Veď váš minister (Malatinský, pozn.) bol proti tomu (prevzatiu matky SPP, pozn.) ešte deň predtým.

Výrok Jána Figeľa hodnotíme ako nepravdivý, pretože jeden deň pred 4. septembrom, kedy vláda chválila prevzatie matky SPP sa nevyjadroval proti kúpe. Skôr bol za kúpu, ktorú však podmienil dobrými vyrokovanými podmienkami. Inými slovami, deň pred schválením vlády nebol proti, skôr nerozhodný. Tomáš Malatinský ešte začiatkom augusta neodporúčal kúpu zvyšných akcií SPP a to najmä z dôvodu vysokej nákupnej ceny od Gazpromu, ktorá má za následok vytváranie straty. "Dosť veľká skupina ľudí, ktorí do toho majú čo hovoriť, si myslí, že matku by sme nemali kúpiť a mali by sme štruktúru nechať tak, ako to je," vyhlásil Malatinský pre denník s tým, že podobný názor má aj on." Za zmenou jeho názoru stálo vyjadrenie Alexandra Medvedeva (šéf Gazpromu) o súhlase so znížením cien nakupovaného plynu. Ešte pred zasadnutím Výboru pre hospodárske záležitosti (3. septembra 2013) sa koncom augusta Malatinský už nesúhlasne ku kúpe SPP nevyjadroval . Malatinský upozorňoval na možné rizika s tým spojené, avšak nebol proti kúpe 49% akcií v matke SPP. "Pred konečným verdiktom je pre nás nevyhnutné vedieť, do akej miery vieme vyrokovať pozitívnu zmenu v zmluve s Gazpromom a aké budúce vzťahy budú k zásobníkom plynu," povedal pre energetický portál Malatinský. Podľa ministra, rokovania s Gazpromom o zmluve o dodávkach zemného plynu vyzerajú "veľmi sľubne". " Sú náznaky, že by to mohlo byť pre štát zaujímavé ," dodal Malatinský. Ak teda rokovania s Gazpromom o zmluve a rokovania o budúcnosti zásobníkov plynu budú pozitívne , minister s najväčšou pravdepodobnosťou odporučí vládnemu kabinetu, aby odklepol kúpu matky SPP. "Keď vyrokujeme dobré podmienky s Gazprom a keď vyrokujeme dobré podmienky vo vzťahu k zásobníkom, tak je SPP ako obchodník relatívne konkurencieschopný a mohol by fungovať. To by mohol štát využiť," konštatoval Malatinský." Na výbore 3. septembra 2013 sa Malatinský vyjadril (viď prepis ), že rokovania prebiehajú a ak prebehnú úspešne tak by obchod vláde odporučil: " V tejto chvíli prebiehajú rokovania s Gazpromom veľmi nádejne, to znamená, že sa môžeme dostať k cene, ktorá bude konkurenčne schopná a tá cena má byť garantovaná na tri roky. Druhý vážny vplyv je cena za skladovanie plynu. Tam boli tiež urobené dlhodobé kontrakty, ale s možnosťou renegociácie zmlúv v 2015 resp. v 2016. Tam si môžeme veriť, že vynegociujeme cenu za skladovanie tak, aby bola konkurenčne schopná. Keby som nemusel politické rozhodnutie vo väzbe na plyn robiť, tak ja by som ten deal urobil. Dá sa chápať aj tento projekt ako podnikateľsky úspešný. Tak ako je nastavený parameter, tak zásoby, dlh a strata minimálne na najbližšie dva rok sú vykompenzovateľné v tej dohode. Tieto parametre mi dávajú celkom nádej." Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

chválila
neodporúčal
zmenou jeho názoru
nevyjadroval
prepis


V roku 2019 tento konflikt bol SNS a Smer. Smer prišiel s minimálnou mzdou, kde stanovil percento a SNS presadila vtedy, aby rástol aj minimálny dôchodok. Z 278 EUR sme sa dostali na 350.

Vládna koalícia schválila ku koncu roka 2019 zvýšenie minimálnej mzdy na úroveň 580 eur. Vláda zvýšenie odhlasovala napriek odporu SNS, ktorá si ako podmienku kládla zvýšenie výšky minimálneho dôchodku a jeho naviazanie na priemernú mzdu. Takýto návrh nakoniec SNS presadila v parlamente v polovici októbra 2019, vďaka čomu sa výška minimálneho dôchodku zvýšila z 278 eur na 334 eur. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako pravdivý.

V októbri 2019 schválila vláda zvýšenie minimálnej mesačnej mzdy z 520 na 580 eur. Návrh však vyvolal rozpor v koalícii.

SNS sa pri hlasovaní zdržala. Predseda SNS Andrej Danko následne vyhlásil , že premiér Peter Pellegrini porušil koaličnú dohodu, keď dal o návrhu hlasovať napriek nesúhlasu ministrov za SNS.

Danko taktiež vyhlásil , že podmienkou SNS pre zvýšenie minimálnej mzdy bolo zvyšovanie minimálnych dôchodkov, s ktorým poslanci SNS prišli ešte v auguste 2019 v rámci novely zákona o sociálnom poistení. Podľa tohto návrhu mala byť základná suma minimálneho dôchodku naviazaná na percento priemernej mzdy.

Návrh novely od SNS však kritizovalo ministerstvo práce na čele s nominantom Smeru Jánom Richterom. Podľa ministerstva návrh významne narušoval princíp zásluhovosti v dôchodkovom poistení.

Návrh SNS bol nakoniec schválený 17. októbra 2019. Novela naviazala výpočet minimálneho dôchodku na priemernú mzdu v hospodárstve, namiesto dovtedajšieho naviazania na životné minimum. Suma minimálneho dôchodku tak stúpla z hranice 278,90 eur na 334,30 eura, teda o 48,40 eura.

schválila vyhlásil vyhlásil prišli kritizovalo schválený naviazala


Španieli oznámili, že požiadajú, aby sme boli presní (o pôžičku z eurovalu, pozn.)...Rámec je stanovený 100 miliárd eur a ide opäť o pomoc pre bankový sektor, ktorý je v Španielsku v katastrofálnom stave.

Dňa 9. júna 2012 sa uskutočnila telekonferencia Euroskupiny, ktorého sa zúčastnili ministri financii eurzóny. Výsledkom tohto rozhovoru bola odsúhlasená pôžička do španielskeho bankového sektora vo výške do 100 miliárd eur. Avšak táto suma nebola ešte oficiálne zverejnená.Akonáhle Madrid predloží formálnu žiadosť, bude potrebný kapitál vyplatený španielskemu fondu na reštrukturalizáciu bánk (FROB), hoci Madrid "za finančnú podporu naďalej ponesie plnú zodpovednosť" . Španielsky minister hospodárstva Luis de Guindos označil ponúkaných 100 miliárd eur za maximálnu sumu, ktorá je dostačujúca a nemal by ju nikto spochybňovať. Agentúra Reuters z vyhlásenia Eurozóny uviedla: "Pôžička musí pokryť odhadované kapitálové požiadavky s ďalšou bezpečnostnou rezervou v odhadovanom úhrne až 100 miliárd eur" Švédsky premiér Fredrik Reinfeldt ešte pred konferenciou v rozhovore pre verejnoprávnu rozhlasovú stanicu SVT sa vyjadril, že ide o "otázku sumy presahujúcej 80 miliárd " a že to bude jedna z najväčších finančných záchranných akcií v súdobých dejinách. Podľa Medzinárodného menového fondu (MMF) budú španielske banky potrebovať na rekapitalizáciu španielskeho bankového sektora kapitálovú injekciu minimálne 40 miliárd eur, mali by však žiadať výrazne vyššiu sumu než je odhadovaná úroveň navýšenia kapitálu. Žiadosť o finančnú pomoc ocenila aj jedna z inštitúciií Európskej Únie - Európska Komisia, ktorá zdôraznila, že žiadosť Španielska sa pokúsi vybaviť čo najrýchlejšie. Španielsko sa stane štvrtou a najväčšou krajinou eurozóny , ktorá bola nútená požiadať o zahraničnú finančnú pomoc. (Zdroj ČTK )

9. júna 2012
ČTK


A prvý krát po dlhých rokoch na Slovensku sme svedkami javu, kedy mzdy stúpajú pomalšie, ako ceny rastú. A preto je inflácia veľmi vysoká a prvý krát sledujeme aj jav, ktorému sa hovorí pokles reálnych miezd. Tento tu nikdy nebol za posledné roky. Stal sa až teraz v roku 2011.

Zo zdrojov ŠÚ SR je evidentné, že od začiatku roka 2011 začala miera reálnych miezd prepadávať, pričom v 3.kvartáli 2011 dosiahol index reálnej mzdy hodnotu 98,6.

kontinuálneho

rastu

miezd


Do toho pridala Ukrajina, ktorá prijala zákon o sankciách, ktorý dokonca umožňuje až prerušenie dodávok plynu a ropy cez územie Ukrajiny.

Je pravdou, že ukrajinská vláda prijala zákon, ktorý umožňuje prijať sankcie na špecifikované firmy a jednotlivcov uvedených na zozname, medzi ktorými je aj Gasprom.Obísť by sa to dalo len v prípade, ak by tranzit plynu v prípade sankcií nezabezpečoval Gasprom, ale iná firma, na ktorú nie sú uvalené sankcie. V praxi by uvalenie sankcií na Gasprom, mohlo znemožniť Gaspromu prepravovať plyn do Európy cez Ukrajinu, minimálne na isté obdobie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. 14. augusta 2014 ukrajinský parlament schválil zákon , ktorý zvádza sankcie na ruské firmy a občanov, ktorí podporujú a financujú separatistov na východe Ukrajiny. Vláda pripravila zoznam 172 občanov Ruska a iných krajín a 65 firiem spolu s ruskou plynárenskou spoločnosťou Gaspromom. Na tieto osoby alebo firmy môžu byť uvalené sankcie, v prípade ak budú "financovať akcie, ktoré ukrajinská vláda budepovažovať za teroristické. Schválený zákon teda neznamená automaticky sankcie. Zákon o sankciách teda vytvára možnosť uvaliť sankcie na Gasprom, ktoré by mohli znamenať aj pozastavenie tranzitu plynu. Ako poznamenáva Naftogaz, sankcie napríklad na Gasprom, môžu spôsobiť, že Gaspromu nebude umožnené prepravovať plyn cez Ukrajinu. Naftogas však dodáva, že v prípade ak tranzit ruského plynu preberú iné firmy, ako tie na ktoré sú uvalené sankcie, plyn môže prúdiť do Európy. "Ukraine gas grid Naftogaz said on Monday that the sanctions could limit or even exclude some companies from piping gas through the country, which would allow other firms to take over transit operations. The statement did not mention Gazprom or Russia." Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon neznamená možnosť pozastavenie


... preto som bol rád, že sme o tých 17 percent alebo o tých 10 euro znižovali ten pokutový základ ...

Je pravdou, že od januára 2014 bola znížená horná výška sadzby za bežné priestupky (nesprávne parkovanie, nezapnuté svetlá, nedanie smerovky či prekročenie povolenej rýchlosti v obci najviac o 20 km/h a mimo obce najviac o 30 km/h) zo 60 na 50 eur, čo bolo zníženie o 17%.

Novely zákona č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke, ktorá bola vypracovaná ministerstvom vnútra, bola schválená v parlamente 29. októbra 2014 a vstúpila do platnosti 1. januára 2014.

"Vzhľadom na fakt, že vodiči jazdia disciplinovanejšie, k čomu dopomohli aj nové opatrenia a preventívno-bezpečnostné akcie, navrhujeme na základe dobrých výsledkov v oblasti cestnej premávky znížiť pokuty pre motoristov za bežné priestupky. Dosiaľ za ne dopravná polícia mohla ukladať pokuty až do výšky 60 eur, po novom to bude len 50 eur. Medzi bežné, resp. obyčajné priestupky patrí nesprávne parkovanie, nezapnuté svetlá, nedanie smerovky, či prekročenie povolenej rýchlosti v obci najviac o 20 km/hod a mimo obce najviac o 30 km/hod."

Podľa tejto novely, okrem iného dôjde k zníženiu pokút za bežné priestupky o 10 euro. Dovtedajšia suma 60 eur sa znížila na sumu 50 eur. Ide o zníženie o 17%. Podľa TASR bola horná sadzba znížená za niektoré priestupky (nesprávne parkovanie, nezapnuté svetlá, nedanie smerovky či prekročenie povolenej rýchlosti v obci najviac o 20 km/h a mimo obce najviac o 30 km/h).

Pôvodný sadzobník (.pdf) bol prijatý 24. júla 2012 a za bežné priestupky ako napríklad prekročenie rýchlosti v obci o 20 km/hodinu alebo mimo obce o 30 km/hodinu, nezapnuté pásy či svetlá, jedenie a pitie za volantom, atď stanovoval hornú hranicu pokuty na 60 eur.

Novely zákona
TASR
sadzobník
24. júla 2012
bežné priestupky


Čo sa týka fiškálnej politiky, musíme si vystačiť s tým, že členské státy Eurozóny musia posielať Európskej komisii, predtým, ako príde ku schváleniu zákona o štátnom rozpočte, na Európsku radu národné rozpočty.

Hrušovský hovorí o legislatíve Európskej únie, o ktorej informovala agentúra Reuters napríklad 26. septembra 2013. Podľa nej je každý členský štát eurozóny povinný predložiť svoj rozpočet Európskej komisii na nezáväzné pripomienkovanie, ešte pred definitívnym schválením v “domácom” parlamente. Návrhy rozpočtov členov eurozóny s komentárom EK nájdete na webe Komisie . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Reuters
nájdete na webe Komisie


V Nemecku mnohí odborníci, profesori, poradcovia, poslanci Bundestagu, majú s tým (Eurovalom pozn.) problém.

Je pravdou, že posilnenie eurovalu sa v Nemecku stretáva nielen s nepochopením, ale často aj s veľkým odporom. Miernejšie vyjadrenia pochádzajú napríklad od nemeckého ministra financií Wolfganga Schäubleho, ako aj od jeho poradcov . Ako píše tyzden.sk : „Zástupca Nemecka, Wolfgang Schäuble, označil posilnenie eurovalu po úspešnej aukcii portugalských a španielskych dlhopisov za nepotrebné. Podľa neho si krajiny, zasiahnuté dlhovou krízou, musia svoje problémy vyriešiť samy.“ Proti ESM sa verejne postavilo aj 189 nemeckých ekonómov . Tí poslali do novín svoje prehlásenie, ktorým ESM verejne kritizujú. Proti ESM sa ozývajú hlasy aj priamo z nemeckého parlamentu. Podľa dostupných zdrojov sa v Bundestagu sformovala 12-členná skupina poslancov z radov FDP (člen vládnej koalície), ktorí nesúhlasia s navrhnutým mechanizmom ESM. Ak by sa k týmto poslancom pridali aj ďalší poslanci z radov CDU, hrozilo by neprijatie ESM v Bundestagu.

poradcov
tyzden.sk
189 nemeckých ekonómov
dostupných zdrojov


My sme v rámci mestského zastupiteľstva prijali rozhodnutie, že vyčleníme 32 hektárov pôdy práve a ponúkneme rómskym spoluobčanom, 5 árov, 10 - 15 - 20 árov v cene jeden ár za jedno euro.

