríza. Proste sme stále tvrdili, že nás sa to nebude dotýkať a potom, keď to prišlo, jednoducho už bolo neskoro.

Vláda R. Fica pripravila v novembri 2008 protikrízový balíček, t.j. v tomto období už nejaké dôsledky krízy očakávané boli. Výroky, ktoré by potvrdili Švejnovo tvrdenie z obdobia pred prijatím zmieneného opatrenia sa nám však nájsť nepodarilo. SITA 28.9.2008: Fico: "Máme šťastie, že na Slovensku nie je rozvinutý finančný a kapitálový trh“, vyhlásil v diskusnej relácii Slovenského rozhlasu (SRo) Sobotné dialógy. Dodal, že domáci bankový sektor je v poriadku a finančná kríza by ním nemala zatriasť, podobne, ako sa to stalo v prípade akciových trhov. SITA 21. 11 2008: Premiér Fico v prejave odborárom garantoval, že dopady hospodárskej krízy na SR budú minimálne. TASR 30.12.2008: Fico: "Som pretopresvedčený, že Slovensko má východiská, ale nenahovárajme si, že sa nás kríza nedotkne. Aj nás kríza dobre prefacká. Určite nás prefacká, vidíme prvé signály. Riešime teraz napríklad problém so slovenským Cargom, s nákladnou železničnou dopravou. Už počúvam aj nejaké pohyby v podnikateľskom prostredí. Ale na druhej strane si myslím, že nikto nemôže vláde SR vyčítať pasivitu." Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

pripravila SITA SITA TASR


...my sme vrátili naspäť Gabčíkovo do štátnych rúk, Transpetrol, matku SPP...

Podobné výroky sme už v Demagog.sk overovali viackrát. Ficova vláda naozaj odkúpila matku SPP, pričom ovládli aj tzv. rezervný plyn, taktiež odkúpili podiel v Transpetrole a počas súčasnej vlády súd rozhodol o neplatnosti zmluvy o prenájme Vodnej elektrárne Gabčíkovo. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rezervný plyn
Pravda
odkúpila
schválený
rozhodol
Vodohospodárska výstavba


...príklad Lotyšska alebo Maďarska z posledných rokov je, že bez pôžičiek, a tu (pomoc Grécku, pozn.) ideme platiť my.

Iste, Lotyšsko aj Maďarsko sa obišli bez pomoci v rozsahu a charaktere, ktorá má byť teraz poskytnutá Grécku. Ale obe krajiny dostali pôžičky od Medzinárodného menového fondu, do rozpočtu ktorého prispieva aj Slovenská republika (aj keď tá suma je samozrejme nižšia ako terajšia slovenská spoluúčasť), pri Maďarsku sa na finančnej pomoci podieľala aj EU. Maďarsko dostalo "aj od nás" v decembri 2008 dve miliardy eur . EU tiež v januári 2009 schválila pôžičku Lotyšsku vo výške 3,1 miliardy eur.

v decembri 2008 dve miliardy eur
schválila pôžičku


V Prahe, Ríme, v Paríži, v Aténach, v Bruseli, kdekoľvek sa pozriete, sú obrovské štrajky. Padá jedna vláda za druhou.

Posledný štrajk v Česku nastal nedávno 16. júna 2011, išlo o odborový štrajk, ktorý zastavil vlaky a MHD v niektorých mestách. Televízia TA3 27. júna 2011 uviedla, že "Rozpad českej vládnej koalície je už zrejme na dosah." Zatiaľ však česká vláda nepadla. Ak by sa to aj stalo, nie je to pre nutnosť úspor v krajine. Grécko zažilo 17. júna 2011 reorganizáciu vládneho kabinetu, premiér Papandreu as nemenil. Celá vláda nepadla. Za posledné mesiace zažilo Grécko niekoľko štrajkov. Medzi jednými z posledných je štrajk prístavných robotníkov z 23. júna 2011. 15. júna prebehol generálny štrajk proti úsporným opatreniam vlády. Vo Francúzsku vláda za posledné mesiace nepadla. Žiadny výrazný štrajk v posledných mesiacoch sme nenašli. Belgicko bolo 13. júna 2011 už rok bez vlády. Vládne dočasná vláda. 4. marca 2011 prebehol v Belgicku generálny štrajk . V Taliansku ochromil hlavne železničnú dopravu štrajk dňa 1. apríla 2011. Vláda je však aj napriek škandálom okolo premiéra Silvia Berlusconiho zatiaľ relatívne stabilná. Vlády tak aj napriek rôznym krízam jedna za druhou nepadali, výraznejšie štrajky sa však za posledného polroka vyskytli vo všetkých zmienených krajinách okrem Francúzska.