Tým Demagog.SK hľadal relevantné informácie o prijatí rozhodnutia na stránke mestského zastupiteľstva v Rimavskej Sobote, kde sa mu však nepodarilo nájsť takéto rozhodnutie. Žiadne informácie sa nám nepodarilo získať ani na ostatných, verejne prístupných zdrojoch informácii.

stránke


V roku 2006 vo volebnom programe sme mali návrh na zníženie rovnej dane z 19 na 15% a bolo to reálne.

Mikloš má pravdu, konkrétne v tom, že postupné znižovanie daní na úroveň 15 percent bolo v programe SDKÚ (.doc) spred štyroch rokov (konkrétne strana 9).

programe SDKÚ


...aj teraz pred pár dňami dokonca v Anglicku podpisoval so Švajčiarskom zmluvu, že bude zvlášť ešte zdaňovať peniaze Angličanov, teda ktorí majú uložené peniaze v bankách ...

Veľká Británia a Švajčiarsko zmluvu o zdaňovaní peniazov Angličanov vo Švajčiarskych bankách ešte nepodpísali, rokovania stále prebiehajú.

zmluvu


..niekedy napríklad aj pani Merkelová unáhlene takto otvorí teda náruč a teda hovorí, že 800 000 ľudí prijímame.

Merkelová podobný výrok o prijatí 800 000 ľudí do Nemecka podľa dostupných informácií nepovedala, číslo 800 000 sa spomínalo len súvislosti s odhadmi počtu utečencov, ktorí majú prísť do konca roka do Nemecka. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

septembri 2015
niektorých
Merkelovej
vyjadrení
odhadmi


Musíme si pozrieť štruktúru ekonomík krajín, o ktorých hovoríte. Ja sa najprv, samozrejme, prikryjem všeobecným alebo priemerným číslom, ktoré hovorí, že EÚ na úrovni 27 krajín, tá priemerná sadzba je 23,5 %. Čiže sme stále pod priemerom EÚ. (o dani z príjmov PO, ktorá sa má po novom zdvihnúť na 23 %, pozn.)

Peter Kažimír hovorí pravdu. V Slovenskej republike platia právnické osoby nižšiu daň ako je priemer EÚ. Sadzba dane z príjmov právnických osôb a sadzba dane z príjmov fyzických osôb je podľa Zákona o dani z príjmov v súčasnosti na Slovensku vo výške 19 % . Priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb je podľa publikácie Eurostatu Daňové trendy v Európskej Únii (.pdf), s. 29, v roku 2012 vo výške 23,5 %.

Zákona o dani z príjmov
Daňové trendy v Európskej Únii


Predkladáme novelu zákona o cenách a ten zákon hovorí o tom, že dnes už cenový regulátor, ministerstvo financií, môže pristúpiť k regulovaniu cien.

V apríli 2023 poslanci Takáč, Blanár, Kamenický a Suska predložili novelu zákona o cenách. V novele je zoznam potravín, ku ktorým má podľa návrhu ministerstvo vypracovať opatrenia na zamedzenie rastu cien. Medzi tieto potraviny patria zemiaky, kyslá smotana, horčica či niektoré druhy bezvaječných cestovín. Regulácia by mala trvať od 1. júla do 31. decembra 2023. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

novelu potraviny


Maďarsko pokračuje v destabilizácii vzťahov so susedmi i EÚ. Viacerými zmenami demokratických  princípov prestalo uznávať európske normy a štandardy, zmenou ústavy opustilo formu republiky a „sebaurčilo sa“ ako nadhraničný útvar ohrozujúci svojich susedov!

Maďarsko podľa novej Ústavy platnej od januára 2012 už nie je republikou , ostatné významné zmeny zhŕňa napríklad Reuters . Okrem iného napríklad: "The new constitution says Hungary should bear responsibility for the millions of Hungarians living abroad. It no longer contains a clause requiring Hungarian residency to qualify for the right to vote, although it allows the government to enact such a condition in a separate law. Leaving out the residency requirement may allow the government to extend voting rights to all Hungarian citizens, analysts said. On taking power last year the government granted citizenship to all ethnic Hungarians who applied for it. " O podstate ústavných zmien varovne píše aj Paul Krugman.

už nie je republikou
zhŕňa napríklad Reuters
varovne píše aj Paul Krugman.


Nám klesá hospodársky rast, pretože táto vláda nič neurobila.

Podľa údajov Štatistické úradu dochádza k znížovaniu rastu HDP za posledné 4 kvartály.

údajov Štatistické úradu


Ja naschvál som si aj doniesol ústavu, článok 119 čo sme si odsúhlasili. Že obmedzené právomoci čo znamenajú. Vláda rozhoduje o návrhoch zákonov, o nariadeniach vlády, o návrhoch štátneho rozpočtu, štátneho záverečného účtu, o medzinárodných zmluvách, o vymenúvaní, odvolávaní ďalších štátnych funkcionárov, o návrhu na vyslovenie vyhlásenia vojnového stavu, vyslanie ozbrojených síl atď. A o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon

Novelizované znenie Ústavy SR, ktoré poslanci odsúhlasili 21.októbra 2011 znie:

1. V čl. 102 sa dopĺňa písm. u) v znení: „u) rozhoduje o poverení vlády a dáva súhlas na výkon jej pôsobnosti podľa čl. 115 ods. 3“. 2. V čl. 115 sa dopĺňa odsek 3 v znení: „(3) Ak prezident Slovenskej republiky odvolá vládu podľa odseku 1, rozhodnutím, vyhláseným v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, ju poverí vykonávaním jej pôsobnosti až do vymenovania novej vlády, avšak výlučne v rozsahu podľa čl. 119 písm. a), b), e), f), m), n), o), p) a r); výkon pôsobnosti vlády podľa čl. 119 písm. m) a r) je v každom jednotlivom prípade viazaný na predchádzajúci súhlas prezidenta Slovenskej republiky.“.

Znenie článku 119 Ústavy Slovenskej republiky (pdf) je nasledovné: " Vláda rozhoduje v zbore a) o návrhoch zákonov, b) o nariadeniach vlády, c) o programe vlády a o jeho plnení, d) o zásadných opatreniach na zabezpečenie hospodárskej a sociálnej politiky Slovenskej republiky, e) o návrhoch štátneho rozpočtu a štátneho záverečného účtu, f) o medzinárodných zmluvách Slovenskej republiky, ktorých dojednávanie preniesol na vládu prezident Slovenskej republiky, g) o súhlase s prenesením dojednávania medzinárodných zmlúv podľa čl. 102 ods. 1 písm. a) na jej jednotlivých členov, h) o podaní návrhu na Ústavný súd Slovenskej republiky, aby rozhodol o súlade dojednanej medzinárodnej zmluvy, na ktorú je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, s ústavou a s ústavným zákonom, i) o zásadných otázkach vnútornej a zahraničnej politiky, j) o podaní návrhu zákona alebo iného závažného opatrenia na verejnú diskusiu, k) o tom, že požiada o vyslovenie dôvery, l) o udelení amnestie vo veciach priestupkov, m) o vymenúvaní a odvolávaní ďalších štátnych funkcionárov v prípadoch ustanovených zákonom a troch členov Súdnej rady Slovenskej republiky, n) o návrhu na vyhlásenie vojnového stavu, o návrhu na nariadenie mobilizácie ozbrojených síl, o návrhu na vyhlásenie výnimočného stavu a o návrhu na ich skončenie, o vyhlásení a skončení núdzového stavu, o) o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky na účel humanitárnej pomoci, vojenských cvičení alebo mierových pozorovateľských misií, o súhlase s prítomnosťou zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky na účel humanitárnej pomoci, vojenských cvičení alebo mierových pozorovateľských misií, o súhlase s prechodom zahraničných ozbrojených síl cez územie Slovenskej republiky, p) o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ak ide o plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a to najdlhšie na čas 60 dní; toto rozhodnutie vláda bezodkladne oznámi Národnej rade Slovenskej republiky, r) o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon." (zvýraznené odstavce sú súčasťou obmedzených kompetencií vlády podľa novelizovaného znenie ústavy)

Novelizované znenie
Ústavy Slovenskej republiky


Ďalej chcem povedať, že na tomto financovaní toho, aby to vyšetrovanie nebolo možné ukončiť, bolo zainteresované KDH.

Podobným výrokom od Vladimíra Mečiara sme sa zaoberali už po marcovom rozhovore. Mečiar hovorí o financovaní pobytu hlavného svedka - Oskara Fegyveresa v zahraničí. Jeho tvrdenia však neboli zatiaľ podložené dôkazmi. Oskar Fegyveres, bývalý príslušník SIS, sa v septembri 1995 priznal, že sa nevedome spolupodieľal na zavlečení syna vtedajšieho prezidenta Michala Kováča — Michala Kováča ml. Po výpovedi sa bál o svoj život a rozhodol sa ukryť v zahraničí. Neexistujú žiadne dostupné informácie o tom, kto platil Fegyveresov pobyt v zahraničí, avšak sám Fegyveres v rozhovore pre SME z roku 2014 priznal, že dostal peniaze, od istého podnikateľa na Slovensku. Na otázku od koho boli peniaze odpovedal: „Neviem presne. Nie som si istý.“ . Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Marenie vyšetrovania únosu zo strany KDH Vladimír Mečiar spomínal pri viacerých príležitostiach. Napríklad počas rokovania o zrušení amnestií v roku 2006. " Ak teda bolo rozhodnutie o amnestii vykonané v roku 1998, tak vychádzali sme z tohto: prvá vec, ktorá bola na útvaroch posúdená, spis bol vyšetrovateľom odložený. Vyšetrovateľ pri výsluchoch potvrdil, že najviac ho marili úkony vyšetrovacie, Ján Čarnogurský z KDH a Milan Kňažko z SDKÚ, SDK to vtedy bolo alebo DÚ, z DÚ-čky. Tento otvorene povedal: Nie HZDS marilo, HZDS bolo hnacím mottom, zistíte páchateľa, zistíte motívy, nech nejdeme s týmto biľagom do ďalších rokov."

Po zavlečení Michala Kováča ml. do Rakúska, ktoré sa odohralo 31.augusta roku 1995, sa koncom septembra príslušník SIS Oskar Fegyveres priznal , že sa nevedome podieľal na zavlečení Kováča ml. Fegyveres prestúpil do SIS krátko pred zavlečením z polície, kde pracoval so svojim dlhoročným kamarátom Róbertom Remiášom. Ako nováčik bol nasadený do tímu, ktorý pracoval na sledovaní prezidentovho syna. Po skutku od neho dostala polícia písomné priznanie, ktoré zopakoval aj vo výpovede. Na celom skutku sa, podľa neho, podieľala SIS s vedomím Ivana Lexu.

Okamžite po výpovedi, Fegyveres ušiel zo Slovenska pre strach o svoj život. Najskôr sa zdržiaval v Maďarsku, neskôr v Česku, Poľsku a vo Švajčiarsku, kde SIS údajne poslala komando aby Fegyveresa vypátalo. Celý čas mu spojku so Slovenskom robil jeho kamarát Róbert Remiáš, ktorý bol v júni 1996 zaraždený. Podozrenie padlo na SIS, ale napriek tomu, že na tento prípad sa mečiarove amnestie nevzťahujú, nikdy nebol doriešený a za jeho vraždu dodnes nikto nesedí.

zaoberali rozhovore rokovania priznal ušiel

https://demagog.sk/vyrok/Podobným výrokom sa od Vladimíra Mečiara sme sa zaoberali už po marcovom rozhovore. Mečiar hovorí o financovaní pobytu hlavného svedka - Oskara Fegyveresa v zahraničí.  Oskar Fegyveres, bývalý príslušník SIS, sa v septembri 1995 priznal, že sa nevedome spolupodieľal na zavlečení syna vtedajšieho prezidenta Michala Kováča — Michala Kováča ml. Po výpovedi sa bál o svoj život a rozhodol sa ukryť v zahraničí. Neexistujú žiadne dostupné informácie o tom, kto platil Fegyveresov pobyt v zahraničí, avšak sám Fegyveres v rozhovore pre SME z roku 2014 priznal, že dostal peniaze, od istého podnikateľa na Slovensku. Na otázku od koho boli peniaze odpovedal: „Neviem presne. Nie som si istý.“ . Vladimír Mečiar o peniazoch pre Fegyveresa hovoril viackrát. Mimo iného aj v rozhovore pre denník SME z roku 2012. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.  Marenie vyšetrovania únosu zo strany KDH Vladimír Mečiar spomínal pri viacerých príležitostiach. Napríklad počas rokovania o zrušení amnestií v roku 2006.


Prešetrovanie generálnej prokuratúry to nie je to prešetrovanie policajných zložiek, kde bolo podané trestné oznámenie myslím, že pánom Lipšicom, ktorý tam utekal s návrhom, s nahrávkou, ktorú som ja označil za podvrh. Ja som vypovedal na polícii k tejto téme, povedal som všetko potrebné čo bolo povedať.

KDH, konkrétne Ján Fígeľ a Daniel Lipšic, podalo 20. mája 2010 trestné oznámenie na generálnu prokuratúru ohľadom financovania strany Smer-SD. KDH tak urobilo po medializácii zmluvy , ktorú mal Smer uzavrieť s podnikateľom Ľubomírom Blaškom. Podpredseda KDH Daniel Lipšic 10. júna 2010 vyhlásil , že má konkrétne dôkazy o údajnom nekalom financovaní strany Smer-SD. „Včera som dostal k dispozícii dokument, audiozáznam, ktorý potvrdzuje nekalé financovanie strany Smer," uviedol s tým, že audiozáznam doručil Generálnej prokuratúre ako doplnenie trestného oznámenia, ktoré KDH podalo 20. mája.

podalo
medializácii zmluvy
vyhlásil


V minulom roku ste znížili odvody do druhého piliera. Spolu s otvorením druhého piliera a odchodmi niektorých sporiteľov, ktorí si za sebou zobrali aj všetky naakumulované, našetrené aktíva, ste si takto prilepšili o 700 miliónov eur.