štrajk
17. júna 2011
štrajk
generálny štrajk
bolo
generálny štrajk
štrajk


Tak evidentne nepodporili všetci poslanci Smeru. Zďaleka je zvolená, možno dostala Erika najmenej hlasov. Nieže možno, ale dostala najmenej hôasov zo všetkých podpredsedov, ale je regulérne zvolená. A teda prispeli k tomu aj niektorí poslanci Smeru. Kto vie. Zas na druhej strane možno v opozície súčasnej nám nepodporili niektorí ju. To už nikto nevie zistiť pri tajnom hlasovaní.

Dňa 4.apríla 2012 prebehla voľba podpredsedov NRSR. Novými podpredsedami sa stali štyria poslanci s počtom hlasov: Renáta Zmajkovičová (Smer-SD) - 121 hlasov, Jana Laššáková (Smer-SD) - 135 hlasov, Ján Figeľ (KDH) - 114 hlasov a Erika Jurinová (OĽaNO) získala najmenej, 106 hlasov. Bez podpory Smeru by E. Jurinovú zvoliť možné nebolo. Vzhľadom na tajnosť hlasovania nie je možné zistiť, či to boli práve poslanci Smeru, ktorí za kandidátku OĽaNO nehlasovali, je ale pravdepodobné, že niektorí vládni poslanci Jurinovú nepodporili.

SITA


Možno sa pamätáte, možno nie, že čo sa dialo v tomto kraji, keď sa všetko išlo prenajať, dokonca domovy sociálnych služieb, keď to je blízko tejto tematiky, na 30 rokov za korunu.  Kto to išiel prenajímať, kto sa proti tomu postavil? Ja som sa proti tomu postavil, aj som vyhral všetky súdne spory, že domovy sociálnych služieb a dneska aj nemocnice, sú v našich rukách, majetkovo určite.

Výrok Milana Belicu hodnotíme ako pravdivý, pretože súvislosti, ktoré popisuje sú v súlade s informáciami v dostupných zdrojoch. V Nitrianskom samosprávnom kraji sa naozaj domovy sociálnych služieb prenajímali za jednu korunu neziskovým organizáciám na 30 rokov. Prenajímanie odsúhlasili poslanci. Belica zmluvy nepodpísal, sú však platné, pretože poslanci prelomili jeho veto druhým hlasovaním. Belica všetky zmluvy posunul na prokuratúru. NSK a jeho predseda Belica podali žaloby na zmluvy o prenájme domovov sociálnych služieb, v ktorých súd konštatoval ich neplatnosť. SITA , 18. januára 2008: "V prípade domovov sociálnych služieb vedie samospráva päť súdnych sporov, z toho v štyroch prípadoch už okresné súdy rozhodli o neplatnosti Fehérových podpisov a tri z nich potvrdili aj krajské súdy." V júni 2012 bol M. Féher odsúdený : "Župan odmietal podpísať viaceré zmluvy schválené zastupiteľstvom. Napríklad zmluvu na výstavbu nového sídla úradu samosprávneho kraja za vyše 8,8 milióna eur. Súkromná firma GAP Real dostala zákazku bez výberového konania. Išlo aj o úver od OTP Banky a o odobrenie transformácie domovov sociálnych služieb pod správu piatich neziskových organizácií , v ktorých figurovali devätnásti krajskí poslanci, prevažne za SMK." Čo sa týka nemocníc, podľa výpisu majetku na stránkach NSK patrí samosprávnemu kraju nezisková organizácia Nemocnice a polikliniky n.o., ktorá zároveň prevádzkuje nemocnice v Leviciach a Topoľčanoch. Okrem týchto dvoch nemocníc vlastní NSK nemocnicu v Šali a Komárne. Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prenajímali podali konštatoval SITA odsúdený stránkach


Viaceré z tých vecí, pán Danko, som aj ja presadil. Konkrétne zrušenie koncesionárskych poplatkov, aj keď Smer ich teda opätovne zaviedol, zmenu tlačového zákona.

Daniel Krajcer ako minister kultúry 31. mája 2011 novelizoval tlačový zákon. Novelou zákona o Rozhlase a televízii Slovenska schválenou 21. októbra 2011 tiež presadil zrušenie koncesionárskych poplatkov a zaviedol dotáciu pre televíziu a rozhlas priamo zo štátneho rozpočtu. Strana Smer následne koncesionárske poplatky opäť zaviedla. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zrušenie Trend


Ale ja si dovolím len zacitovať prezidenta holandskej obchodnej komory na Slovensku, ktorý na margo práve zákonníka práce povedal: "Každá legislatívna zmena ovplyvňujúca podnikanie vytvára ďalšie náklady na zavádzanie týchto pravidiel do praxe. Sme zasypaní množstvom návrhov rôznych legislatívnych zmien, ktoré prezentujú médiá a dávajú investorom pocit neistoty."

K novele zákonníka práce sa začiatkom apríla vyjadril Emile Roest, prezident Holandskej obchodnej komory takto: "Vítame zmeny v legislatíve, ktoré zlepšujú podnikateľské prostredie a sociálne zabezpečenie našich zamestnancov. Všeobecne, našou preferenciou je stabilné prostredie, v ktorom prebiehajú len nevyhnutné legislatívne zmeny. Každá legislatívna zmena ovplyvňujúca podnikanie vytvára ďalšie náklady na zavádzanie týchto pravidiel do praxe. Sme zasypaní množstvom návrhov rôznych legislatívnych zmien, ktoré prezentujú médiá a dávajú investorom pocit neistoty. "

vyjadril


Prepáčte, ja ešte druhú vec som, ešte druhý veľký rozdiel (medzi kauzou Gorila a Sasanka pozn.). Tam nie je o žiadnej korupcií ani slovo (v Sasanke pozn.).

V spise Sasanka sa o korupcii ani o finančnej odplate nehovorí. Ako uvádza denník Pravda spis Sasanka obsahuje prepisy esemesiek Richarda Sulíka s podnikateľom Mariánom Kočnerom zo septembra až decembra roku 2010, ktoré sa týkajú najmä vtedy prebiehajúcej voľby generálneho prokurátora.

Sasanka uvádza


Bol tu generálny tajomník OECD, ktorý hovoril o tom, že Slovensku poškodí zvýšenie dane z 19% na 23% pre podnikateľské subjekty.

P. Hrušovský neinterpretuje výrok správne. Generálny tajomník OECD Angel Gurria okrem iného upozornil na štruktúru daní , ktorá by sa mala upraviť tak, aby bola menej škodlivá pre ekonomický rast. Upozornil na celosvetový trend vyššieho zdaňovania spotreby a majetku, ktoré vedú k vytváraniu nový pracovných pozícií. Nevyjadril však názor, že zvýšenie daní poškodí podnikateľské subjekty na Slovensku, práve naopak, povedal, že plne chápe zvýšenie daní z 19% na 23% u firiem.

štruktúru daní
zvýšenie daní


...takže on to doslovne a do písmena nejakým spôsobom po stránke svojej ako ministra vyhláškou nejako eliminuje.

Vyhláška, o ktorej Slota hovorí, zatiaľ neexistuje, je to teda neoveriteľné. Doteraz sa o nej hovorilo najmä v súvislosti s veľkosťami zástav a financovania ich nákupov. V prípade, že ani neexistuje možnosť posunutia platnosti zákona vyhláškou, Slota pravdu nehovorí.

o nej hovorilo


(...) pretože už doposiaľ sme to mali tak zabehnuté, že Švédsko, Nemecko aj ďalšie severské krajiny vlastne v prípade azylových procedúr používali liberálnejšie prístupy ako je stanovené medzinárodnými normami.