V skutočnosti zmenami (znížením odvodov a otvorením 2. piliera) získala Sociálna poisťovňa podľa doložky vplyvov v roku 2012 345 mil. eur a na tento rok 2013 741 mil. eur. Vzhľadom na to, že Kažimír reagoval na výpadok príjmov v roku 2013, Kollár uvádza prínosy reformy v sociálnom poistení na rok 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podlá návrhu rozpočtu , ktorý schválila 10. októbra vláda SR transfer úspor z DSS do Sociálnej poisťovne od sporiteľov, ktorí z otvoreného 2. piliera vystúpili od októbra 2012 to konca decembra 2012 na úrovni 284 miliónov eur. Podľa doložky vplyvov 1 a 2 k novele zákona o sociálnom poistení z augusta 2012, ktorá znížila odvody z 9 na 4 percentá sú pozitívne vplyvy len pre sociálnu poisťovňu na úrovni 741 mil. eur v roku 2013 a 345 mil. eur v roku 2012. V roku 2012 došlo k úprave výšky odvodov odvádzaných do DSS a to z pôvodných 9% na 4%. Táto úprava mala v roku 2012 spolu až 215 miliónov eur (zníženie sadzby plus otvorenie 2. piliera. SITA , 4. septembra 2012: "Najväčšiu sumu do rozpočtu z dodatočných opatrení si rezort financií sľubuje od zmien v druhom dôchodkovom pilieri. Zo zníženia príspevkovej sadzby do druhého piliera na 4 % očakáva v tomto roku prínos 143,4 mil. eur a z otvorenia druhého piliera ďalších 71,6 mil. eur, spolu teda 215 mil. eur." Od 1. septembra 2012 do 31. januára 2013 vystúpilo z 2. piliera 89 439 osôb čo prinieslo do sociálnej poisťovne takmer 280 mil. eur. TASR , 11. februára 2013: "Počet vystupujúcich sporiteľov z druhého dôchodkového piliera za obdobie jeho otvorenia od 1. 9. 2012 do 31. 1. 2013 dosiahol k dnešnému dňu 89.439 osôb. Suma, ktorú požaduje Sociálna poisťovňa vrátiť z dôchodkových správcovských spoločností za vystupujúcich, dosiahla 279.831.435,64 eura. Ide v zásade o konečné údaje, ktoré po 31. januári Sociálna poisťovňa zaevidovala a skontrolovala na odhláškach, ako aj pri zmluvách o vstupe doručených zo správcovských spoločností." Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočtu doložky SITA vystúpilo TASR


Ale on rozhodoval o tom, či bude rozhodovať o sťažnosti pána Trnku a keďže pán Trnka nebol účastníkom tejto voľby, tak Ústavný súd mu túto sťažnosť neprijal na rokovanie.

Výrok Ivana Gašparoviča hodnotíme ako pravdivý, keďže Ústavný súd SR sťažnosť Dobroslava Trnku v súvislosti s neústavnosťou hlasovania o kandidátovi na generálneho prokurátora zo dňa 17. júna 2011 odmietol z dvoch dôvodov, z ktorých jedným bola práve neúčasť na voľbe generálneho prokurátora v júni 2011. V odôvodnení odmietnutia sťažnosti Dobroslava Trnku v súvislosti s neústavnosťou hlasovania o kandidátovi na generálneho prokurátora zo dňa 17. júna 2011 uvádza Ústavný súd tieto dôvody:

odôvodnení


Niektoré nemocnice sa dostávajú do dlhov katastrofálnych, kde ich mzdové náklady sú vyše 100%.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, vzhľadom na to, že odhady mzdových nákladov nemocníc sa líšia pri každom zdrojia nie sú známe informácie ktoré konkrétne nemocnice už presahujú svoje príjmy na to aby pokryli mzdy svojich pracovníkov.

Je pravda, že viceprezident Asociácie nemocníc Slovenska (ANS) Peter Ottinger sa pre portál HN vyjadril, že „ Na zvýšené platy lekárov a sestier potrebujú nemocnice od 85 do 105 percent príjmov, ktoré teraz majú .“, čo teda je vyše 100 %. Na druhej strane, podľa SITA , prezident ANS Marián Petko uvádza, že nemocnice na mzdy dávajú 85 % rozpočtov.

Predsedovia samosprávnych krajov pre SITA uvádzajú, že v trnavskom kraji dosahujú mzdové a odvodové náklady okolo 80 % z príjmov nemocníc, v banskobystrickom kraji je to 85 % až 90 %. Čo sa však týka mzdových nákladov jednotlivých nemocníc, nepodarilo sa nám nájsť žiadnu nemocnicu, ktorej mzdové náklady by už v súčastnosti prevyšovali 100 % rozpočtu.

HN SITA trnavskom banskobystrickom


... bol štrajk lekárov, zdravotných sestier, zdravotníctve neboli peniaze a najvyšší predstaviteľ Všeobecnej zdravotnej poisťovne, nominant KDH, bral 10 tisíc eur odmeny, platy, to boli milióny, ktoré zarobil vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni. To bola otázka, ktorú som postavil pánovi predsedovi v jednej televíznej relácii, nech sa pozrie na príjem pána Faktora v rámci Všeobecnej zdravotnej.

Faktor sa ako nominant KDH stal riaditeľom VšZP 11. septembra 2010 a vo funkcii pôsobil do 19. apríla 2012. Údaje o výške platu a odmien sa pri rozličných zdrojoch líšia. Avšak zo všetkých dostupných zdrojov vyplýva, že jeho plat aj odmeny dosahovali niekoľko tisíc eur. V prípade odmien presahovali spomenutých 10 tisíc eur. Na poslednú odmenu, ktorá bola viac ako 14 tisíc eur, reagoval v diskusnej relácii RTVS R. Fico, keď odporučil Figeľovi, aby skontroloval príjem svojho nominanta. Odmeny vo funkcii dostal Faktor aj za obdobie, keď v zdravotníctve prebiehali štrajky (zima 2011). Premiérov výrok je pravdivý. V decembri 2011 uverejnila VšZP tlačovú správu , v ktorej uvádza, že hrubá mesačná mzda M. Faktora bola v roku 2011 priemerne 5 272 eur. Dňa 6. mája 2012 sa v diskusnej relácii O 5 minút 12 stretli R. Fico a J. Figeľ, kedy sa R. Fico vyjadril: " Pán podpredseda NR SR veľmi ti jednu vec odporúčam teraz to číslo nebudem hovoriť, dobre. Jedno ti veľmi odporúčam zavolaj dnes večer riaditeľovi VŠZP, teda bývalému, pánovi Faktorovi a spýtaj sa ho teda, aký mál príjem za rok 2011, aby sme sa teda bavili o tom, že kto šetril a kto nešetril ." J. Figeľ na to reagoval, že sa bude informovať. Dňa 9. mája 2012 uviedla TASR , že podľa hovorkyne VšZP Gašparíkovej, M. Faktor poberal mesačný plat 6 500 eur a odmenu za zastávanie funkcie predsedu predstavenstva VšZP vo výške 3 220 eur. Ako správa ďalej uvádza, Faktor dostal aj tri odmeny " Jednu, za 4. štvrťrok 2010 a 1. polrok 2011, vo výške 15.500 eur mu schválil v októbri 2011 exminister zdravotníctva Ivan Uhliarik. Ďalšiu vo výške 5850 eur dostal v januári tohto roka (2012, pozn.) na základe manažérskej zmluvy, následne dostal spomínanú odmenu 14.229 eur v apríli . Žiadne iné finančné prostriedky M. Faktorovi neboli vyplatené ."

nominant KDH
tlačovú správu
O 5 minút 12
TASR


Ja som si vytiahol váš materiál z ministerstva financií. 22% z DPH (prepad vo výbere DPH), ktoré má byť zaplatené a je preč. Rok 2009 30%. 2010 34%.

Výrok P. Freša je pravdivý. Odvoláva sa na ekonomickú analýzu Odhad straty príjmov z DPH (st. 19) Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií z marca 2012, ktorá analyzovala daňové medzery a celkové straty prijímov za roky 2000 až 2010. P. Frešo mal na mysli daňovú medzeru, vyjadrenú v percentách z teoretického DPH za roky 2008 až 2010. Tá predstavovala v roku 2008 21,2% , v roku 2009 30,4 % a v roku 2010 34,1% .


Práve preto my už sme prijali niektoré opatrenia, napríklad na jeseň v novele zákona o bankách sme zaviedli, že banka musí dopredu dva mesiace informovať klienta, ak mu chce meniť úrokovú sadzbu, zaviedli sme možnosť splatiť starú hypotéku novou, aby jednoducho v priebehu tých dvoch mesiacov klient mohol si porovnať ponuky iných bánk a ak nájde inú banku, dva mesiace dopredu je upozornený, ak mu banka chce meniť

V schválenom znení novely zákona o bankách je bod č. 45 nasledovný: "V § 75 ods. 6 sa na konci pripája táto veta: Hypotekárnej banke sa zakazuje požadovať od klienta úhradu úrokov, poplatkov alebo iných nákladov v súvislosti s predčasným splatením hypotekárneho úveru na podnet klienta, ak k predčasnému splateniu hypotekárneho úveru dôjde pri uplynutí doby fixácie úrokovej sadzby hypotekárneho úveru alebo pri zmene úrokovej sadzby hypotekárneho úveru v súlade so zmluvou o hypotekárnom úvere; hypotekárna banka je povinná bezodplatne oznámiť klientovi termín: a) uplynutia doby fixácie úrokovej sadzby hypotekárneho úveru najneskôr dva mesiace pred uplynutím tejto doby, b) vykonania zmeny úrokovej sadzby hypotekárneho úveru a úrokovú sadzbu hypotekárneho úveru na nasledujúce úrokové obdobie, a to najneskôr dva mesiace pred vykonaním a začatím uplatňovania tejto zmeny." Novela zákona o bankách bola NR SR schválená 3. februára 2011, legislatívny proces začal na jeseň.

novely zákona o bankách


Slovensko je krajina, ktorá je šiestou najotvorenejšou ekonomikou na svete.

K tejto otázke sa tiež približne pred troma týždňami vyjadroval aj minister zahraničných vecí SR Miroslav Lajčák , ktorý tiež poukázal nato, že sme šiesta najotvorenejšia ekonomika na svete a tiež že až 85% produkcie končí v krajínách EÚ.

Miroslav Lajčák
Svetovej banky


Tie kľúčové zdroje sú dva. Buď sú to nepriame dane, teda DPH, ktorá bola zvyšovaná v minulom roku. 1% je cca 200 miliónov (1% zvýšenie dane je 200 mil. zvýšených príjmov do štátneho rozpočtu, pozn.)

Ako sme už raz v overovovali , podľa informácie DR SR k novele zákona o DPH (.pdf) s účinnosťou od 1. januára 2011 bola dočasne zvýšená DPH z 19% na 20%. Ministerstvo financií tiež pripravilo zmeny zákonov s cieľom zvýšiť spotrebné dane z piva, tabakových výrobkov, minerálneho oleja či z uhlia a zemného plynu.

overovovali
informácie DR SR k novele zákona o DPH
Ministerstvo financií
186 miliónov eur.


Treba asi pomenovať to, prečo dneska konsolidujeme, prečo dneska musíme vyzbrojiť komplet armádu, pretože im ostali cirochové metly na zametanie buzerplatcov.

Slovensko poslalo Ukrajine pomoc v celkovej hodnote približne 671 miliónov eur, časť z tejto sumy ale preplatila Európska únia či USA v podobe zľavy na iné zbrane. Odborníci z rezortu obrany vyzdvihujú modernizačné procesy v armáde, s ktorými je spojený aj nákup novej techniky. Slovensko nemá „prázdne sklady“ v rezorte obrany. K zhoršeniu verejných financií prispeli dlhodobé opatrenia zvyšujúce výdavky bez adekvátneho krytia príjmami, pandemická kríza, energetická kríza a inflácia. Konsolidácia je preto nevyhnutná na stabilizáciu verejných financií, nie kvôli stavu armády. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Armáda prechádza modernizáciou

Úradu vlády SR uvádza , že Slovensko od februára 2022 poskytlo Ukrajine vojenskú pomoc v hodnote približne 671 miliónov eur. Medzi najvýznamnejšie položky patrili odmínovacie komplety BOŽENA 5+, muníciu a strelivo, systém protivzdušnej obrany S-300 a stíhacie lietadlá MiG-29.

Najvyšší kontrolný úrad (NKÚ) vykonal na ministerstve obrany kontrolu s názvom Darovanie hnuteľného majetku vojenskej povahy Ukrajine za kontrolované obdobie rokov 2022 až 2023. Cieľom kontroly bolo overiť, či darovanie vojenského majetku Ukrajine prebiehalo v súlade s platnými právnymi predpismi.

Podľa NKÚ poskytlo Slovensko na základe trinástich uznesení vlády pomoc v hodnote 666 431 699 eur. Ďalej uvádza, že v skutočnosti bola podľa údajov Ozbrojených síl SR poskytnutá vojenská pomoc v hodnote 698 365 696 eur. Rozdiel 31 933 997 eur hodnotil NKÚ SR ako „poskytnutie materiálu vojenskej povahy zo strany MO SR nad rámec schválených uznesení vlády SR“ ( .pdf , s. 1).

Správa NKÚ uvádza, že Slovensko už získalo refundácie vo výške 82,1 milióna eur a celkovo by mohlo získať 327 miliónov eur, čo predstavuje 46,84 percent z celkovej hodnoty darovaného vojenského materiálu. Keďže Európska komisia plánuje audit poskytnutých prostriedkov z EPF, v budúcnosti môže dôjsť k zmenám vo výške refundácií ( .pdf , s. 6).

Náčelník Generálneho štábu Ozbrojených síl SR Daniel Zmeko v rozhovore pre RTVS avizoval, že aj napriek rozsiahlej pomoci Slovenska Ukrajine, „armáda na tom nie je o nič horšie, ako bola pred 24. februárom 2022. Naopak je na tom lepšie.“ Ministerstvo obrany navyše konštatovalo, že poskytnutá pomoc brániacim sa Ukrajincom nemala na obranyschopnosť Slovenska žiaden vplyv.

Časť pomoci tvorili napríklad stíhačky Mig-29, ktoré boli od augusta 2022 uzemnené , keďže ich údržbu vedeli zabezpečovať len ruskí technici, ktorí po februári 2022 opustili Sliač. Výcvik pilotov pre tieto lietadlá sa zastavil už v roku 2008.

Bývalý minister obrany Sklenár na tlačovom brífingu v júni označil posledné roky za najreformenjšie v oblasti obrany. Vyzdvihol, že pomoc Ukrajine nejde na úkor obranyschopnosti Slovenska. Pomoc Ukrajine je podľa Sklenára pomocou aj pre Slovensko, nakoľko „najlepšou slovenskou obrannou politikou je mať na hranici stabilnú, prosperujúcu a mierovú Ukrajinu.“

Vysoký deficit nespôsobila vojenská pomoc Ukrajine

Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť sa verejné financie zhrošovali už od roku 2016, pričom výraznejšie tempo nabrali v roku 2019.

Jednou z hlavných príčin vysokého deficitu sú opatrenia prijaté vládami od roku 2018, ktoré viedli k okamžitému zvyšovaniu výdavkov bez zodpovedajúceho krytia príjmami. Výrazné nárasty miezd vo verejnej správe, zdravotníctve a zavedenie nákladných sociálnych opatrení, ako napríklad 13. dôchodok, prispeli k zhoršeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

Pred voľbami v roku 2020 boli prijaté ďalšie opatrenia, ktoré síce mali politickú podporu, no chýbala im finančná rovnováha, čo ešte viac zaťažilo rozpočet.

K zhoršeniu stavu následne výrazne prispeli aj vonkajšie faktory. Pandémia covid-19 spôsobila obrovský výpadok príjmov a zvýšila výdavky na záchranu ekonomiky.

Po nej nasledovala bezpečnostná a energetická kríza vyvolaná ruskou agresiou na Ukrajine, čo viedlo k nárastu výdavkov na obranu na 2 % HDP odvádzaných NATO a kompenzáciu vysokých cien energií.

Vysoká inflácia v rokoch 2022 a 2023 navyše znížila reálnu hodnotu daňových príjmov a zároveň zvýšila výdavky na dôchodky a sociálne dávky.

Hoci sa vlády v rokoch 2020 až 2023 pokúšali o konsolidáciu, veľká časť úspor bola spotrebovaná na financovanie nových výdavkov ako napríklad rodičovský dôchodok či zvyšovanie platov v zdravotníctve a školstve.

S nástupom štvrtej vlády Roberta Fica sa Slovensko odchýlilo od rozpočtového vývoja v EÚ. Kým počas pandémie bol deficit porovnateľný s európskym priemerom, ku koncu roka 2023 sa rozdiel medzi Slovenskom a EÚ prehĺbil.

Pôvodne plánované pomalé tempo konsolidácie, ktoré malo znižovať deficit o 0,5 % HDP ročne, sa ukázalo ako neudržateľné. Pokračovanie plošnej pomoci s energiami v čase, keď väčšina krajín EÚ podobné opatrenia už ukončila a zvýšenie 13. dôchodku prehĺbili rozpočtový problém.

Vláda prijala balík opatrení za 2,7 miliardy eur, ktorý by mal v roku 2025 znížiť deficit z očakávaných 5,8 % HDP na 4,7 %, teda približne 6,6 miliardy eur. Podľa Inštitútu finančnej politiky sa verejné financie vyvíjajú hrošie a deficit bude na úrovni 5 % HDP.

Slovensko bude musieť konsolidovať aj v nadchádzajúcom roku, pričom konsolidačné opatrenia by mali byť vo výške približne dve miliardy eur.

uvádza
kontrolu
.pdf
.pdf
rozhovore
uzemnené
tlačovom brífingu
zhrošovali
príčin
prijaté
zhoršeniu
kríza
inflácia
pokúšali
odchýlilo
pomalé
prijala
približne
konsolidovať


V Banskej Bystrici bola zrušená Stredná priemyselná škola stavebná, napriek protestom. ĽSNS sa jediná politická strana aktívne postavila za zachovanie tejto školy.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože Stredná priemyselná škola stavebná v Banskej Bystrici nebola zrušená, ale zlúčením sa stala organizačnou zložkou Spojenej školy, Kremnička 10 , Banská Bystrica. Stalo sa tak na základe Uznesenia č. 216/2011 Zastupiteľstva BBSK z 27. apríla 2011, ktoré v bode A.5. schválilo "zaradenie Spojenej školy, Kremnička 10, Banská Bystrica do siete škôl a školských zariadení SR k 1. 9. 2011 s organizačnými zložkami: Stredná priemyselná škola stavebná, Kremnička 10, Banská Bystrica Stredná odborná škola stavebná, Kremnička 10, Banská Bystrica." Uznesenia Zastupiteľstva BBSK sú dostupné tu . Je pravdou, že odporcovia (najmä rodičia študentov, pozn.) tohto zlúčenia spísali petíciu. Bližšie informácie priniesol portál bystricoviny.sk : "Počas zbierania podpisov sa uskutočnilo niekoľko stretnutí a verejných zhromaždení pedagógov, rodičov, študentov a sympatizantov školy s predstaviteľmi BBSK." Zároveň je pravda, že ĽSNS verejne odmietla tento zámer BBSK a postavila sa za zachovanie tejto školy. Nepodarilo sa nám zistiť, že by sa v danom prípade aktívnym spôsobom angažovala aj iná politická strana. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tu bystricoviny.sk odmietla


Tá mimoriadna schôdza (schôdza na odvolanie Kaliňáka v júni 2016, pozn.) bola prerušená kvôli môjmu transparentu.

Mimoriadna schôdza na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády Slovenskej republiky Robertovi Kaliňákovi, poverenému riadením Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, sa konala 30. júna 2016 a Igor Matovič na nej vystúpil ako šiesty a zároveň posledný rečník. Schôdza bola prerušená z dôvodu umiestnenia transparentu Igorom Matovičom pred rečnícky pult. Na transparente bol nápis " Slušní ľudia platia dane, zlodeji si žijú za ne " a zobrazoval Ladislava Bašternáka a Roberta Kaliňáka. Matovičov výrok teda hodnotíme ako pravdivý. V tento deň bola schôdza prerušená dvakrát. „ Najskôr na približne 40 minút, zasadlo preto aj poslanecké grémium. Matovič následne transparent odstránil, po skončení svojho vystúpenia ho však opätovne rozprestrel. Podľa podpredsedu parlamentu Bélu Bugára (Most-Híd) musí transparent odstrániť, aby sa mohlo pokračovať v schôdzi. Keďže Matovič transparent znova roztiahol, Bugár rokovanie opäť prerušil. " Prerušenie schôdze bolo pritom jednotlivými opozičnými poslancami považované za nedemokratické, pretože podobné vizuálne pomôcky nie sú nikde zakázané. Andrej Danko Matovičovo počínanie okomentoval takto: „ Dianie v Národnej rade SR sa dnes opäť zvrhlo na teátro indivíduí, na súťaž o najkrajší plagát, na vzájomné natáčanie poslancami aj na nedôstojné miesto z hľadiska oblečenia. “ Danko si pritom myslí, že na prerušenie schôdze mal právo a chcel by zmeniť pravidlá rokovania v parlamente, aby predišiel podobným prejavom.

schôdza prerušená transparent Dianie


...záverečná správa tejto komisie má odporúčací charakter...

Zmieňuje sa o tom aj oficiálna správa citovaná vyššie.

správa


Máme od 1. januára 2016 zriadenú špeciálnu zahraničnú policajnú jednotku, ktorú nazývame HRAD.

V súvislosti s utečeneckou krízou vláda SR schválila na návrh ministra vnútra R. Kaliňáka opatrenia na posilnenie Policajného zboru. Samotný návrh, schválený v novembri 2015 na mimoriadnom zasadnutí vlády, obsahoval zriadenie zahraničnej policajnej jednotky hraničného dozoru (HRAD) k 1. januáru 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovensko vytvorilo i 300-člennú jednotku HRAD, ktorá bude od 1. januára hraničným dozorom a bude slúžiť v súvislosti s migračnou krízou v zahraničí . Zahraničná policajná jednotka hraničného dozoru ( HRAD ), ktorú tvorí 300 príslušníkov policajného zboru je špeciálne určená na ochranu schengenskej hranice. Minister R. Kaliňák sa v tejto súvislosti vyjadril , že "pôjde napríklad aj o skúsených príslušníkov hraničnej a cudzineckej polície". Vznik zahraničnej policajnej jednotky podľa jeho slov podnietili aj požiadavky to strany FRONTEX-U. Jej členovia budú zároveň špeciálne pripravovaní na rôzne situácie, predovšetkým z odbornej stránky, no i jazykovej v podobe rôznych školení. Policajti sa budú v rámci tejto iniciatívy aktívne zapájať do riešenia migračnej krízy aj mimo Slovenska a budu plniť úlohy v zahraničí, spojené prevažne s ochranou schengenskej hranice v čase, keď si to bude situácia vyžadovať. Pokiaľ si to medzinárodná situácia vyžadovať nebude, budú plniť úlohy na území Slovenska. Policajti z novovzniknutej jednotky HRAD (Hraničný dozor) budú približne jeden mesiac slúžiť v spoločných hliadkach na macedónsko-gréckej hranici. O vyslanie slovenských policajtov do Macedónska oficiálne požiadal tamojší minister vnútra. Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

schválený
zriadenie
1. januáru
vytvorilo
HRAD
vyjadril
budú


Nie je náhoda, že na prvých dvoch miestach v rámci tejto globálnej konkurencieschopnosti je Švajčiarsko a Švédsko.

Na prvom mieste rebríčka sa nachádza Švajčiarsko, druhým je Švédsko.

rebríčka


Myslím, že sme ich zvládli. Toho je dôkazom,že nikomu nič sa nič nestalo. Oproti ostatným európskym krajinám... v Izraeli dokonca 2 mesiace neprišli lekári do nemocníc.

sme.sk (30. november 2011): Najnovšie si vyššie platy vybojovali lekári v Izraeli. Od apríla tohto roku štrajkovali pät mesiacov. Zdravotná starostlivost v štátnych nemocniciach bola zabezpecená len v sobotu, odložili operácie, ktoré neboli naliehavé.

sme.sk

shemesh.blog.sme.sk

haaretz.com

Upi.com


Do 15 dní po ratifikácii, po podpise prezidentom aj súvisiaceho zákona, o ktorom sa bude rokovať budúci týždeň budeme musieť zaplatiť prvých 131 miliónov eur, ktoré sú pripravené v štátnych finančných aktívach a potom v októbri ďalších 131 miliónov a ďalšie tri roky až do tých 660.


... inak aj Fíni napríklad v tomto testovaní (OECD PISA 2012, pozn.) klesli o 12 bodov.

Ján Mikolaj pravdepodobne hovoril o testovaní čitateľskej gramotnosti (keďže túto oblasť spomínal moderátor vo svojej predchádzajúcej otázke, pozn.). V čitateľskej gramotnosti Fínsko skutočne dosiahlo o 12 bodov menej ako v roku 2009. Fínsko dosialo menej bodov v porovnaní s rokom 2009 aj v ďalších dvoch oblastiach. V roku 2009 dosiahli celkovo 1 631 bodov. Fínsko bolo v tomto roku na 3. mieste, hneď za Šanghajom a Kóreou. V roku 2009 bolo poradie krajín určované podľa bodového ohodnotenia v čitateľskej gramotnosti. V roku 2012 získalo Fínsko celkovo 1 588 bodov a v rebríčku kleslo na 12. miesto. Poradie bolo v roku 2012 však určované podľa matematiky. Fínsko teda v celkovom hodnotení kleslo o 9 priečok a dokopy stratilo až 43 bodov. Fínsko kleslo o 12 bodov podľa čitateľskej gramotnosti - z 536 na 524. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Porovnanie výsledkov PISA 2009 a 2012 - Fínsko: Matematická gramotnosť Čitateľská gramotnosť Prírodovedná gramotnosť Fínsko 2009 541 536 554 Fínsko 2012 519 524 545 ZDROJE: PISA 2009 a PISA 2012 , str. 5 Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

PISA 2009
PISA 2012


...keď som pred týždňom išiel na stretnutie občanov do Považskej Bystrice aj s Richardom Sulíkom pekne za sebou, obidvaja sme išli myslím 130, možno 135 kilometrov, tak nás pán Fico oprášil asi 200 kilometrovou rýchlosťou so zapnutým majákom, že sa nám asi pol hodinu triaslo ešte spätné zrkadielko...

Akou rýchlosťou išli jednotliví funkcionári zistiť nevieme. Sulík na svojom blogu udáva, že jeho vozidlo išlo rýchlosťou cca. 150 km/hod.

blogu


A posledná vec, ak sa teda pýtate či Smer s niečim taktizuje alebo netaktizuje, my dnes predsa ani nevieme, o čom sa bude v utorok hlasovať. Veď pred týždňom nevedeli ešte ani predsedovia koaličných strán v čom spočíva ten kompromis. Tu vo vašom štúdiu. Predseda KDH povedal, že je to síce čudné, ale on nevie presne.

V relácií O 5 minút 12 minulý týždeň (2. októbra 2011) na otázku moderátorky či má informácie o navrhovanom kompromise Ivety Radičovej poslaneckému klubu SAS odpovedal predseda poslaneckého klubu KDH Pavol Hrušovský: " Nie. Zatiaľ neviem o podmienkach (podmienkach navrhovaného kompromisu, pozn.) , ktoré ponúka premiérka vlády jednej z koaličných strán SaS, ktorou chce presvedčiť túto stranu, aby pri hlasovaní v NR SR euroval podporili. Ja odmietam takéto kabinetné formy, ktoré sa používajú v tak vážnej veci ako je hľadanie zhody v politike, ktorá presahuje politické strany a možno aj túto vládnu koalíciu. Ja toto rozhodnutie považujem za rozhodnutie v národno-štátnom záujme a preto by som teda rád vedel aj obsah ponúkanej dohody".

O 5 minút 12


Toto, čo zavádzame (tzv. daňová licencia, pozn.) nie je niečo nové. Veľa krajín v Európe jednoducho funguje na tom, že je tam nejaké minimum, ktoré automaticky platí. A dokonca sú to aj staré krajiny západnej Európy, ktoré takéto pravidlá jednoducho majú.

Minister Richter pravdivo uvádza existenciu tohto nástroja aj v iných štátoch Európy.

článku


...v minulom roku spustili projekt alebo prihlásili sme sa (ministerstvo zdravotníctva SR, pozn.) k projektu Hodnota za peniaze.

Útvar Hodnota za peniaze ( ÚHP ) sa hneď od svojho vzniku v roku 2016 zameral okrem oblastí dopravy a informatizácie aj na oblasť zdravotníctva. Keďže si Ministerstvo zdravotníctva SR v rámci projektu ÚHP už v roku 2016 stanovilo 5 oblastí , v ktorých chce zvýšiť efektivitu distribúcie prostriedkov v zdravotníctve, ide o prihlásenie sa k projektu ÚHP a výrok hodnotíme ako pravdivý.

ÚHP oblastí zefektívnenie skúmajú oblasťami oblasti


Po druhé, fantasticky na tom zarábajú (pozn. USA), bol prijatý pred troma dňami zákon v Spojených štátoch o pôžičke, vojnovej pôžičke pre Ukrajinu, čiže Ukrajina to všetko perfektne v budúcnosti zaplatí.

Americký Senát naozaj schváli zákon, ktorý umožní USA odovzdávať Ukrajine vojenskú pomoc s tým, že ju splatí neskôr. Nie je však pravdou, že celá americká pomoc Ukrajine je vo forme pôžičky. Neplatí teda, že „Ukrajina to všetko perfektne v budúcnosti zaplatí”. Keďže Robert Fico podsúva nepravdivý naratív, že USA poskytujú Ukrajine pomoc, len aby na tom finančne získali, hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci.

6. apríla 2022 americký Senát oživil program Lend-Lease, ktorý má svoje korene v časoch Druhej svetovej vojny. Pomocou tohto programu mohli USA podporovať Spojencov v boji proti nacistickému Nemecku. Spojeným štátom program umožnil rýchlo zásobovať Spojencov bez časovo náročných administratívnych prekážok.

Sám Stalin za víťazstvo vo vojne pripísal Lend-Lease, ktorý prospel Veľkej Británii, Francúzsku, Číne a Sovietskemu zväzu. Neskôr aj Stalinov nástupca Chruščov podotkol, že Stalin častokrát opakoval, že nebyť pomoci USA, tak by Spojenci vojnu nevyhrali, lebo by stáli proti Nemecku jeden na jedného. Dlh Sovietskeho zväzu po jeho rozpade prešiel na Ruskú federáciu, Rusko má o tom dohodu s USA z roku 1993.

Lend-Lease zákon ohľadne Ukrajiny umožňuje USA de facto darovať vybavenie, pričom ustanovenia stanovujú, že Ukrajina to splatí USA neskôr.

Návrh zákona zatiaľ prešiel Senátom . Na to, aby sa stal zákonom, musí prejsť ešte Snemovňov reprezentantov a získať podpis prezidenta Bidena.

Nie je však pravdou, že celá pomoc Spojených štátov Ukrajine je vo forme pôžičky. Americký Kongres s novým federálnym rozpočtom schválil aj pomoc Ukrajine vo výške 13,6 miliardy dolárov.

Z tejto pomoci pôjde približne polovica (6,5 miliardy) na vojenskú pomoc - dodávky zbraní, ale aj zvýšenú prítomnosť amerických vojakov vo východoeurópskom regióne.

Na humanitárnu pomoc utečencom z Ukrajiny USA vyčlenili 4 miliardy dolárov a na ekonomickú pomoc takmer 1,8 miliardy.

USA pomáhali Ukrajine brániť sa pred Ruskou agresiou už od anexie Krymu v roku 2014. Odvtedy Ukrajine poskytli pomoc vo výške 6,5 miliardy dolárov, dávno pred schválením Lend-Lease programu, o ktorom hovorí Fico.

Senát Stalin Dlh Ukrajiny Senátom schválil pôjde poskytli


Porušenie medzinárodného práva bolo aj v minulosti, trebárs v roku 1999, kedy bez mandátu Bezpečnostnej rady OSN sa bombardovala Juhoslávia alebo vojna v Iraku, kde sa mali nájsť zbrane hromadného ničenia.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Obidve udalosti boli v rozpore s medzinárodným humanitárnym právom. Bezpečnostná rada OSN povolenie na ich vykonanie nevydala.

Bezpečnostná rada OSN môže udeliť mandát na použitie vojenskej sily za účelom dosiahnutia mieru a bezpečnosti. Jej stálymi členmi, ktorí môžu akékoľvek rozhodnutie vetovať , sú USA, Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Čína a Rusko.

V roku 1999 došlo k bombardovaniu Belehradu a ďalších srbských miest spojeneckými silami Severoatlantickej aliancie (NATO). Bezpečnostná rada označila konflikt v bývalej Juhoslávií za hrozbu pre bezpečnosť na Balkáne. Návrh rezolúcie však vetovalo Rusko a Čína, čo znemožnilo vojenský zásah. Pod vedením USA sa ale do leteckého útoku s názvom operácia Spojenecká sila pustilo NATO , postupne sa zapojili všetky členské krajiny.

Rozhodnutie o bombardovaní Juhoslovanskej zväzovej republiky padlo bez súhlasu Bezpečnostnej rady OSN .

USA v marci 2003 zaútočila na Irak s cieľom zvrhnúť Saddáma Husajna, ktorého podozrievali y vlastníctva zbraní hromadného ničenia. Vtedajší prezident USA George W. Bush bez súhlasu Bezpečnostnej rady OSN spustil inváziu do Iraku pod názvom operácia Iracká Sloboda .

S informáciou o existencií zbraní hromadného ničenia prišiel v roku 2002 britská tajná služba . Zbrane hromadného ničenia sa však v Iraku nikdy nenašli .

rozpore

Bezpečnostná rada OSN

vetovať

Bezpečnostná rada

operácia Spojenecká sila pustilo NATO

marci 2003

operácia Iracká Sloboda

britská tajná služba

nenašli


..vláda jednoznačne dosahuje historicky najväčší hospodársky rast...

Slovenská ekonomika rástla najrýchlejším tempom v roku 2007, kedy medziročná zmena HDP dosiahla 10,8 %. V súčasnosti je hospodársky rast Slovenska na úrovni 3,3 %. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Hospodársky rast krajiny sa uvádza ako percentuálna zmena hrubého domáceho produktu v danom období (roku) v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Dáta Európskej komisie ( Eurostat ) sú zachytené v nasledujúcom grafu. Podľa Eurostatu tak hospodársky rast Slovenska bol už niekoľkokrát vyšší, rýchlejší, než akú naša ekonomika dosiahla v roku 2016. Zatiaľ najrýchlejší hospodársky rast bol zaznamenaný v roku 2007 (10,8 %). V prvom štvrťroku bol rast ekonomiky rýchlejší o 3,1 %, v druhom štvrťroku o 3,3 % pri porovnaní s prvým a druhým štvrťrokom 2016. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


Braňo Škripek nedodržiaval taký čestný prísľub, že sa bude venovať polovičke aj agende proti korupcii a rozkrádaniu eurofondov. Tomu sa vôbec nevenoval.

Na základe pôsobenia europoslanca Branislava Škripeka hodnotíme tvrdenie Igora Matoviča, že sa Škripek v Európskom parlamente vôbec nevenoval protikorupčnej agende a problémom s rozkrádaním eurofondov, ako nepravdivé. Témy, ktoré vymenoval Matovič, síce neboli primárnou agendou Škripeka, ale počas svojho pôsobenia v Európskom parlamente sa im v istej miere venoval. Branislav Škripek sa stal europoslancom po voľbách v roku 2014, kedy kandidoval na kandidátke strany OĽaNO. Za stranu OĽaNO pôsobil od roku 2012 aj ako poslanec NR SR. Informácie o tom, či Škripek dal pred alebo po eurovoľbách lídrovi OĽaNO Igorovi Matovičovi prísľub, v akom rozsahu sa bude vo výkone svojho mandátu venovať témam korupcie a rozkrádaniu eurofondov, sa nám nepodarilo dohľadať. V rozhovore pre denník Postoj z 21. mája 2014 Škripek uviedol, že v prípade zvolenia sa plánuje zamerať hlavne na ochranu ľudskej dôstojnosti, ochranu rodiny a manželstva muža a ženy a nedotknuteľnosť práva rodičov na výchovu detí, slobodu vierovyznania a prejavu, oblasť malých a stredných podnikateľov a ochranu pracujúcich. Za dôležitú tému Škripek označil aj ochranu prírodných zdrojov a boj s novodobým otroctvom. Tieto agendy (s výnimkou ochrany prírodných zdrojov, pozn.) Škripek spomína aj na svojej webovej stránke ako témy, ktorým sa v EP venuje. Škripek ďalej vo svojom portfóliu politickej práce uvádza, že jeho misiou je “ byť hlasom rozumu a bojovať proti prílišnej centralizácii EÚ, neefektivite a korupcii ”. Od roku 2014 je súčasťou Výboru pre občianske práva a slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE), je členom delegácie pre vzťahy s Izraelom , náhradníkom vo Výbore pre práva žien a rodovú rovnosť (FFMM) a náhradník v Delegácii pre vzťahy s krajinami Mašreku. Ako predseda Európskeho kresťanského politického hnutia ( ECPM ) sa snažil o podporu kresťanských hodnôt v európskej politike, združovanie a spájanie politikov na regionálnej , národnej a európskej úrovni. Angažuje sa v témach ľudských práv a ochrany životného prostredia. Ďalej sa venuje témam medzinárodnej politiky a medzinárodnej spolupráce zamerané na situáciu v Sýrii a Izraeli alebo kauze kupčenia so Schengenskými vízami. Taktiež sa zaoberá migračnou politikou. Ku korupci sa Škripek vyjadril aj v niekoľkých plenárnych diskusiách v Európskom parlamente (korupcia vo FIFA , hlasovanie o návrhu o boji proti korupcii a nadviazaní na uznesenie výboru CRIM). V rozhovore pre denník Postoj Škripek spomína, aké kroky podnikol v boji s korupciou: "Poslancom OĽaNO som ponúkal témy ako prenasledovanie kresťanov na Blízkom východe alebo protikorupčnú agendu, keď napríklad jeden môj asistent skúmal zneužívanie eurofondov v Poľnohospodárskej platobnej agentúre a spolu s Veronikou Remišovou aj narábanie s eurofondmi za Plavčana." V prípade Poľnohospodárskej platobnej agentúry sa jedná o pochybné prerozdelenie eurodotácií za vyše 660-tisíc eur za druhej Ficovej vlády. Podnet na Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) podal práve Škripek spolu s poslankyňou Veronikou Remišovou ( .pdf) . V akej miere sa Škripek angažoval v kauze bývalého ministra školstva Plavčana, sa nám nepodarilo overiť. Škripek ďalej spoločne s Remišovou prostredníctvom listu v júli 2017 požiadal Európsku komisiu o preverenie používania eurofondov v projekte Podpora rozvoja sociálnej práce v rodinnom prostredí klientov v oblasti sociálnych vecí a rodiny. Podľa europoslanca a poslankyne NR SR boli v projekte zneužité financie na neopodstatnenú kontrolu sociálneho pracovníka u rodiny novinárky Moniky Tódovej. Po zistení Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF), že Slovensko pri čerpaní eurofondov v rokoch 2013 až 2016 prišlo vďaka pochybeniam o najväčšie percento platieb spomedzi všetkých štátov EÚ, sa Škripek v roku 2017 stretol s generálnym riaditeľom OLAF-u Giovannim Kesslerom. Ako uviedol Škripek, spoločne diskutovali o tom, že “ OLAF stále u mnohých členských štátov vrátane Slovenska naráža na neochotu spolupracovať a viesť efektívne vyšetrovanie práve z dôvodu obáv z korekcií, alebo jednoducho z neochoty pripustiť pochybenia zodpovedných vnútroštátnych orgánov ”.

europoslancom
Postoj
webovej stránke
jeho misiou
2014
ECPM
FIFA
korupcii
rozhovore
eurodotácií
.pdf)
preverenie
stretol


Viete o tom, že 60 % ľudí má u nás nižšiu mzdu ako 700 eur? A 70 % ľudí má nižšiu mzdu ako priemerná mzda?

Predpokladáme, že sa Peter Kažimír odvoláva na údaje publikované v júni 2011 v poslednej analýze štruktúry miezd za rok 2010 (.pdf), publikovanej Štatistickým úradom SR. Podľa nej hovorí P. Kažimír pravdu. Treba však upozorniť, že sa nejedná o celkovú populáciu ale len o zamestnancov. s.2: V mzdovom pásme do 800 eur bolo 64,2 % zamestnancov. V intervale od 800-850 Eur, do ktorého patrila aj priemerná hrubá mesačná mzda za SR nameraná v tomto zisťovaní , bolo 4,5 % zamestnancov . Spolu tak do pásma priemernej hrubej mesačnej mzdy patrilo 68,7 % zamestnancov, čo je skoro 70 %. Zamestnanci, ktorí spadali do hladiny do 700 Eur, tvorili 56,22 % všetkých zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

analýze štruktúry miezd


To, o čom sa tu jedná (údajné označovanie hlasovacích lístkov - pozn. demagog.sk), sa netýka voľby pána doktora Čentéša, ale sa týka jedného hlasovania o pánovi Trnkovi. To znamená, že bez ohľadu na to, čo sa tam dialo, nemá to nijaký vplyv na platnosť zvolenia pána doktora Čentéša a Ústavný súd potvrdil, že pán Čentéš bol zvolený legitímne.

Problematikou ústavnosti hlasovania, ktorým bol doktor Čentéš zvolený za generálneho prokurátora sme sa zaoberali už pri viacerých výrokoch ( O 5 minút 12 , 13. januára 2013; O 5 minút 12 , 20. januára 2013; O 5 minút 12 , 17. februára 2013).

O 5 minút 12
O 5 minút 12
O 5 minút 12
označovanie
unikli
májovej
nekandidoval
odmietol
rozhodnutia
SME


Keď Orbán v roku 2001 prijal Krajanský zákon, ktorým chcel tiež niektoré veci cez hranice takpovediac ovplyvňovať, tak sme mali k tomu veľmi tvrdý postoj, bol pripravený protizákon a v princípe krajanský zákon v tej podobe, ako bol prijatý, na Slovensku uplatňovaný nakoniec nebol.

Na zákon o Maďaroch žijúcich v susedných krajinách (tzv. krajanský zákon), ktorý bol prijatý v roku 2001 a vstúpil do platnosti v januári 2002 reagovala vtedajšia vláda nasledovne: Vo februári roku 2002 navrhli poslanci za KDH zákon o zabezpečení zvrchovanosti republiky, ktorý mal zabrániť realizácii maďarského krajanského zákona na území Slovenska. Zákon nebol prijatý, nepozdával sa SMK. Vo februári 2002 prijal slovenský parlament text deklarácie, v ktorom sa poslanci postavili proti uplatňovania zákona na území Slovenska, pretože podľa poslancov zákon zasahuje do "výlučnej územnej a personálnej jurisdikcie suverénneho štátu." Ku čiastočnému riešeniu situácie došlo po zmene vlády v Maďarsku (V. Orbána vystriedal P. Megdyessy) a v novembri 2002 navrhli maďarské strany a krajanské organizácie novelizáciu zákona. S novelizovanou verziou zákona, z ktorej vymizli prvky exteritoriality, schválenou v júni 2003 už súhlasila Európska komisia ako aj okolité štáty, avšak okrem Slovenska. Slovenská vláda ako reakciu pripravovala zákon o 90% zdanení podpory držiteľom preukazu. Ku kritike sa pridala Rada Európy a OBSE a vyzvali Maďarsko ku ďaľšej úprave krajanského zákona. K vyriešeniu sporu došlo koncom júna 2003, keď sa Eduard Kukan a Lászlo Kovács dohodli na stretnutí o neuplatňovaní zákona na území Slovenska. "Výhody, ktoré zákon poskytoval, mali byť realizované na základe medzištátnej zmluvy a dvojstrannej dohody a podporu vo vzdelávaní má poskytovať slovenská organizácia s so slovenskou právnou subjektivitou." Podrobný chronologický popis vývoja si môžete prečítať v práci brnenského politológa Vlastimila Havlíka . Na základe uvedeného je pravda, že Slovensko vyvinulo tlak na maďarskú stranu a s podporou európskych orgánov sa jej podarilo vymôcť zmeny a vymanenie sa z účinnosti krajanského zákona.

navrhli poslanci za KDH
zákon
Vlastimila Havlíka


Pozrite bolo to verejné hlasovanie (o zvýšení dane z piva, pozn.) , nie nejaká zistená pytliačina alebo niečo nekalé. Ak to hlasovanie hneď ten deň, aj dnes na sneme ja som vyjadril skôr výhradu, že to bolo individuálne rozhodnutie jednotlivých poslancov.

Nepodarilo sa nám nájsť prepis alebo záznam zo snemu KDH, ale to, že išlo o individuálne rozhodnutie jednotlivých poslancov KDH tvrdí od stredy , kedy sa hlasovalo.

KDH tvrdí od stredy


Pozor, pozor. Tam je to tak v SDKÚ-DS, že vedenie tvorí prezídium...

Pravdou je, že na vedení strany sa podľa stanov SDKÚ-DS podieľa aj Prezídium ako operatívny výkonný orgán, zložený z predsedu, podpredsedov strany a ďalších delegátov, ale aj z predsedov regionálnych zväzov, ako tvrdí P. Frešo. Prezídium vykonáva predovšetkým rozhodnutia Ústrednej rady strany, ale i ďalšie úlohy v rámci stanov a zabezpečuje každodennú politickú agendu strany (viac v článku 20). Ústredná rada SDKÚ-DS je orgánom zastupujúcim všetky organizačné zložky a stupne strany a do jej pôsobnosti patria všetky politické a organizačné otázky SDKÚ-DS, ktoré nie sú vyhradené Kongresu SDKÚ-DS. Okrem iného (čl. 21), ak sa uprázdni funkcia, ktorej obsadenie patrí do pôsobnosti Kongresu SDKÚ-DS, poveriť výkonom tejto funkcie člena SDKÚ-DS do konania najbližšieho Kongresu. Najvyšším orgánom stany je Kongres (čl. 16). Jeho účastníkmi sú členovia Ústrednej rady a delegáti, zvolení na miestnych konferenciách strany podľa kľúča určeného Prezídiom strany.

stanov


Určite zneužili nelegálni migranti aj situáciu na Ukrajine a prvé momenty neviem, aká je situácia aktuálna, ale v prvých týždňoch a mesiacoch prechádzali cez ukrajinskú hranicu nielen ukrajinskí utečenci pred vojnou, ale aj rôzni utečenci z iných krajín, ktorí nemali s Ukrajinou nič spoločné.

Tesne po začatí ruskej invázie na Ukrajinu sa spustila prvá vlna utečencov z napadnutej krajiny smerom na západ, a teda aj do susedného Slovenska. Ako informovali mnohé tunajšie a zahraničné médiá, medzi nimi aj Deutsche Welle , Ukrajinu spočiatku neopúšťali len občania Ukrajiny (ktorých aj tak bola drvivá väčšina), ale aj ľudia z tretích krajín. Medzi nimi boli najmä študenti z afrických a ázijských krajín snažiaci sa uniknúť pred konfliktom, ktorých bolo pred začatím vojny na Ukrajine okolo 75 tisíc. Okrem iného sa tam nachádzali aj trvalo pracujúci a turisti.

Práve táto skutočnosť vyvolala vlnu nenávisti, šírenia hoaxov a dezinformácií. Jedným zo zdrojov týchto neprávd bola strana ĽSNS, konkrétne jej predseda, Marian Kotleba, ktorý na youtube šíril hoaxy o údajnom prívale utečencov z Ázie a Afriky bez kontroly.

Polícia SR promptne reagovala na svojom fejsbukovom profile, kde vyvrátila tvrdenia a nekontrolovatelnom prívale migrantov cez naše hranice. Ministerstvo vnútra potvrdilo, že 90 percent ľudí prekračujúcich našu schengenskú hranicu tvorili Ukrajinskí občania, prevažne ženy a deti (nariadenie stanného práva neumožňovalo mužom opustiť krajinu).

Dokopy prešlo hranicu medzi 24.- 28. februárom 53 136 osôb, z toho viac ako 46 tisíc boli Ukrajinci, 1774 občanov EÚ, a 4 774 príslušníkov tretích krajín, uvádza Polícia SR. Je nutné dodať, že pre študentov a občanov väčšiny týchto krajín bol zriadený vládny špeciál z krajín pôvodu, a teda boli následne transportovaní zo Slovenska, ako bol prípad študentov z Indie.

Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Deutsche Welle
youtube
fejsbukovom
90 percent
uvádza


No preto práve, pretože to vybrali bez súťaže, pretože to vybrali na priamo (budovu Daňového riaditeľstva v Košiciach pozn.)

Okolnosti výberu nie sú zatiaľ verejne známe. Tento výrok preto nevieme overiť.


(Nemecko, pozn.) má o 20 % vyššie zadlženie, ako má Slovensko.

Nemecko nemalo v roku 2019 o 20 percent vyšší dlh ako Slovensko. Experti neudávajú takúto prognózu ani pre rok 2020. Tvrdenie Jána Richtera preto hodnotíme ako nepravdivé. Materiál Európskeho parlamentu, ktorý porovnáva zadlženie členských krajín, hovorí, že dlh Nemecka bol v roku 2019 59,8 % HDP a v roku 2020 je odhadovaný na 75,6 %. Dlh Slovenska je pre rok 2019 uvedený vo výške 48 % HDP a pre rok 2020 odhadovaný vo výške 59,5% HDP. Rozdiel medzi výškou zadlženia Slovenska a Nemecka v roku 2019 je 11,8 percent. Predpokladaný rozdiel v roku 2020 je 16,1 percent.

Materiál


A chcem podčiarknuť, že podmienky, ktoré i my sme si dávali i pre takéto záruky, že budeme ručiteľmi, sú veľmi tvrdé a jasné. Účasť súkromného sektora. Účasť Medzinárodného menového fondu.

O podmienkach vlády sa Iveta Radičová vyjadrila hneď po podaní Írskej žiadosti, avšak samotné podmienky sme nikde nenašli zverejnené.

vyjadrila hneď


Tam (v súvislosti s neúčasťou SNS na tvorbe ústavného zákona o maximalnom verejnom dlhu, pozn.) zlyhala komunikácia medzi výborom pre financie, rozpočet a menu, pretože máme tam zastúpenie, pán poslanec Mikolaj bude zastupovať prípravu spoločného návrhu, pričom Slovenská národná strana podporuje takýto návrh zákona o rozpočtovej zodpovednosti.


...a je (Robert Fico, pozn.) absolútne najnedôveryhodnejší politik našej krajiny.

Podľa prieskumu agentúry AKO vykonávanom na vzorke 1000 respondentov v dňoch 27. až 28. marca 2019 pre televíziu TA3 je najnedôveryhodnejším politikom spomedzi agentúrou vybraných mien Robert Fico, ktorému nedôveruje 79 % opýtaných. V prvej trojici sa umiestnil aj Marian Kotleba so 76 % a Andrej Danko so 73 %. Otázka položená v tomto prieskume znela : „Prečítam vám teraz mená niektorých politikov, a vy prosím pri každom z nich povedzte, či je pre Vás dôveryhodný alebo nie,“. Respondenti teda nemali vyberať zo všetkých politikov na Slovensku, ale hodnotili konkrétne mená. Podobne posledný prieskum Focus zo septembra 2018 prezentoval len dôveru/nedôveru k vybraným politikom. Keďže prieskum, ktorý by kládol otázku o najnedôveryhodnejšom politikovi na Slovensku, nie je k dispozícii verejne, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

znela
septembra 2018


Jediné čo je najpodstatnejšie, že teda nevšimol som si pozemkový fond zakotvený v Ústave. (v súvislosti s tajnou voľbou, pozn.)

Ohľadom pozemkového fondu v ústave nie je zmienka.


V skutočnosti testovali v Anglicku, testovali v Rakúsku, čiže toto nie je nejaký slovenský nejaký výmysel, ktorý proste sa vymyká bežnému štandardu, takýmto spôsobom postupujú všetky vlády.

Plošné testovanie (celej) populácie skúšalo okrem Slovenska ešte Rakúsko, prinajmenšom v prvom kole bol však jeho charakter iný než u nás. Británia tiež testovala dobrovoľne a nie na celom území. Plošné testovanie ako nástroj každopádne nie je štandardom a rozhodne ho nevyužívajú „všetky” krajiny. Keďže Boris Kollár porovnáva charakterom iné plošné testovania a preháňa, keď hovorí o využívaní tohto nástroja „všetkými” krajinami, čím skresľuje skutočný obraz, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzajúce. Prvé kolo testovania Rakúšania spustili v decembri, inšpiráciou im bolo Slovensko . Testovanie bolo dobrovoľné a rozložené do dlhšieho časového obdobia. Pozitívny výsledok úrady potvrdzovali PCR testom, vo Viedni bol spojený s dohľadávaním kontaktov. Keďže sa v prvom kole prišlo otestovať menej ľudí, než štát čakal, rozmýšľal o motivačnom systéme pre občanov. Januárové kolo testovania už Rakúsko označovalo ako nepriamo dobrovoľné. Negatívny výsledok totiž znamenal priepustku z lockdownu do obchodu či na stretnutie s inou domácnosťou. Odborníci dlhodobo upozorňujú na to, že plošné testovania sú efektívne len v ohniskách nákazy. Plošne testovalo aj mesto Liverpool, v novembri spustilo pilotný projekt. Obyvatelia sa mohli prísť v priebehu týždňa nechať otestovať dobrovoľne. Neskôr Anglicko plošne testovalo v 66 oblastiach, aktuálne zvažuje ďalšie kolo v ohniskách možnej novej mutácie z Juhoafrickej republiky. Plošné testovanie skúšali aj niektoré mestá v USA. Slovenské plošné testovania boli de facto povinné. Neúčasť totiž so sebou niesla nevýhody.

bolo Slovensko bolo potvrdzovali bol prišlo označovalo znamenal upozorňujú spustilo testovalo zvažuje skúšali boli


Nie tie peniaze (z potravinovej pomoci únie, pozn.) neprepadávajú oni sa naďalej do každého roku posúvajú. Ta krajina ich má potom stále k dispozícií.

V kocke je financovanie projektu takéto: Štáty požiadajú o zapojenie do projektu. Následne budú identifikovať svoje potreby pre trojročné programové obdobie a podajú svoju žiadosť Komisii, ktorá pridelí rozpočet. Bude sa to vykonávať každoročne,aby sa dali vykonať úpravy v prípade, že sa situácia počas programového obdobia zmení. Podľa Nariadenia Rady "členské štáty, ktoré sa chcú zúčastniť na schéme, oznámia Komisii svoje vnútroštátne programy distribúcie potravín, v ktorých sú uvedené požiadavky na objemy potravinových výrobkov, ktoré sa majú distribuovať počas trojročného obdobia, a ostatné dôležité informácie." V trojročnom pláne sa stanovia ročné rozpočtové prostriedky pridelené Spoločenstvom pre každý členský štát a "minimálne ročné finančné príspevky členských štátov, ktoré Komisia určí v súlade s metodikou, ktorá sa má stanoviť vo vykonávacích pravidlách prijatých v súlade s článkom 43 písm. g)." Rozpočtové prostriedky pridelené na druhý a tretí rok programu sú orientačné. Členské štáty, ktoré sa zúčastnia na schéme, každý rok potvrdia žiadosti uvedené v odseku 2. "Na základe týchto potvrdení Komisia rozhodne každý nasledujúci rok o konečnej výške pridelených rozpočtových prostriedkov v rámci limitov dostupných rozpočtových prostriedkov. Trojročný plán sa môže upraviť vzhľadom na akýkoľvek vývoj, ktorý má vplyv na vykonávanie programov distribúcie potravín." Ako by sa postupovalo v prípade, že by potravinovú pomoc krajina nevyužila, sa nám zistiť nepodarilo.

V kocke
Nariadenia Rady


...a tak isto našich 22 poslancov hlasovalo aj tentokrát uplynulý týždeň za spoločného, podčiarkujem spoločenského kandidáta koalície za pána docenta Čentéša.

Vzhľadom na tajné voľby a niekoľko neznámych premenných v "rovnici" hlasovania, nie je overiteľné, či SaS hlasovalo za Čentéša. Známa je však informácia o fotkách hlasovania poslancov SaS, ktoré dokazujú ich spoločné hlasovanie.


Na základe programového vyhlásenia vlády a koaličnej zmluvy podpora pre vládu pri plnení jej funkcie je prvá povinnosť koalície.

V koaličnej zmluve 2010 sa uvádza: " Prioritnou úlohou koalície je vytvoriť podmienky pre vznik funkčnej vlády SR a zabezpečiť tejto vláde počas jej funkčného obdobia potrebnú podporu, osobitne pri prijímaní zákonov a uznesení v Národnej rade SR. Pre naplnenie tejto úlohy je činnosť koalície pri prijímaní politických rozhodnutí širšia a vzťahuje sa v dohodnutých prípadoch na pôsobenie súvisiace s funkčnosťou vlády aj na činnosť koaličných partnerov v Národnej rade SR a orgánoch EÚ."

koaličnej zmluve


Kauzy pána Matoviča, kde sa asi prvýkrát, mám pocit, zaviedol ten štatút kajúcnikov.

Termín kajúcnik, pod právnym označením spolupracujúci obvinený, je inštitút zavedený v Trestnom poriadku od roku 2005. O využívaní tohto inštitútu sa viedla diskusia už v roku 2017 pri procesoch s organizovaným zločinom. Používanie tohto inštitútu výrazne zmenila novela trestného poriadku z roku 2024. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Štatút kajúcnika je mediálne pomenovanie inštitútu spolupracujúceho obvineného. Pojem spolupracujúci obvinený zaviedol do slovenského práva Trestný poriadok v roku 2005 paragrafom 218.

Ten umožňoval prokurátorovi podmienečne zastaviť trestné stíhanie obvineného, ktorý sa významne podieľal na objasnení prípadov korupcie a fungovania zločineckých skupín alebo na zistení a usvedčení páchateľa tohto trestného činu ak „záujem spoločnosti na objasnení takého trestného činu prevyšuje záujem na trestnom stíhaní obvineného”. V uznesení o podmienečnom zastavení trestného stíhania sa určí obvinenému skúšobná doba na dva až desať rokov. Ak obvinený v priebehu skúšobnej doby splnil podmienky, teda ak sa podieľal na objasnení trestnej činnosti, prokurátor rozhodne, že sa obvinený osvedčil.

Kajúcnici vystupovali už v procesoch s hrubokrkou mafiou pred rokom 2020. Išlo o ľudí, ktorí odhaľovali pozadie organizovaných skupín, do ktorých sami patrili. Boli obvinení v iných prípadoch a spoluprácou s vyšetrovateľmi sa snažili o nižší trest. Na podobných svedectvách stavajú súdne procesy aj v zahraničí, napríklad v Taliansku či Spojených štátoch, kde sú zločinecké skupiny sofistikované a dobre organizované.

Podľa novely schválenej v roku 2024 prokurátor už nemôže podmienečne zastaviť trestné stíhanie obvineného. O zastavení trestného stíhania po novom rozhoduje sudca pre prípravné konanie na návrh prokurátora, po predložení spisu a vypočutí obvineného, prípadne ďalších osôb. Zároveň, hneď ako sa vyšetrovateľ a kajúcnik dohodnú na spolupráci, musia spísať záznam, z ktorého bude jasné, aké benefity dostane, podmienky na ich priznanie, spôsob, akým pomôže objasniť trestné činy a ich stručný opis. Tento záznam poputuje k prokurátorovi a stane sa súčasťou spisu. Uvidia ho tak aj obvinení, ak nebude existovať zásadný dôvod toto ich právo obmedziť.

viedla je zaviedol umožňoval prevyšuje určí vystupovali stavajú nemôže rozhoduje dohodnú


Prvé, asi nechtiac zavádzanie, že sme si zvolili cez rady, cez naše rady riaditeľov....Minimálne, pán Krajcer, v prípade pána Hrehu, ho volila rada, v ktorej nesedeli žiadni ľudia, ktorí boli zvolení za existencie koalície.

Rada Slovenskej televízie, ktorá 11. decembra 2007 zvolila Hrehu za riaditeľa STV, bola zvolená ešte v roku 2002 . Prvej časti zvolených členov dominovali nominanti SMK.

zvolila


Pravdou je, že v tejto veci už sa veľa posunulo dopredu. Napríklad zverejňovanie dlžníkov Sociálnej poisťovne, veď on tam sám hovorí o tom, že prečo nepostihujete neplatičov a to sa deje proste. Boli zverejnení...

Sociálna poisťovňa od februára 2011 zverejňuje na svojej webstránke zoznam dlžníkov . Podľa agentúry SITA "sa platby vo februári zvýšili oproti januáru o 24%. Ďalším krokom pre lepší dosah na neplatcov je prehodnocovanie spolupráce s exekútormi, ktorých úspešnosť pri vymáhaní dlhov nedosahuje stanovené minimum."

zoznam dlžníkov
SITA


...neexistuje tam (v Líbyi, pozn.) žiadna legitímna vláda a dnes tam pašeráci môžu organizovať odchod tisícov ľudí do predovšetkým stredu Európy.

V júli prebehli rokovania medzinárodne uznávanej líbyjskej vlády a tzv. Tripoliskej frakcie, čiže druhej, "neoficiálnej" vlády. Dohodli sa na skorom ukončení občianskej vojny a schválení vlády národnej jednoty. Malo sa tak stať do konca augusta, na ďalšie rokovanie však neoficiálna vláda sídliaca v Tripolise neprišla a preto tak v Líbyi naďalej nie je legitímna vláda s autoritou nad celou krajinou. Podľa Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) skutočne počas tohto roka prišlo najviac utečencov práve cez Líbyu. Títo migranti však nesmerujú predovšetkým do strednej Európy, nezanedbateľné množstvo z nich napríklad ostáva v Taliansku. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

rokovania
legitímna vláda
100 000
Talianska
54 000
Eurostatu
Maďarsko


14. januára som predniesol v Zrkadlovej sieni takúto správu (o stave republiky), keďže sme ju už od pána prezidenta nevideli už roky. Trvá niečo cez pol hodiny.

M. Kňažko skutočne predniesol Správu o stave republiky 14. januára 2014 v Zrkadlovej sieni Primaciálneho paláca v Bratislave. Jeho Správa o stave republiky trvala 37 minút, čo je viac než pol hodina, ako uvádza. Poslednú Správu o stave republiky predniesol prezident I. Gašparovič vo februári 2009, pred piatimi rokmi. Celé jeho druhé funkčné obdobie teda nepredniesol žiadnu Správu o stave republiky. M. Kňažko teda správne uvádza, že sme Správu o stave republiky od prezidenta SR nepočuli už roky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na základe oficiálnych informácii webu Milana Kňažka, alebo na základe správ Hospodárskych novín a Webnovín M. Kňažko skutočne predniesol 14. januára v Zrkadlovej sieni Správu o stave republiky. Záznam Správy o stave republiky na oficiálnom kanáli YouTube Milana Kňažka má presne 37 minút, čo je v súlade s jeho tvrdením, že je to cez pol hodiny. Oficiálna stránka prezidenta Ivana Gašparoviča uvádza informácie, že poslednú Správu o stave republiky predniesol prezident 17. februára 2009. Podľa článku denníku Pravda z 2. januára 2014 predniesol I. Gašparovič počas svojej funkcie tri Správy o stave republiky - prvý raz v júni 2005, potom v decembri 2006 a naposledy vo februári 2009. V rovnakom článku však prezidentov hovorca M. Trubač hovorí, (v súvislosti s novoročným príhovorom prezidenta, pozn.): „V žiadnom prípade to nebol jeho posledný prejav. Môže kedykoľvek vystúpiť so správou o stave republiky, keď o to požiada predsedu Národnej rady. Predpokladám, že ešte túto právomoc využije.“ Trubač však nevedel povedať termín vystúpenia. Do termínu prezidentských volieb sa tak však zatiaľ ešte nestalo. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

webu
Hospodárskych novín
Webnovín
Záznam
stránka
článku


...tento návrh (návrh zákona na podporu vlastenectva, pozn.) bol predložený skráteným legislatívnym konaním...

zákon bol schválený v skrátenom legislatívnom konaní.

bol schválený


My v podstate od tých vianočných sviatkov máme nasadených 500 profesionalných hasičov, (ktorí nám rotujú počas dňa) (…).

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže presný počet profesionálnych hasičov nie je dostupný. Prezident Hasičského a záchranného zboru, generál Alexander Nejedlý, uviedol vo štvrtok 17. januára 2018, že na Orave a v Tatrách zasahovalo do tohto dátumu až do 600 profesionálnych hasičov. Informácie o ich službách takisto nie sú dostupné.

uviedol


U nás sa krajskí predsedovia nevolia. Majú poverenie predsedníctva. V tom poverení nie je stanovené na aké dlhé obdobie, čiže bolo to robené výberovo, to znamená, že vlastne teraz rozhodne Slota alebo predsedníctvo, ale myslím si, že hlavne on, lebo to predsedníctvo je tam do počtu, ktoré si dal zvoliť o tom, že komu sa vlastne ukončí volebné obdobie, čiže on rozhoduje o tom.

Podľa stanov SNS : Paragrafu 12, čl. 2: Predseda Krajskej rady SNS je volený a odvolávaný predsedníctvom SNS. Funkčné obdobie v stanovách nie je bližšie upravené.

Podľa stanov SNS


... lebo termín by mal byť 18. decembra definitívny na podanie žaloby.

Článok 263 Zmluvy o fungovaní EÚ skutočne hovorí o dvojmesačnej, respektíve osemtýždňovej lehote na podanie žaloby v zmysle tejto zmluvy. Dátum 18. december sa však nezhoduje s dvojmesačnou lehotou. Rozhodnutie je totiž účinné od 25. septembra. Ide o zaujímavý právny problém. Jedno zdôvodnenie, prečo môže byť lehota na podanie žaloby v tomto prípade dlhšia než dva mesiace je, že jej oprávnenosť posúdi Súdny dvor EÚ (SD EÚ), ktorému táto právomoc vyplýva z vlastnej judikatúry. Druhé zdôvodnenie sa opiera o čl. 50 Rokovacieho poriadku SD EÚ , avšak ani pri jeho aplikácii nevychádza lehota na 18. december, iba na 5. december, maximálne 15. december. Rozhodujúcim faktorom navyše môže byť aj verejnosti neznámy dátum doručenia rozhodnutia Vláde SR. Keďže rozhodnutie Súdneho dvora EÚ o opodstatnenosti lehoty nie je zatiaľ známe a ani procesné pravidlá neponúkajú jednoznačnú odpoveď, výrok Roberta Fica hodnotíme ako neoveriteľný. Podanie žaloby, akú podáva aj Slovenská republika kvôli systému povinných kvót, upravuje článok 263(6) Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ). V texte Zmluvy sa píše: " Súdne konanie uvedené v tomto článku sa začne do dvoch mesiacov od zverejnenia daného opatrenia, alebo jeho oznámenia žalobcovi, alebo ak toto chýba, odo dňa, keď sa o ňom žalobca dozvedel. " Aj portál euobserver informuje o spomínanej dvojmesačnej lehote a o tom, že pre Slovensko táto lehota znamená nutnosť podania žaloby do 18. decembra, čo však vychádza na viac ako dvojmesačný odstup. Vysvetlením môže byť doktrína Súdneho dvora EÚ v súvislosti s čl. 263(6), podľa ktorej je Súdny dvor sám spôsobilý v konkrétnom prípade posúdiť, či bola lehota primeraná alebo nie. Experti na európske právo Koen Lenaerts, Ignace Maselis a Kathleen Gutman k lehote na podanie žaloby podľa čl. 263(6) ZFEÚ v publikácii EU Procedural Law (s. 401 ) uvádzajú: " The Union courts will therefore consider of their own motion whether the time limit for bringing an action for annulment has been respected. " Je to teda Súdny dvor, ktorý posúdi, či bola lehota podania opodstatnená aj napriek tomu, že prekročila dva mesiace od nadobudnutia účinnosti napadnutého právneho predpisu. Typické dôvody, ktorými kladné rozhodnutie môže Súdny dvor pravdepodobne odôvodniť, sú tzv. "excusable error", "unforeseeable circumstance" a/alebo "force majeure" (viď kapitola 23 publikácie EU Procedural Law ). Druhú možnosť predĺženia dvojmesačnej lehoty na podanie žaloby ponúka Rokovací poriadok SD EÚ , ktorý v čl. 50 uvádza: "Ak začne lehota na podanie žaloby proti aktu vydanému inštitúciou plynúť odo dňa uverejnenia tohto aktu, lehota sa podľa článku 49 ods. 1 písm. a) počíta od konca 14. dňa po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie." Táto situácia sa približuje k prípadu predmetného právneho aktu (rozhodnutie o permanentnom prerozdeľovacom mechanizme žiadateľov o medzinárodnú ochranu, pozn.), ktoré podľa čl. 13 "nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie." Deň publikácie je pritom dňom, kedy za štandardných okolností začína plynúť lehota na podanie žaloby. Avšak, aj pri prehliadnutí rozdielu vo formulácii (lehota plynúca odo dňa uverejnenia v. dňa nasledujúcom po dni uverejnenia) by predĺženie dvojmesačnej lehoty počítanej od 25. septembra znamenalo lehotu iba do 5. decembra. Teoreticky by mohlo byť možné na prípad aplikovať aj čl. 51 Rokovacieho poriadku SD EÚ , ktoré k existujúcej lehote pridáva ďalších desať dní ako "lehotu zohľadňujúcu vzdialenosť". V takom prípade by lehota na podanie žaloby bola 15.12., avšak stále nie 18.12. Z tejto analýzy vyplýva, že na základe verejne známych procedurálnych postupov neexistuje taký, ktorý by ako lehotu na podanie žaloby určil 18. december, s výnimkou prípadného rozhodnutia SD EÚ o oprávnenosti lehoty. Keďže proces prejednávania podanej žaloby ešte iba začína, nie je možné jednoznačne uviesť, ako SD EÚ rozhodne. V hre pritom môžu byť aj ďalšie, verejnosti neznáme skutočnosti, súvisiace so začiatkom plynutia lehoty (rozdiel medzi publikáciou v Úradnom vestníku EÚ a prípadným doručením rozhodnutia Vláde SR). Výrok o 18. decembri ako definitívnej lehote na podanie žaloby preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

účinné
Rokovacieho poriadku SD EÚ
Zmluvy o fungovaní EÚ
euobserver
401
kapitola 23
Rokovací poriadok SD EÚ
predmetného právneho aktu
Rokovacieho poriadku SD EÚ


Keď som stranu preberal, tak v renomovanom prieskume sme mali pod 4 %, dnes je to niečo vyše 9 %.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 12. novembra 2012).

SDKÚ-DS nedosahuje v žiadnom z posledných prieskumov výsledok nad 9%. V poslednom májovom prieskume Polis získala 8,9%. Išlo o najlepší výsledok, ktorý namerali agentúry v poslednom období. Predseda SDKÚ-DS nesprávne uvádza aj preferencie v čase preberania strany. Interný prieskum agentúry Focus pre stranu SDKÚ-SD v koncom apríla 2012 prisúdil strane len 3,3 %, no v čase preberania strany v máji 2012, tak agentúra Focus ako aj Polis uvádzali preferencie strany na úrovni 6,9% resp. 4,8%. P. Frešo zámerne poukazuje len výsledky aprílového prieskumu, pričom v čase preberania strany v máji 2012, prieskumy dávali strane vyššie preferencie. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa posledného prieskumu dosahuje SDKÚ-DS okolo 9 %. V májovom prieskume agentúry Polis získala SDKÚ-DS 8,9 %. V aprílovom prieskume Medianu získalo SDKÚ-DS 6%. Agentúra Focus namerala v apríli 2013 8,1 %.

Pavol Frešo bol zvolený predsedom SDKÚ-DS 19. mája 2012. Agentúra Focus uskutočnila prieskum verejnej mienky, ktorý si objednala strana v apríli 2012 SDKÚ-DS. V tomto prieskume agentúry Focus získala len 3,3%. 3.-9.mája 2012 (.pdf), v ktorej by SDKÚ-DS získalo 6,9% potencionálnych voličov. V takom istom prieskume, ale v júni (.pdf) by SDKÚ-DS získalo 6,5% potencionálnych voličov.

Agentúra Polis uvádza vo svojom prieskume, zo 16. mája 2012, 4,8% potencionálnych voličov pre SDKÚ-DS.

MVK robila prieskum v júli 2012. Júlové preferencie pre SDKÚ-DS boli na úrovni 5%.

Podľa agentúry Medián SK by SDKÚ-DS získalo v júni 2012 6,3% hlasov.

Všetky prieskumy (rok 2012) môžete nájsť tu .

V politike
Polis
Medianu
Focus
uskutočnila
3.-9.mája 2012
v júni (.pdf)
Agentúra Polis
Júlové
Medián SK
tu


Veľmi veľa ľudí si myslí, že my máme imunitu (trestnoprávnu, pozn.), ale nie je to pravdou. Poslanec Národnej rady (…) má imunitu na výroky, čo povie v pléne.

Trestnoprávna imunita poslancov Národnej rady Slovenskej republiky (NR SR) sa vzťahuje len na hlasovanie a výroky prednesené v pléne alebo orgánoch NR SR. Chráni ich nielen v priebehu ich mandátu, ale aj po jeho skončení. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Dňa 1. septembra 2012 nadobudol účinnosť ústavný zákon, podľa ktorého môžu orgány činné v trestnom konaní začať trestné stíhanie poslanca bez súhlasu NR SR. V prípade väzobného stíhania je však súhlas parlamentu stále nutný. Na zadržanie poslanca pristihnutého pri páchaní trestného činu je nevyhnutný súhlas mandátového a imunitného výboru. V opačnom prípade musí byť poslanec okamžite prepustený.

vzťahuje nadobudol


Čiže aj na tomto vidieť, že jednoducho sa zhoršovali, že počas tých štyroch rokov nie len vo verejných financiách, ale v stave konkurencieschopnosti, v podnikateľkoskom prostredí, v ďalších veciach sa to zhoršovalo a na ilustráciu poviem, že kým za Dzurindových vlád sme stúpli o jedenásť priečok v tomto rebríčku, za štyri roky Ficovej vlády sme klesli o dvadsaťtri priečok.

ako uvádza Podnikateľská aliancia Slovenska , počas štyroch rokov vlády Roberta Fica sme klesli v hodnotení Svetového ekonomického fóra o 23 priečok a počas vlád Mikuláša Dzurindu stúpli o 11 priečok.

uvádza Podnikateľská aliancia Slovenska


Sme na začiatku a Sieť bola registrovaná tak dva týždne dozadu...

Radoslav Procházka a jeho tím požiadali o registráciu politickej strany Sieť 26. mája 2014 . Podľa Registra strán MV SR , strana SIEŤ je zaregistrovaná od 12. júna 2014. Ide teda v čase vysielania relácie (29. júna 2014) o niečo viac ako dva týždne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

26. mája 2014
MV SR


Mám ešte odložený list od pani ministerky Žitňanskej, ktorý mi poslala a veľmi pekne mi poďakovala ako predsedovi advokátskej komory za konštruktívny dialóg a spolupráce, aj teda ten zákon, keďže končí funkčné obdobie, tak ho prenecháva ďalšiemu ministrovi spravodlivosti.

Portál Demagog.SK požiadal ministra Tomáša Boreca o sprístupnenie spomínaného listu, na základe ktorého bude možné overiť pravdivosť tohto výroka. Do tej doby hodnotíme výrok ako neoveriteľný.


Moderátor: Pán poslanec, prečo nezaviedla bankovú dań vláda Róberta Fica, prosím vás? Počiatek: No jednak preto, že sme takisto čakali, ako sa vyvinie diskusia v rámci európskeho kontextu a táto debata sa uzavrela až v lete minulého roku.

V správe (pdf.) zo summitu EÚ z dňa 17. júna 2010 sa uvádza: "Európska rada súhlasí s tým, že členské štáty by mali zaviesť režimy odvodov a daní pre finančné inštitúcie , aby sa zabezpečilo spravodlivé rozdelenie záťaže a aby sa zaviedli stimuly na obmedzenie systémových rizík. Takéto odvody alebo dane by boli súčasťou dôveryhodného rámca na riešenie úpadku. Je naliehavo potrebné, aby sa ďalej pracovalo na ich hlavných prvkoch, a mali by sa starostlivo posúdiť otázky rovnakých podmienok a kumulatívne vplyvy rozličných regulačných opatrení. Európska rada vyzýva Radu a Komisiu, aby pokročili v tejto práci a podali správu v októbri 2010." Podľa portálu euractiv.sk : "V októbri 2010 Európska komisia navrhla zavedenie dane z finančných aktivít (FAT – Financial Activities TAX), pričom návrh chcela predložiť na poslednom summite skupiny G20 v Soule, aby získala medzinárodnú podporu tohto kroku. Očakávania sa nenaplnili. Finančné dane nakoniec neboli súčasťou agendy novembrového (2010) summitu G20 v Soule." Smernica EÚ k bankovej dani by mala byť zavedená až tento rok. Napriek tomu, že zavedenie bankovej dane ešte nebolo prevedené do výkonného nariadenia EÚ, Počiatek správne uvádza, že závery z diskusie boli formulované v lete 2010.

správe

euractiv.sk


V budúcom roku znižujeme mzdovú obálku o 5% plošne (úradníkom v návrhu rozpočtu pozn.)

Zámer znížiť platy úradníkov o 5 % uvádza vláda Roberta Fica v Návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015 (.pdf), str. 43: V porovnaní so schváleným rozpočtom na rok 2012 rozhodujúcou zmenou v návrhu rozpočtu osobných výdavkov na rok 2013 je ich zníženie o 5 % u štátnych zamestnancov v štátnozamestnaneckom pomere a u zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme s osobitným prístupom k niektorým skupinám zamestnancov. Treba však podotknúť, že štátny rozpočet na rok 2013 zatiaľ nie je schválený. Napriek zámeru vlády znížiť platy úradníkom o 5 % sa minister práce Ján Richter v relácii Sobotné dialógy z 15. septembra podľa TASR vyjadril, že sa bude snažiť o zvýšenie platov úradníkov: Napriek úsiliu súčasnej vlády o konsolidáciu verejných financií bude minister práce Ján Richter (Smer-SD) vyvíjať maximálnu snahu, aby sa našli prostriedky na zvýšenie platov v štátnej a vo verejnej správe vrátane učiteľov. Vyhlásil to v relácii RTVS Sobotné dialógy.

TASR


Jaguar Land Rover si chcel pôvodne zriadiť vlastnú školu priamo v strategickom parku, ale neskôr zistili, že máme dobré školy, učiteľov aj žiakov a SOŠ polytechnická v Nitre kvalitná škola určite je. Jednou z výhod tohto zámeru je aj to, že ušetríme prostriedky. My sme boli pripravení investovať na tejto škole 1,7 milióna eur.

Uvedený výrok predsedu Nitrianskeho samosprávneho kraja (NSK) bol publikovaný 11. júla 2017 v článku TASR. Informácia o spolupráci automobilky Jaguar Land Rover so SOŠ polytechnickou v Nitre je pravdivá, rovnako ako aj úspora prostriedkov NSK vo výške takmer 1,7 milióna € kvôli zmene zriaďovateľa v tejto SOŠ. Belicovo vyjadrenie o kvalite tejto školy je však prinajmenšom sporné a informácia o pôvodnom úmysle automobilky zriadiť si vlastnú školu zas neoveriteľná. Výrok Milana Belicu preto hodnotíme ako zavádzajúci.

článku
objavovali
rozhodla
podpísaná
130 miliónov eur
reagovala
oslobodilo
informovali
povedal
označené


Ľudia nemajú bezpečnostné previerky vo vedení polície.

tvnoviny.sk a pravda.sk k tejto téme uvádzajú: " Aj nedostatok času je dôvodom, prečo si prezident Policajného zboru SR Jaroslav Spišiak stále nepožiadal o bezpečnostnú previerku na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami. Policajný viceprezident Ján Vaľo je síce po Jaroslavovi Spišiakovi druhý najvyššie postavený policajt v zbore, viacerí jeho podriadení však majú vyšší stupeň bezpečnostnej previerky ako ich šéf. Vaľo sa môže na polícii oboznamovať iba s materiálmi, ktoré majú stupeň utajenia dôverné." Dátum zverejnenia analýzy: 10.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

tvnoviny.sk

pravda.sk


Ja som bol pred týždňom na akcii republikovej únie zamestnávateľov, kde sa zúčastnil aj predseda vlády a tvrdil, že áno, v roku 2009 sme mali väčší deficit, lebo bola kríza, ale teraz  v roku 2010 to bude už oveľa lepšie a ideme to konsolidovať. A pár dní na to boli zverejnené čísla, ktoré hovoria, že za prvé štyri mesiace tohto roka máme štyrikrát vyšší deficit, viac ako štvornásobne vyšší deficit ako za prvé štyri mesiace minulého krízového roka.

Neoveriteľné : čo mal Fico na stretnutí tvrdiť sa nám nájsť nepodarilo. Doplnenie 16.5. 2010 : Plnenie štátneho rozpočtu za apríl 2009 hovorí o deficite ku koncu mesiaca vo výške 347 mil EUR, za paríl 2010 to bol schodok 1471 mil. eur, teda 4,2 násobok. Mikloš má pravdu.

Plnenie štátneho rozpočtu za apríl 2009
to bol


My sme veľmi jasne odmietli rovnú daň, ktorú považujeme za neférovú a nespravodlivú...

Názor Roberta Fica a strany SMER-SD na rovnú daň sa menil. V roku 2002 pred voľbami Fico tvrdil , že je za rovnú daň. Naopak, v roku 2006 sa vyjadril , že rovná daň je nespravodlivá a pre stranu SMER-SD neprijateľná. V marci 2010, vtedajší minister hospodárstva Ľubomír Jahnátek p ovedal , že rovnú daň, ktorú na Slovensku zaviedla ešte predchádzajúca vláda Mikuláša Dzurindu, chce kabinet Robert Fica zachovať aj naďalej.Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V článku denníka SME z roku 2006 je citovaný rozhovor s Robertom Ficom z roku 2002, kde skutočne Fico hovorí, že je za zavedenie rovnej dane: SME: "Ste za rovnú daň?" Robert Fico: "Áno, ale výška 14 percent, ako ju navrhujú, nie je pri súčasnej ekonomickej sile a sociálnej situácii reálna." (pozn. - vtedy najmä KDH hovorilo o 14-percentnej dani) SME: "Ste za to, aby ľudia s vyššími príjmami mali vyššiu sadzbu príjmovej dane?" Robert Fico: "Keďže som za rovnú daň, tak nie." (Príloha denníka SME Voľby 2002) Naopak, v roku 2006 označil Fico rovnú daň za nespravodlivú. " Rovná daň je nespravodlivá, evidentne výhodná len pre ľudí bohatých a pre firmy a z toho dôvodu je pre stranu SMER - sociálna demokracia (SD) neprijateľná ," povedal Fico. V závere prvej Ficovej vlády, presnejšie v marci 2010, sa vtedajší minister hospodárstva Ľubomír Jahnátek vyjadril že rovnú daň, ktorú na Slovensku zaviedla ešte predchádzajúca vláda Mikuláša Dzurindu, chce kabinet Robert Fica zachovať aj naďalej. Po rokovaniach s predstaviteľmi Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory (SOPK) uviedol, „ Chceme zachovať jednotnú daň, ktorá je určitým lákadlom pre zahraničných investorov, “ povedal Jahnátek. „ V tejto chvíli nie je žiadna predstava, že by mali existovať nejaké výrazné zásahy, “ odpovedal na otázku, či chce strana Smer-SD zachovať rovnú daň, po skončení rokovania vtedajší riaditeľ Tlačového a informačného odboru Úradu vlády SR Branislav Ondruš. „Z o strany premiéra zaznelo jednoznačné ubezpečenie, že v prvom rade naším cieľom je zvýšiť efektívnosť celého daňového systému ,“ konštatoval Ondruš. Už v Programovom zameraní strany SMER-SD na roky 2012-2016 sa však uvádza, že ak sa SMER-SD dostane do vlády, navrhne rovnú daň zrušiť: " Navrhne zvýšenie sadzby dane z príjmov fyzických osôb na úroveň 25 percent, ktorá sa uplatní pri hrubých príjmoch nad 33 000 EUR ročne. V súčasnosti sa navrhnuté zdanenie dotkne približne 25 000 daňovníkov. U právnických osôb navrhne progresívnu daň z príjmov vo výške sadzby 22 percent pre spoločnosti s vysokým daňovým základom nad 30 mil. EUR. V súčasnosti sa navrhnuté zdanenie dotkne niekoľkých desiatok právnických osôb. " (s. 9) Následne v decembri 2012 poslanci SMER-SD, kedy išlo o tzv. jednofarebnú vládu, naozaj schválili koniec rovnej dane. Zmeny v daniach, ktoré Smer schválil, sa dotkli firiem, živnostníkov a aj zamestnancov. Zisky firiem a príjmy fyzických osôb sa za rok 2012 zdanili ešte sadzbou 19 percent. No už od januára 2013 začali firmy platiť daňové preddavky vo výške 23 percent z daňového základu. Vyššiu daň začali platiť aj lepšie zarábajúci zamestnanci či živnostníci. Ak zamestnanec zarobil viac ako 3311 eur mesačne, jeho príjem nad túto hranicu sa zdanil sadzbou 25 percent. Už v minulosti sa vtedajšia opozícia (SDKÚ-DS, KDH a Most-Híd) vyjadrila , že ak v budúcnosti budú mať možnosť ovplyvniť daňový systém na Slovensku, pokúsia sa opäť zaviesť rovnú daň. Tuto agendu v súčastnosti prebrala opozičná strana Sloboda a Solidarita, ktorá sa nachádza aj v jej volebnom programe . Konkrétne ide o vyhlásenie "vrátime rovnú daň z príjmov na úroveň 19% (k 1. 1. 2017)", a následne "znížime sadzbu rovnej dane z príjmov na úroveň 15% (k 1. 1. 2019)". Vo februári tohto roku predstavila SaS aktualizovanú verziu reformného ekonomického programu Agenda 2020 , ktorou chce bojovať najmä proti vysokej miere byrokracie v podnikateľskom prostredí. Prispieť by k tomu malo rušenie „nezmyselných regulácií, pravidiel a opatrení“. Jednou z nosných tém je už spomínané zavedenie rovnej 19-percentnej dane a liberalizácia odpisovania majetku. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

tvrdil
vyjadril
p
ovedal
SME
2006
vyjadril
Programovom
schválili
vyjadrila
volebnom programe
Agenda 2020

https://demagog.sk/vyrok/Opozičné strany SDKÚ-DS, KDH a Most-Híd avizujú, že ak v budúcnosti budú mať možnosť ovplyvniť daňový systém na Slovensku, pokúsia sa opäť zaviesť rovnú daň.  Čítajte viac: https:/ekonomika.sme.sk/c/6626668/poslanci-smeru-schvalili-koniec-rovnej-dane-pozrite-si-hlavne-zmeny.html#ixzz5S2VdkMlX


Máme tu naozaj v harmonizovanom indexe 14% nezamestnanosť.

Podľa Eurostatu bola nezamestnanosť na Slovensku v 2. mesiaci roku 2011 14,6% . Harmonizovaná miera nezamestnanosti, spracúva štatistický úrad Európskej únie Eurostat pre účely medzinárodného porovnania metodikou výberového zisťovania. Ide o spoločnú metodiku vzhľadom na rôzne zákonné normy v členských krajinách EÚ.

Eurostatu


Dneska vo svete a hlavne jednotlivý rezortní ministri na rade pre vzdelávanie Európskej únie, ale samozrejme aj v rámci OECD a ďalšie Rady Európy upozorňujú na to, že my musíme výrazne a to sa týka celej Európy, výrazne revitalizovať a posilniť predovšetkým odborné vzdelávanie, ak chceme byť konkurencie schopní,

V rámci Európskej únie existuje niekoľko dokumentov, ktoré formálne vyzdvihujú potrebu zameriavať sa na skvalitnenie odborného vzdelávania naprieč celou Európou. Podobné výroky môžeme zaznamenať prakticky zo všetkých inštitúcii, ktoré vo svojom výroku vymenoval Dušan Čaplovič. To, či musia národné vlády vo svojich programoch dbať "predovšetkým" na odborné vzdelávanie, je však podľa nášho názoru neoveriteľné.

správe
(
CEDEFOP
Bruggskom komuniké