Liberálnejší prístup azylovej politiky Nemecka a Švédska ako je nutné podľa medzinárodných noriem potvrdzujú viaceré odborné štúdie a informácie úradov a organizácií. Podobne v prípade ďalšej severskej krajiny- Fínska a do istej miery aj Nórska, je prítomný liberálnejší prístup k azylovej politike. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Členské štáty OSN prijali v roku 1951 dohodu , ktorá sa zaoberá statusom utečencov a na jej základe sa utečenec definuje ako niekto, kto "owing to a well-founded fear of being persecuted for reasons of race, religion, nationality, membership of a particular social group or political opinion, is outside the country of his nationality, and is unable to, or owing to such fear, is unwilling to avail himself of the protection of that country." ("vzhľadom zo strachu z prenasledovania, z dôvodov rasy, náboženstva, národnosti, príslušnosti k určitej sociálnej skupine alebo politickému názoru, sa nachádza mimo krajiny svojej národnej príslušnosti a nie je schopný, alebo kvôli obavám, nechce využiť ochranu tejto krajiny"). ( celý text Dohody a Protokolu o statuse utečencov) Rovnako podľa princípov OSN, utečenci by nemali byť vrátení do krajiny, kde čelia vážnym ohrozenia na živote alebo slobode. Odopretie ochrany je možné iba vtedy, ak sú utečenci považovaní za hrozbu pre bezpečnosť krajiny alebo spáchali vážny zločin. O rozšírenom práve na azyl hovorí napríklad nasledujúca informácia z odbornej štúdie: " Additionally, many states have their own national regulations and forms of protection: in Germany, for example, Article 16a of the German Constitution (Grundgesetz) guarantees the right to asylum for the victims of political persecution . (...) Asylum seekers who have not been granted any form of protection are legally obliged to leave Germany. However, in many cases this does not happen, for various reasons: either repatriation is not possible (e.g. because the person in question does not possess valid identity documents), or there are no means of transport, or authorities cannot track the rejected asylum applicant. " Štúdia ďalej vysvetľuje, že rozšírenie práva na azyl v Nemecku pramení ešte z obdobia studenej vojny, teda z obdobia, kedy do západného Nemecka prichádzali ľudia utekajúci z východného bloku. Nemecký azylový systém je označovaný za pomerne liberálny. Iná štúdia zas vysvetľuje, že oproti azylovému systému v západnom Nemecku je dnešný nemecký systém oveľa reštriktívnejší, no potvrdzuje (.pdf,s.13), že oproti ostatným európskym štátom je nemecký azylový systém celkovo liberálnejší. Počet realizovaných návratov do krajín pôvodu je v Nemecku výrazne nižší, ako je európsky priemer(. pdf ,s.6). Štúdia Konrad Adenauer Stiftung ďalej uvádza (. pdf ,s.13): " liberal legislation and interpretations of German refugee law, in particular on the part of individual German states. Only about one-tenth of the rejected asylum seekers actually leave Germany.The criticism levelled at the abuses of German asylum law is justified – although the causes are more complex than is publicly perceived. " (...) " in Germany an asylum procedure is available even to migrants from safe countries of origin. German policy blurs the distinction between asylum seekers and migrants, refugee movements and immigration, in order to avoid morally difficult decisions.73 The low level of deportation of asylum seekers whose applications have been rejected can therefore be blamed on a lack of political will ." O Švédskom práve na azyl píše UNHCR nasledovne: " According to the Aliens Act (2005:716) a person has the right to asylum as a Convention refugee if he or she meets the definition defined in the Act. The wording of the definition is virtually identical to the definition in the Geneva Convention relating to the Status of Refugees of 28 July 1951 (Geneva Convention) as supplemented by the New York Protocol of 31 January 1967. According to the Aliens Act, Convention refugees are those who have left their country of nationality and have a well founded fear of persecution in that country due to their race, their nationality, their religious or political beliefs or on grounds of gender, sexual orientation or other membership of a particular social group. Also in accordance with the Aliens Act, individuals who are not Convention refugees may also qualify for asylum (also referred to as subsidiary protection). One category of individuals in need of subsidiary protection are those who have left their country of nationality and have a well founded fear of suffering the death penalty or execution; or torture or inhuman or degrading treatment or punishment. Furthermore, subsidiary protection is applicable to civilians in need of protection due to a serious and individual threat to his or her life or person by reason of indiscriminate violence in situations of international or internal armed conflict. This subsidiary protection status is internationally recognised and is based on EU rules. According to the Swedish Aliens Act there is also another category of subsidiary protection. An individual is considered “otherwise in need of protection” because of external or internal armed conflict or because of other severe tension in his or her home country; because of well-grounded fear of being subjected to serious abuse; or because he or she cannot return to his or her home country due to a natural disaster ." Vo Švédsku je teda určitá ochrana prisudzovaná aj ľuďom nad rámec Ženevských konvencií. Podobne v prípade ďalšej severskej krajiny- Fínska sú v legislatíve zakomponované aj prvky nad rámec medzinárodných dohôd. " Under the Aliens Act (301/2004), an alien residing in the country is granted asylum if the requirements laid down in section 87 of the Aliens Act are met. The wording of this section is virtually identical to the definition in the 1951 Convention, omitting the territorial and temporal limitations. An alien residing in Finland is granted asylum if, owing to well-founded fear of persecution for reasons of ethnic origin, religion, nationality, membership of a particular social group or political opinion, he or she resides outside his or her country of origin or habitual residence and if, owing to such fear, he or she is unwilling to avail him or herself of the protection of the said country. Under section 106 of the Aliens Act, refugee status is also granted to an alien who has been admitted to Finland for resettlement under the refugee quota on the basis of refugee status. Refugees admitted to Finland under the refugee quota based on the UNHCR proposal are all granted Convention status. For this reason, Finland expects those that are proposed by UNHCR to have a strong need of protection against the country of origin. With regards to people other than those whom UNHCR has proposed, it is possible, on the basis of individual consideration, to grant these people a residence permit based on the need for protection, instead of granting them Convention/refugee status. Furthermore, under section 106 of the Aliens Act, refugee status is granted to family members of aliens who have been granted refugee status, if these family members have been issued with a residence permit on the basis of family ties and if they are considered as refugees (see section 14 of this chapter) ." Severskou krajinou, ktorá nemá liberálny azylový systém, je Dánsko. To však bolo pre niektoré svoje praktiky v oblasti udeľovania azylu kritizované : "The law provides for the granting of asylum or refugee status, and the government has established a system for providing protection to refugees. Due to the controversy over a rejection in 2013 of asylum seekers from Uganda, during the year the government passed a law formalizing the UN’s 1951 Convention relating to the Status of Refugees and its 1967 Protocol as the legal basis for granting asylum. This convention characterizes a refugee as any person who has a well-founded fear of persecution in his country of residence due to race, religion, nationality, membership in a particular social group, or support of a particular political opinion. " Celkovo má Dánsko v dnešnej dobe skôr reštriktívne právo na azyl, informuje štúdia(. pdf ,s.8): " In Denmark, the first Aliens (Consolidation) Act of 1983 formulated the most humanitarian, liberal regulations among Western European States. But the Act has become increasingly restrictive and now constitutes one of the tightest laws in the EU. ” (...) " After the centre-right victory in 2001, a range of new measures, with the political focus primarily on limiting immigration through not only restrictions on family reunification but also legislation or preventing potential ‘misuse’ of the Danish asylum system and enforcing security policy in relation to asylum seekers ” Okrem práv garantovaných Ženevskými konvenciami garantuje Dánsko práva na základe ratifikovaných zmúv, nemá vlastné dodatky. " Denmark grants protection in cases where, as a state, it is obliged to do so in order to comply with the international conventions it has ratified. "(. pdf ,s.4) Nórsko má síce menej prísnu azylovú politku ako Dánsko a má veľké počty žiadateľov o azyl, no je skôr považované za krajinu, ktorá veľmi starostlivo rozhoduje o udelení azylu a spĺňa európske štandardy. V nórskom azylovom práve sú však prítomné prvky nad rámec medzinárodných dohôd (. pdf ,s.3). Na základe Asylium Information Database (AIDA) vieme povedať koľko žiadateľov o azyl bolo vo Švédsku a Nemecku a koľkých odmietli. Informácie o Fínsku organizácia nemá. Vo Švédsku bolo od januára do novembra prijatých 149 028 žiadostí o azyl, odmietnutých bolo 34,3 %. V Nemecku prijali od januára do októbra 362 153 žiadostí a odmietli 47,9 %. Pre porovnanie v Maďarsku prijali v rozmedzí januára až septembra 175 960 žiadostí a odmietli 83,3 %. Podľa informácii Eurostatu vieme, že v roku 2015 bolo v EÚ 1 321 560 žiadateľov o azyl, z čoho najviac je v Nemecku 476 510. Vo Švédsku je to 162 450, čo je tretie najvyššie číslo, po žiadostiach o azyl v Maďarsku, kde ich je za minulý rok 177 135. Vo Fínsku je za minulý rok 32 345 žiadateľov, čo je porovnateľné s nečlenským štátom EÚ Nórskom, kde je 31 110 žiadostí o azyl. Na základe ďalších informácii Eurostatu za posledný kvartál minulého roku vieme, že Nemecko odmietlo 28 % žiadateľov o azyl, Švédsko 36% a napríklad Holandsko len 13 %. Vo všeobecnosti, v Európskej únii , oblasti s otvorenými hranicami a slobodou pohybu, krajiny zdieľajú rovnaké hodnoty a musia mať spoločný prístup v rámci azylovej politiky, pričom v EU sa o to stará Spoločný európsky azylový systém - CEAS . S vyhrotením migračnej krízy pristúpilo Nemecko k sprísneniu svojej azylovej politiky. V septembri minulého roka bola priemerná čakacia doba na rozhodnutie o udelenie azylu 5,3 mesiaca. Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

dohodu
celý text
princípov
informácia
štúdia
pdf
pdf
UNHCR
Švédsku
Fínska
kritizované
pdf
pdf
Nórsko
menej prísnu
považované
pdf
Švédsku
Nemecku
Maďarsku
Eurostatu
Eurostatu
Európskej únii
CEAS
Nemecko
čakacia doba


Moderátor: "A my už teraz vieme, pán Vážny, že kde bude najväčší balík peňazí z tých 6 operačných programov?" Ľubomír Vážny: "Najväčší je doprava a životné prostredie."

Podľa denníka Sme by malo Slovensko nasledujúcich 7 rokov získať vyše 13 miliárd eur, z čoho najmenej 3,8 miliardy pôjde na dopravu, kým doteraz má sektor k dispozícii 3,2 miliardy eur. „Pokiaľ bude ministerstvo pripravené, budem podporovať financovanie projektov možno aj na úkor iných oblastí,“ naznačil tento týždeň premiér Robert Fico. Zatiaľ je oficiálne známe len to, že z nových fondov má ísť do roku 2016 na dopravu asi 700 mil. eur.

Sme


...keď má lekár o 400 EUR viac a sestrička o 500 EUR viacej vo vedľajších Čechách.

Jana Bittó Cigániková vo vyjadrení naráža na rozdiely v mzdových pomeroch v zdravotníctve medzi SR a zahraničím. Rôzne metodiky a zdroje ukazujú k odlišné hodnoty miezd a platov pre lekárov a sestry, no v Česku dosahujú celkovo vyššie hodnoty ako na Slovensku. Hrubá mesačná mzda je u sestry v Česku o približne 500-700 eur vyššia, u lekára o 200-500 eur vyššia; niektoré zdroje uvádzajú rozdiel až 900 eur. Na základe uvedeného hodnotíme výrok Cigánikovej ako pravdivý. Mzdové podmienky lekárov a sestier na Slovensku upravuje zákon č. 578/2004 Z. z . Údaje o priemernej výške platov sestier nie sú jednotné. Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek uviedla , že väčšina sestier zarába 971 eur v hrubom. Výška platov nereflektuje počet rokov strávených v zamestnaní, ale dosiahnutú odbornú spôsobilosť. Základná zložka mzdy v roku 2021 predstavuje pre sestry bez ďalšej špecializácie práve 971,88 eur. Podľa analýzy spoločnosti Trexima činí v roku 2021 priemerná mesačná mzda sestier vyše 1130 eur v hrubom, vrátane príplatkov ( .pdf , s. 22). Údaj potvrdzuje portál Platy.sk , aj dodatok k zmluve medzi Slovenským odborovým zväzom zdravotníctva a sociálnych služieb, Lekárskym odborovým združením a Národným ústavom detských chorôb tiež vypovedá o približne rovnakých výškach miezd ( .pdf , s. 4). Portál mediweb uvádza hodnoty o niečo vyššie, okolo 1380 eur. Základná zložka hrubej mzdy lekára v roku 2021 činí minimálne 1365 eur, resp. 2511 eur pre lekára špecialistu. Analýza od Treximy hovorí o priemernom plate pre lekára vo výške 2200 eur, pre špecialistu asi 2570 eur, vrátane príplatkov ( .pdf , s. 20). Portál Platy.sk túto hodnotu potvrdzuje, pričom mediweb uvádza hodnoty okolo 3000-3300 eur. V Česku je v roku 2021 priemer platového a mzdového ohodnotenia lekárov približne 90-tisíc Kč mesačne (3530 eur), u sestier zhruba 50-tisíc Kč mesačne (1900 eur) v hrubom, na základe správy Ústavu zdravotnických informací a statistiky ČR ( .pdf , s. 21-30). V závislosti od použitej štatistiky a metodiky sčítania príjmov to predstavuje rozdiel medzi príjmami sestričiek v SR a Česku vo výške 500-700 eur v prospech Česka. U lekárov rozdiel podľa miernejších odhadov zodpovedá 200-500 eurám, podľa niektorých až vyše 900 eur, v prospech Česka.

č. 578/2004 Z. z
uviedla
971,88
.pdf
Platy.sk
.pdf
mediweb
.pdf
Platy.sk
mediweb
.pdf


Do Moskvy prijal pozvanie napríklad severokorejský diktátor Kim Jong-un.

V médiách sa skutočne objavila informácia, že sa severokórejský líder zúčastní májových osláv výťazstva nad fašizmom v Moskve. Hovorca ruského prezidenta Putina Dmitrij Peskov sa vyjadril, že účasť zo strany Severnej Kórey potvrdená, aj keď sa meno Kim Jong-un nespomína. Juhokórejské Ministerstvo pre zjednotenie uvádza, že je informácia nejednoznačná a môže znamenať aj návšetvu Kim Yong-nama, prezidenta Prezídia najvyššieho severokórejskeho ľudového zhromaždenia. Ten podľa ústavy reprezentuje krajinu navonok a vykonáva zahraničné návštevy, je nominálnou hlavou štátu. V prípade pricestovania Kim Jong-una do Moskvy by to bola jeho prvá zahraničná návšteva od začiatku jeho vlády v roku 2011. Keďže Šebej vo výroku referuje k prijatiu pozvania Kim Jong-unom, ale nešpecifikuje, kto sa osláv porazenia fašizmu zúčastní, hodnotíme výrok ako pravdivý.

médiách
informácia nejednoznačná
Kim Jong-una


Hovorí, že povedzme ešte minulého roku bol rast reálnych miezd pozitívny, 2,2 percenta. Hovorí, že za prvý polrok poklesli reálne mzdy o 0,6 percenta.

Podľa databázy ŠÚSR bol index rastu reálnych miezd v roku 2010 102,2, čo predstavuje nárast reálnych miezd v roku 2010 oproti roku 2009 skutočne o 2,2%. K rastu reálnych miezd za prvý polrok 2011 prikladáme tabuľku štatistického úradu zobrazujúcu vývoj v kvartáloch.

indexy rovnaké obdobie minulého roku = 100;

V 2011Q1 bol index reálnych miezd 99,6 a v druhom kvartáli 99,1. Priemerný tohtoročný pokles vypočítame priemerom poklesov za prvé dva kvartály, t.j. 0,65% čo znamená, že výrok Mikuláša Dzurindu je pravdivý. Existuje tiež dokument Ministerstva financií SR, v ktorom sa uvádza, že prognóza ná rast reálnych miezd na rok 2011 je -0,6%. (str. 2, Hlavné indikátory ekonomiky (júl, 2011)).

ŠÚSR
index reálnych miezd
Hlavné indikátory ekonomiky


Obe vlády M. Dzurindu vo volebných rokoch 2002 a 2006 zvyšovali deficit, teda tempo zadlžovania krajiny, (aby mohli rozdávať „volebné darčeky“).

Je pravdou, že obe vlády M. Dzurindu vo volebných rokoch 2002 a 2006 oproti predchádzajúcim rokom zvýšili verejný deficit. Rok Verejný deficit metodika ESA 95 2001 -6,5 2002 -8,2 2003 -2,8 2004 -2,4 2005 -2,8 2006 -3,2 2007 -1,8 Zdroj: Eurostat Overenie toho, či to bolo za účelom rozdávania darčekov je mimo naše kapacity. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat