Odborári sa nechcú sa spoľahnúť len na memorandum, ale požiadali, aby sa tieto požiadavky pretavili aj do zákonov.

Lekárski odborári sa po rokovaní s vládou 16. novembra 2022 rozhodli ustúpiť v troch bodoch týkajúcich sa platov lekárov. Dožadujú sa však splnenia všetkých siedmich ostatných požiadaviek podpísaním spoločného memoranda. LOZ taktiež žiada , aby vláda predložila a prijala v čase najbližších dvoch týždňoch všetky potrebné návrhy zákonov. Jedným z nich je napríklad pozmeňovací návrh na zrušenie zdaňovania lekárov . Na to, aby sa konkrétne body memoranda mohli splniť, sa musia prijať potrebné pozmeňovacie návrhy zákonov, takže požiadavky sa skutočne musia pretaviť do zákonov. Na základe toho môžeme výrok považovať za pravdivý.

rozhodli ustúpiť

žiada


Slovensko je vyhodnotené úplne suverénne ako krajina s najvyšším cenovým rastom.

Rast cien medzi decembrom 2010 a januárom 2011 bol najvyšší (2,1%) spomedzi všetkých krajín EÚ27. V medziročnom zrovnaní však je zvýšenie cien na Slovensku v priemere.

najvyšší


Ale aj vďaka tomu (dôchodkovej reforme druhej Dzurindovej vlády, pozn.) narástli dôchodky od roku 2005 o 40%.

Dôchodky od roku 2005 po súčasnosť narástli podľa údajov Sociálnej poisťovne o 46%. Jedná sa teda ešte o väčší nárast ako ten, ktorý spomína Ľudovít Kaník. To, či bol daný rast dôchodkov výsledkom reforiem druhej Dzurindovej vlády však nevieme posúdiť, výrok teda hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa údajov Sociálnej poisťovne bol priemerný starobný dôchodok v roku 2005 256 eur. Podľa údajov Sociálnej poisťovne bol priemerný starobný dôchodok k 31. marcu 2012 374 eur. Je evidentné, že od roku 2005 do 31. marca 2012 starobné dôchodky narástli podľa daných údajov o 118 eur, čo predstavuje nárast o 46%. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Zatiaľ nikto pri žiadnej kauze, či emisných zmeniek či Gorile nebol odsúdený.

Podľa článku SME z 3. decembra 2013 bola ako posledná vypracovaná v poradí tretia správa o vyšetrovaní kauzy Gorila. V tejto, tretej správe o stave vyšetrovaní kauzy Gorila sa píše: “Aj po vykonaní množstva úkonov vo vzťahu k trestnej činnosti, za ktorú bolo začaté trestné stíhanie sa doposiaľ nepodarilo preukázať poskytovanie, alebo prijímanie úplatkov, teda vykonaným vyšetrovaním sa nepodarilo zadovážiť také dôkazy, na základe ktorých by bolo možné vzniesť obvinenie konkrétnej osobe.” V súvislosti s kauzou Gorila teda zatiaľ skutočne nikto nebol odsúdený.

Trestné stíhanie v kauze emisie zastavila podľa TASR polícia 7. októbra 2013. Hovorkyňa Prezídia Policajného zboru uviedla, že "Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry zastavil trestné stíhanie vo veci z dôvodu, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci." V súvislosti s touto kauzou teda kvôli zastaveniu trestného stíhania nebol doposiaľ odsúdený nikto. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

SME správe TASR


Zo 100 živnostníkov 5 živnostníkov má kladný daňový základ.

Inštitút finančnej politiky vo svojom júnovom komentári hovorí o problematike živnostníkov a optimalizovaní daňového základu. IFP konštatuje, že ochota platiť dane u živnostníkov je nízka (s. 5). Neuvádza však koľko živnostníkov v priemere má kladný daňový základ. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

komentári


Nie, nie, to je vo výbore (možnosť odvolať policajného prezidenta - pozn.)

Minister spravodlivosti musí odvolať policajného prezidenta v prípade, ak ten stratí občianstvo alebo bezúhonnosť. Policajného prezidenta však minister môže odvolať aj kvôli iným dôvodom - vtedy však dôvody musí schváliť trojpätinová väčšina Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Minister spravodlivosti


Akonáhle sa objavila hrozba, že by tam mohla byť procesná obštrukcia (v kauze Gorila, pozn.) tak som zvolal mimoriadny Ústavnoprávny výbor a podarilo sa tomu predísť.

Verejnosť má o postupovaní vyšetrovania kauzy Gorila strohé informácie, jediný zdroj, ktorý spomína možné obštrukcie je práve Radoslav Procházka, ani ten sa však nevyjadruje jasne a hovorí skôr o náznakoch a zárodkoch. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Procházka sa v rozhovore ( Aktuality.sk,6.1.2012 ) vyjadril k jednej z otázok nasledovne:

Zatiaľ by som o prekážkach nechcel hovoriť, pretože neviem, že by niekde nejaké boli. Objavili sa náznaky kompetenčných sporov, ale tie chcem hneď v zárodku riešiť konštruktívnou diskusiou na pôde Ústavnoprávneho výboru, ktorý som za týmto účelom zvolal na mimoriadnu schôdzu."

Podľa zápisnice 56.schódze Ústavnoprávneho výboru NR SR konajúcej sa dňa 23.1.2012 Procházka skutočne ako predseda výboru zvolal schôdzu, na ktorú boli pozvaní :

Daniel Lipšic, minister vnútra SR a Ladislav Tichý, prvý námestník generálneho prokurátora SR

Citujeme obsah zápisnice (.rtf), konkrétne body jej programu:

Predseda výboru R. Procházka predložil na schválenie program:

1. Kompetenčné aspekty vyšetrovania „spisu Gorila“

2. rôzne

Predseda výboru R. Procházka vyzval prítomného ministra vnútra, aby informoval poslancov o štádiu a vývoji vyšetrovania prípadu, pokiaľ mu to právne predpisy dovoľujú.

pozvaní

zápisnice


No, v Gorile sa spomínajú všetci, okrem SaS.

V spise Gorila sú spomínané strany SDKÚ-DS, Smer, HZDS, KDH, SNS, SMK, SF. Pokiaľ by mal Daniel Krajcer na mysli iba strany vládnej koalície, tak má pravdu. Keďže však svoj výrok nešpecifikuje a tvrdí, že sa tam spomínajú "všetci", jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko sa v spise Gorile nespomínajú ani ďalšie subjekty, napríklad Matovič so svojou stranou Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti, strana 99% a ďalšie nové subjekty.

Gorila


Predvčerom zaradil sa slovenský rozpočet medzi štyri najlepšie v rámci eurozóny.

Peter Kažimír hovoril, že slovenský rozpocet bol hodnotený medzi štyrmi najlepšími v rámci eurozóny. Podla správy EK je však slovenský rozpocet medzi piatimi najlepšími. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Európska komisia, 28. novembra 2014

hodnotený
Európska komisia,


Na úvod musím len pripomenúť, že sme odovzdávali Igorovi Matovičovi štát s deficitom 1,2 alebo 1,3 percenta, najnižším v histórií krajiny. 48 percentný dlh, dnes ten dlh atakuje hranicu 60 percent. Ale musím povedať, že priemer európsky je 80, aj niečo, že Slovensko nedosahuje ešte ani len priemer európsky vo výške dlhu.

V poslednom roku premierovanie Petra Pellegriniho bol deficit verejných financií na úrovni 1,2 %. Nejednalo sa o najnižší deficit, v histórii Slovenska. Ten sme dosiahli ešte v roku 2017 za Roberta Fica a neskôr aj v roku 2018 už za vlády Petra Pellegriniho. Napriek tomu, že Slovensko dosiahlo najnižší deficit o rok skôr, ako to tvrdí Pellegrini, hodnotíme výrok ako ešte pravdivý, keďže aj vtedy zastával funkciu premiéra. Je tiež pravdou, že v roku 2020 narástol náš verejný dlh zo 48 % HDP na viac ako 60 % HDP. Je ale potrebné doplniť, že tento nárast nastal aj vplyvom pandémie a kríz, ktorým Slovensko čelilo. Pravdou je aj to, že vo výške dlhu nedosahuje Slovenská republika ani priemer krajín eurozóny.

V roku 2019, teda v poslednom roku vlády Petra Pellegriniho, dosiahol deficit verejných financií úroveň 1,21 % (niektoré zdroje uvádzajú aj 1,33 %) ( .pdf , str. 1). Napriek dobrému výsledku sa nejednalo o najnižší deficit, ktorý Slovenská republika zaznamenala.

Najnižší deficit , podľa údajov Európskeho štatistického úradu, dosiahlo Slovensko prvý krát ešte v roku 2017 za premierovania Roberta Fica. Schodok verejných financií vtedy predstavoval 1 % hrubého domáceho produktu krajiny. Totožný deficit dosiahlo Slovensko aj v roku 2018, už za úradovania Petra Pellegriniho.

Zdroj: Štatistický úrad

Slovenský štátny dlh v roku 2019 predstavoval hodnotu 48,23%. V roku 2020, kedy nastúpila vláda Igora Matoviča, aj vplyvom pandémie stúpol na hodnotu 60,57%. Následne v roku 2021 ďalej stúpol na 63,1% a za rok 2022 dosiahol hodnotu 57,80% HDP.

Podľa údajov Eurostatu je európsky priemer štátneho dlhu za rok 2022 na úrovni 85,1%, čo je oproti roku 2021, kedy predstavoval 86,4% HDP, mierne zníženie.

dosiahol
.pdf
Najnižší deficit
2017
predstavoval
dosiahol
úrovni


Dalo (R1 Pr1bina, pozn.) sa to postaviť za 400 miliónov.

Stavebné náklady na stavbu R1 (Pr1bina) boli na úrovni približne 900 miliónov euro. Demagog.sk nezistil analýzu alebo odhad odborníka, ktorý by hovoril o možnosti postavenia tohto úseku za 400 miliónov euro. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Stavebné náklady
TASR


Vaši vyšetrovatelia napr. mňa obvinili z trestného činu, trápne, tesne pred voľbami.

Tri mesiace pred voľbami 2020 obvinil vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry (NAKA) Jaroslava Naďa z ohrozenia utajovanej skutočnosti. Pri moci bola vtedy vláda Petra Pellegriniho a Smer viedol ministerstvo vnútra, pod ktoré spadá polícia. Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

Naď mal údajne žiadať informácie o Sergejovi Skripaľovi a to od svojho kamaráta, ktorý mal blízko k tajnej službe. Naď tvrdil, že informácie nedostal.

Oznamovateľom mal byť vtedajší prezident vojenskej tajnej služby Ján Balciar. Nikoľko mesiacov pred obvinením Naď s Hegerom usporiadali o Balciarovi tlačovku, kde hovorili o jeho majetkoch.

Po upravení výpovede hlavného svedka polícia obvinenie zrušila, stalo sa tak po 10 dňoch od obvinenia.

NAKA spadá pod Ministerstvo vnútra, vtedy jeho ministerkou bola Denisa Saková. Tá sa napriek dlhoročnému priateľstvu s Kaliňákom vyjadrila o prerušení tohto vzťahu kvôli nestrannosti jej pozície. Naďa teda obvinili vyšetrovatelia časovo za vlády Petra Pellegriniho, nie vyšetrovalelia "patriaci" (k) Smeru, ako by mohol sugerovať výrok.

obvinil údajne mal ministerkou vyjadrila


A čo sa týka ratingov, ten problém je v tom, že dobré ratingy malo Grécku ešte pred dvoma rokmi.

Grécko malo hodnotenie A- od Fitch Rating ešte v októbri 2009. Dovtedy od júna 2001 prevažovalo hodnotenie A. Medzi októbrom a decembrom 2009 došlo k zníženiu z A- na BBB+, neskôr BBB-.

malo hodnotenie


Putin by nemal tak počúvať extrémistov vo svojej krajine, ktorí označuj EÚ za svojho nepriateľa. Možno naopak by mal zdôrazniť to čo je napokon oficiálnou politikou Ruskej Federácie, ktorá hovorí, že EÚ je partner a že je to dobrý partner do budúcnosti.

Ako uvádza trvalé zastúpenie Ruskej federácie pri Európskej únii , RF a EÚ predstavujú partnerov vo viacerých oblastiach ako bezpečnosť, hospodárstvo, energetika. Zároveň na základe historických väzieb, vzťah Ruska a EÚ je skutočne strategické partnerstvo. Podľa konceptu zahraničnej politiky Ruskej federácie , má RF záujem o budovanie jednotného regiónu s rozvojom vzájomného partnerstva medzi RF, EÚ a USA. Taktiež má RF záujem o upevnenie spolupráce s EÚ ako s hlavným obchodným a ekonomickým partnerom a u udržiavanie intenzívneho a vzájomne prospešného dialógu. Navyše súčasné vzťahy medzi RF a EÚ prebiehajú na základe Dohody o partnerstve a spolupráci , ktorá bola podpísaná v roku 1997. V súčasnosti však dochádza k ochladzovaniu vzťahov medzi RF a EÚ, čo je možné pozorovať na skrátení pravidelného summitu medzi RF a EÚ.

Dohody o partnerstve a spolupráci

ochladzovaniu vzťahov

summitu


Ja musím povedať, že vláda z hľadiska hospodárenia štátu z toho, za čo ona zodpovedala, skončila o tretinu lepšie ako mala plán. Chcem vás upozorniť na 31. december 2013 na Silvestra, keď sme skončili s hotovostným deficitom namiesto 3 miliárd 2 miliardy. To znamená, to bol najnižší hotovostný deficit od roku 2008.

Podľa stránky Ministerstva financií SR : "Koniec roka 2013 sa niesol v znamení pokračujúcich pozitívnych správ. Vďaka nižším výdavkom a vyšším príjmom sa podarilo znížiť rozpočtovaný deficit o viac 1 mld. eur. Ide o najnižší hotovostný schodok za posledných 5 rokov. Deficit štátneho rozpočtu dosiahol ku koncu minulého roka 2,02 mld. eur. Pôvodne rozpočtovaný schodok bol na úrovni 3,08 mld. eur. " Podľa portálu TREND je tiež pravdou, že ku 31. decembru 2013 bol maximálny hotovostný schodok štátneho rozpočtu v roku dodržaný. "Deficit rozpočtu ústrednej vlády dosiahol najnižšiu hodnotu od roku 2008: 2,02 miliardy eur. " Hotovostný deficit za rok 2008 na hotovostnej báze bol vo výške 704 miliónov eur, čo prestavuje jedno percento HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstva financií SR
TREND
2008


Samozrejme v širšom horizonte sme ochotní o tomto diskutovať, ale tieto pozície od Mikuláša Dzurindu sú pre nás nie nové a vždy z času od čas on ich vytiahne a začne otvárať túto tému (zjednocovania pravice, pozn.).

napríklad Tomáš Profant píše v článku na CEPSR o tendenciách SDKÚ spájať pravicu v roku 2001, podobné boli aj v roku 2007 .

v článku na CEPSR
v roku 2007


Vláda posilní aktivity a inštitucionálne štruktúry zamerané na predchádzanie a elimináciu radikalizácie spoločnosti vo forme extrémizmu, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a agresívneho nacionalizmu.

Vláda vytvorila od februára 2017 novú Národnú jednotku boja proti terorizmu a extrémizmu NAKA. S extrémizmom by sa malo dať efektívnejšie bojovať aj na základe novely Trestného zákona Lucie Žitňanskej, ktorý je v platnosti od 1. januára 2017. Sľub hodnotíme ako splnený. 1. februára 2017 vznikla Národná jednotka boja proti terorizmu a extrémizmu, ktorá je súčasťou Národnej kriminálnej agentúry SR (NAKA). Tvorí ju 100 príslušníkov polície, ktorí sa majú zaoberať trestnými činmi spojenými s terorizmom a extrémizmom ako aj s ich financovaním. Na tlačovej konferencií na Prezídiu policajného zboru premiér Robert Fico vyjadril potrebu boja proti fenoménu extrémizmu, ktorý sa v spoločnosti rozšíril a ktorý je nezlúčiteľný s princípmi demokratického štátu. Narážal pri tom najmä na praktiky ĽSNS. "Voči extrémizmu a fašizmu sa nedá bojovať len dobrým slovom. (...) Boj proti extrémizmu a fašizmu nie je len vec prevencie, ale aj vec represie." Minister vnútra Robert Kaliňák ubezpečil jednotku, že bude mať plnú podporu ministerstva: "Vytvoríme také podmienky, aby ste mali naozaj nerušený čas na svoju prácu a vedeli sa sústrediť na tých, ktorí potláčajú základné práva a slobody, ktoré sa vybojovali na Slovensku v roku 1989." Policajný prezident Tibor Gašpar sa k vytvoreniu novej jednotky vyjadril nasledovne: "Pretože tu máme problém s aplikačnou praxou, treba nastaviť nové pravidlá, ako vykladať niektoré prejavy, ktoré už možno nazvať extrémistickými." Hovorí tiež o reakcií na novú bezpečnostnú situáciu a spoločenskú požiadavku a vyzval generálnu prokuratúru k spolupráci s bojom proti extrémizmu a terorizmu. K boju s extrémizmom mala prispieť taktiež novela Trestného zákona ministerky spravodlivosti Lucie Žitňanskej, ktorú schválila vláda 17. augusta 2017. Novela bola v NR SR schválená 25. októbra 2017, kedy 99 poslancov hlasovalo za, 21 proti (poslanci ĽSNS a Sme rodina) a 20 poslancov sa zdržalo hlasovania (OĽaNO). Žitňanská touto novelou reagovala na presvedčenie o nízkej efektívnosti odhaľovania trestnej činnosti spojenej s extrémizmom. Dôvodom je chýbajúca špecializácia sudcov na takúto agendu ako aj neexistujúci znalecký odbor pre oblasť extrémizmu. Novela priniesla tieto zmeny : Všetky trestné činy extrémizmu po novom rieši špecializovaný trestný súd. Zmena dôkazného bremeno pri extrémistickom materiáli: po novom je potrebné preukázať, že materiál slúži na vzdelávacie, zberateľské alebo výskumné aktivity, aby nešlo o extrémistický materiál. Definovanie nových trestných činov: apartheid a rasová segregácia. Propagácia, podporovanie a prejavovanie sympatií hnutiam, ktoré smerujú k potláčaniu základných práv a slobôd sú trestné Rozšírenie definície extrémistického materiálu Túto novelu napokon napadli na Ústavnom súde v decembri poslanci Sme rodina, SaS a OĽaNO. Zastupovať ich budú advokáti Peter Kubina a Daniel Lipšic. Kritizujú nejasné definovanie skupiny osôb, voči ktorej nenávisť by mala byť charakterizovaná ako trestný čin podpory a propagácie skupín smerujúcich k potlačeniu základných práv a slobôd. Rovnako im vadí, že hanobenie skupiny osôb pre politické presvedčenie je po novom chápané taktiež ako trestný čin hanobenia národa, rasy a presvedčenia. Môže to totiž viesť k odlišnému aplikovaniu zákona v rôznych prípadoch. Poslanci napádajú tieto formulácie: podpora a propagácia skupín smerujúcich k potlačeniu základných práv a slobôd v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“, prejav sympatie k hnutiu smerujúcemu k potlačeniu základných práv a slobôd v časti „alebo nenávisť voči inej skupine osôb“, hanobenie národa, rasy a presvedčenia v časti „politické presvedčenie“ a podnecovanie k národnostnej, rasovej a etnickej nenávisti v časti „politické presvedčenie“. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

jednotka
tlačovej konferencií
NR SR
Žitňanská
zmeny
napadli


V tomto aj Borisa Kollára podporujem, zriadil som pracovnú skupinu, ktorá sa práve venuje tomuto projektu, ako zvýšiť počet postavených bytov (nájomných, pozn.)

Ministerstvo hospodárstva pre portál Demagóg.SK uviedlo, že v apríli zriadili pracovnú skupinu, ktorá sa venuje téme nájomných bytov. „ Ide o poradný orgán ministra hospod árstva Richarda Sulíka. Má dvoch stálych členov – Miloša Ďureca a Jozefa Bartu. Jej rokovania sa už zúčastnili a do budúcna sa budú zúčastňovať prizvaní odborníci podľa prerokovávanej problematiky,” doplnil rezort. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé.


celé jeho obvinenie (Petra Kažimíra, pozn.) je postavené na obvinení jedného jediného človeka, ktorý to povedal, podal trestné oznámenie a svojou výpoveďou potvrdil svoje vlastné trestné oznámenie a nič viac tam nie je

Portál aktuality.sk 12. októbra 2021 informoval , že Špeciálna prokuratúra obvinila guvernéra Národnej banky Petra Kažimíra z podplácania. „ Kažimír mal v korupčnom prípade zohrať úlohu akéhosi kuriéra a priniesť vtedajšiemu šéfovi Finančnej správy Františkovi Imreczemu úplatok vo výške zhruba 50-tisíc eur. Vypovedá o tom práve spomínaný Imrecze, ktorý je obvinený vo viacerých kauzách a spolupracuje s políciou,” píšu aktuality. Guvernér NBS reagoval, že je nevinný. „Skutkový stav v uznesení je nepravdivý a v samotnom odôvodnení chýbajú potvrdzujúce dôkazy. Nemám žiadne informácie a nie som si ani vedomý porušenia zákona, zároveň som nikdy nemal ani žiadny záujem vplývať na akékoľvek konania,“ povedal podľa Denníka N. Keďže z verejných zdrojov nie je zrejmé, či je obvinenie Petra Kažimíra postavené len na výpovedi jedného svedka, hodnotíme tvrdenie Petra Pellegriniho ako neoveriteľné.

informoval povedal


...dochádza k zlučovaniu ministerstiev, preto táto oblasť verejná alebo politikov tieto kroky už boli prijaté, bola zastavená valorizácia.

zlučovala


... sú zvolané výbory Národnej rady Slovenskej republiky, rôzne, finančný, ústavnoprávny, kde príde aj pán prezident Finančnej správy, aj iní zodpovední na príslušný výbor,

Na základe príspevku člena Finančného výboru Miroslava Beblavého možno potvrdiť, že spomínaný prezident Finančnej správy sa rokovania výboru nakoniec skutočne zúčastnil. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na stránkach Národnej Rady Slovenskej republiky uverejňuje Výbor pozvánky na schôdze. Výbor pre financie a rozpočet má zverejnených 5 pozvánok. Ako spravodajcovia sa na schôdzach zúčastnili: predseda výboru Ladislav Kamenický, poslanec NR SR Peter Náhlik a poslanec NR SR Igor Matovič. Ústavnoprávny výbor zverejnil 5 pozvánok, ako spravodajca sa zúčastňovala podpredsedníčka výboru Jana Laššáková. Pozvánky nie sú adresované menovite, a na zverejnených prezenčných listinách nie je uvedený spomínaný pán prezident Finančnej správy František Imrecze. Miroslav Beblavý dňa 26. apríla na svojej facebookovej stránke uverejnil príspevok: ,, Sedíme na finančnom výbore o kauzách DPH, kde práve koaličná väčšina odhlasovala, že celé rokovanie výboru bude neverejné, aj keď bežne sa takéto rokovania delia na verejnú a neverejnú časť. V zmysle zákona je trestným činom informovať o daňovom tajomstve, ktoré tu bude uvedené prezidentom Finančnej správy Imreczem. Nie je však porušením zákona písať o veciach, ktoré nie sú predmetom daňového či iného tajomstva ... " Na druhú schôdzu spomínaného Ústavnoprávneho výboru bola pozvaná ministerka spravodlivosti Žitňanská. Dátum zverejnenia analýzy: 25.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Národnej Rady Slovenskej republiky
facebookovej stránke
Ústavnoprávneho výboru


A ja to podopriem dvoma výrokmi. Výrok predsedu Smeru Roberta Fica, ktorý sa vo vzťahu k radám vyjadril: Samozrejme máme záujem, aby tam boli zvolení ľudia, ktorí budú reprezentovať naše názory.

"Máme samozrejme záujem, aby tam boli zvolení ľudia, ktorí budú reprezentovať naše názory" , povedal R. Fico po koaličnej rade, ktorá sa konala 18. decembra 2007 a na ktorej sa vládne strany dohodli na obsadení miest v radách STV a SRo.

povedal R. Fico


Slovenská republika sa pripojila k rozhodnutiu o predĺžení sankcií (voči Rusku, pozn.) tak, ako ďalších 27 krajín.

Lídri Európskej únie sa na samite EÚ, ktorý prebiehal 13.-14. decembra 2018, jednotne zhodli na predĺžení hospodárskych sankcií voči Rusku o ďalších šesť mesiacov. Tým sa ich platnosť predlžuje až do konca júla 2019. Výrok Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivý. Spomínané sankcie zo strany Európskej únie boli voči Rusku prijaté v reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a úmyselnú destabilizáciu Ukrajiny. EÚ voči Rusku ukladá rôzne druhy reštriktívnych opatrení, ako diplomatické opatrenia, individuálne reštriktívne opatrenia (zmrazenie aktív a cestovné obmedzenia), reštriktívne opatrenia v oblasti hospodárskych vzťahov s Krymom a Sevastopolom, hospodárske sankcie, ale aj obmedzenia týkajúce sa hospodárskej spolupráce. Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

predĺžení sankcie


Prepáčte, ale takto. Podiel závisí, platy vtedy boli nižšie, ten podiel je rovnaký, tzn. matematika sedí. Ten podiel sa vypracoval za uplynulých 10 - 15 rokov vlád, ja len si dovolím podotknúť, že to boli iné vlády. Tie dáta, aj čo vy spomínate, nie sú za posledný rok nie sú za predchádzajúci rok, ale za predošlé, takže sa bavme korektne, že v takejto situácii naše domácnosti sú za posledných 10 - 15 rokov.

Minister hospodárstva Hirman v tomto výroku reaguje na tvrdenie poslanca Kamenického, ktorý hovorí, že „Slovenská republika má najvyšší podiel energií vôbec na výdavkoch jednotlivých domácnosti.“

Infografika z roku 2019 ukazuje, že podiel nevyhnutných výdavkov sa v rozpočtoch slovenských domácností medzi rokmi 2005 až 2017 výrazne nemenil a posledné údaje z nej hovoria, že priemerná slovenská domácnosť dala na bývanie, vodu a energie 23,7 % svojich príjmov.

Podľa analýzy , ktorú v auguste 2022 spracovala spoločnosť WOOD & Company „náklady na bývanie a energie tvoria v priemere vyše štvrtinu z celkových spotrebných výdavkov slovenských domácností. Elektrina, plyn a teplo tvoria z celkových nákladov domácností takmer desať percent.“

Porovnanie Eurostatu za posledné roky ukazuje, že Slovensko má skutočne najvyšší podiel nákladov na energie spomedzi EÚ. Najnovšie údaje sú dostupné za rok 2020, kedy bol podiel na úrovni 9,1 % pričom priemer EÚ bol 4,3 %. Za rok 2019 to bol 8,5% podiel Slovenska a priemer EÚ 4,1 %.

Prvú priečku si v európskom porovnaní Slovensko drží dlhodobo a to aj za vlád Smeru. Podiel energií na celkových výdavkoch domácností sa pohybuje okolo 10 %, zatiaľ čo priemer všetkých krajín EÚ osciluje medzi 4 - 5 %. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

Infografika analýzy Eurostatu


Poistenci v tom doterajšom období vložili do II. piliera odvody vo výške 5,7 miliardy eur. Majetok správcovských spoločnosti však je pod 5,5 miliardy eur. To znamená je tam znehodnotenie majetku vo výške, ak si dobre pamätám, 222 miliónov eur.

Nepodarilo sa nám overiť údaje, ktoré uvádza minister Richter. Asociácia dôchodkových správcovckých spoločností 21.1.2013 vydala tlačové prehlásenie , v ktorom uvádza:

"Uisťujeme sporiteľov v druhom pilieri, že súčasná hodnota majetku vo fondoch je vyššia ako hodnota nimi odvedených príspevkov. Informácia je mylne prezentovaná ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny v televíznych diskusiách. V súčasnosti je hodnota majetku vo všetkých fondoch vyššia ako výška príspevkov do nich odvedených."

Asociácia však neuvádza konkrétne štatistiky alebo nezávislé zdroje, preto nie je možné tento výrok spoľahlivo overiť.

tlačové prehlásenie


...som pracoval aj pod ministrom za KDH, pod ministrom za SDKÚ a teraz pod ministrom za stranu Smer.

Vladimír Palko, vtedajší minister vnútra za KDH, odvolal 18. mája 2005 Jaroslava Šáteka a vymenoval Tibora Gašpara za riaditeľa Úradu boja proti korupcii Prezídia Policajného zboru Ministerstva vnútra SR. Po odstúpení Vladimíra Palka vo februári 2006 sa ministrom vnútra stal Martin Pado (SDKÚ), pod ktorého vedením zotrval Tibor Gašpar vo vyššie spomínanej funkcii a pôsobil v nej až do roku 2010. V období medzi rokmi 2010 až 2011 pôsobil na Úrade justičnej a kriminálnej polície (ÚJKP) Krajského riaditeľstva PZ v Nitre. Tibor Gašpar vykonáva funkciu policajného prezidenta od 15. mája 2012, kedy bol do tejto funkcie menovaný bývalým ministrom vnútra Robertom Kaliňákom (SMER-SD). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Viac informácií a stručný životopis Tibora Gašpara môžeme nájsť na oficiálnej stránke Ministerstva vnútra SR.

vymenoval
odstúpení
menovaný
oficiálnej stránke


A ja som získal na tento projekt (priestorového zlučovania, pozn.) súhlas verejnoprávnych médií...

STV aj SRo už v apríli roku 2007 vyjadrili svoju ochotu spolupracovať s ministrom kultúry Marekom Maďaričom v jeho snahe vybudovať pri novom sídle Slovenského národného divadla (SND) spoločné sídlo verejnoprávnych médií. Vtedajší generálny riaditeľ STV Radim Hreha to označil ako výbornú myšlienku, "o ktorej budeme s ministerstvom ďalej diskutovať." SRo tiež ocenil zámer ministerstva riešiť finančne nákladný stav oboch sídiel verejnoprávnych médií, ktorého možným riešením by mohla byť práve výstavba spoločného multimediálneho komplexu. "Bolo by však nezodpovedné, aby sme bez znalosti finančných, prevádzkových, kapacitných, či technologických podmienok zaujali akékoľvek zásadné stanovisko. Sme však pripravení a ochotní spolupracovať s ministerstvom kultúry na precizovaní spomenutého zámeru," uviedol zástupca generálnej riaditeľky SRo Vladimír Repčík. Myšlienka multimediálneho komplexu mala svoje opodstatnenie aj z dôvodu , že budova STV je vyťažená len zo štyridsiatich percent, rozhlas nevyužíva ani tretinu.

vyjadrili svoju ochotu spolupracovať
ktorej
dôvodu


Vláda vypracuje a začne realizovať komplexný systém starostlivosti o zdravie staršej generácie rozvojom geriatrického sektora zdravotníctva a špecifickej sociálnej starostlivosti o seniorov formou podpory vytvárania zariadení zdravotno-sociálneho charakteru, vrátane formy modelu ich financovania a vymedzenia úloh štátu, samosprávnych krajov, miest a obcí. Na vytváranie kapacít zdravotno-sociálneho charakteru využijú aj prebytočné zdravotnícke zariadenia.

Je možné všeobecne povedať, že sľúbený komplexný plán, ktorý by bol explicitne zameraný na zdravotnú starostlivosť o seniorov, za štyri roky nevznikol. Ďalej je možné konštatovať, že zákon o sociálnej starostlivosti, ktorý upravuje aj starostlivosť o seniorov, bol v tomto volebnom období niekoľkokrát novelizovaný (poslednýkrát na jeseň roku 2015), ale aj posledná úprava vyvolávala kritiku a nespokojnosť aktivistov a poskytovateľov starostlivosti. Vykonané zmeny v tejto oblasti vôbec neboli systémové, nedošlo k zmene po sľúbených reformách (napr. k zmene formy modelu financovania) a preto hodnotíme výsledok vlády v tejto otázke ako nedostatočný. Sľub považujeme za nesplnený. Robert Fico sa zúčastnil v lete tohto roku na sneme Jednoty dôchodcov na Slovensku, kde vo svojej slávnostnej reči vymenoval aj výsledky svojej vlády, ktoré majú podľa neho prispievať ku kvalite života starších občanov. Premiér sa zmienil o vianočných dôchodkoch, o minimálnom dôchodku a zmene v dôchodkovom systéme, o príspevkoch na rekreáciu dôchodcom a samozrejme o sociálnych balíčkoch (bezplatné cestovanie železničnou dopravou). Venoval sa v tom čase iba plánovaným opatreniam, ktoré sú dnes obsahom druhého sociálneho balíčka, ako znížené DPH na základné potraviny alebo príspevky na využívanie ekologických zdrojov. Tieto výsledky ale skôr smerujú k ekonomickému zabezpečeniu starších občanov a vôbec nič nehovoria o tom, čo vláda reálne urobila pre systém zdravotnej starostlivosti staršej generácie. Parlament prijal novelu zákona o sociálnych službách v roku 2013. Táto novela nadobudla účinnosť 1. januára 2014 a priniesla isté úpravy v rámci poskytovania zdravotnej starostlivosti, zmeny vo financovaní poskytovateľov atď. Návrh zákona bol prijatý aj napriek pripomienkam a kritike zastupiteľských organizácií prijímateľov a poskytovateľov sociálnych služieb, píše TASR . Do istých zmien zákona o sociálnych službách sa poslanci pustili aj na konci volebného obdobia. Na jeseň 2015 bola prijatá novela zákona, ktorá mala riešiť (opäť) diskrimináciu seniorov v sociálnych zariadeniach a financovanie týchto zariadení. Zmena zákona si opäť vyslúžila iba kritiku aktivistov a Združenia seniorských prijímateľov sociálnych služieb (ZSPSS). Predsedníčka tejto organizácie hodnotila prácu vlády takto: " Je to hanba tejto vlády a poslancov vládnej väčšiny, že ich nezaujíma osud chorých, nevládnych a zomierajúcich seniorov " informuje TASR . Think-tank HPI (Health Policy Institute) analyzoval sľuby, resp. dodržovanie sľubov vlády v polčase jej vládnutia a konštatoval, že žiadny strategický plán na zlepšenie situácie staršej generácie v zdravotníctve nebol (do tej doby) predstavený. V apríli roku 2014 dostala ministerka zdravotníctva Zuzana Zvolenská interpeláciu vo forme otázky (.pdf) od poslanca Mikuláša Hubu ohľadom stavu avizovaného komplexného systému starostlivosti o zdravie staršej generácie. Ministerka odpovedala nasledovne: " Problematika je v gescii Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Ministerstvo zdravotníctva SR poskytuje súčinnosť pri riešení predmetnej problematiky. " Podľa všetkého mala na mysli program Národný program aktívneho starnutia na roky 2014 - 2020 (.pdf). Ide o komplexný plán, ku ktorému sa vláda v programovom vyhlásení zaviazala "v ypracovať nový Národný program podpory a ochrany starších ľudí " ( Aktívne starnutie (.pdf s. 3), avšak nejedná sa o plán explicitne zameraný na starostlivosť o zdravie. Zdravotnej starostlivosti sú venované strany 35-39, sociálnym službám 46-58. Priority na rok 2013 v oblasti sociálnej starostlivosti boli stanovené takto: "Podpora zotrvania klienta v prirodzenom prostredí rozvojom terénnych sociálnych služieb, verejných aj neverejných poskytovateľov, rozvoj ambulantných sociálnych služieb a pobytových sociálnych služieb v zariadeniach s týždenným pobytom, zvýšenie kvality a humanizácia poskytovaných sociálnych služieb prostredníctvom rekonštrukcie, rozširovania, modernizácie a budovania zariadení sociálnych služieb, vzdelávanie zamestnancov v oblasti sociálnych služieb." (zdroj: (.pdf) s.48 ) Jedným dôležitým cieľom bol aj "Vytvoriť právne podmienky na zabezpečenie finančnej udržateľnosti a dostupnosti sociálnych služieb zavedením viaczdrojového financovania sociálnych služieb." (zdroj: .pdf , s. 51) Tento bod v skutočnosti súvisel aj s ďalším aspektom, a to " Zabezpečiť spolufinancovanie sociálnych služieb z verejných zdrojov pre všetkých prijímateľov bez rozdielu či čerpajú služby u verejných alebo neverejných poskytovateľov tak, aby vplyvom platenia úhrady za sociálnu službu nebolo ohrozené uspokojovanie životných nákladov (životných potrieb) platiteľov tejto úhrady (prijímateľa sociálnej služby, spoločne posudzovaných osôb, resp. ďalších povinných osôb. " Cieľom novely zákona o socálnych službách bolo práve nastaviť systém takto, avšak z kritiky ZSPSS vyplýva, že tento cieľ splnený nebol. Samosprávy a kraje si začali vypracovávať vlastné programy aktívneho starnutia, resp. pracovať na implementácii národného plánu do vlastných programov. Príkladom sú plány Bratislavy (.pdf), alebo Banskej Bystrice (.pdf). Dá sa povedať, že k istým zmenám, možno vylepšeniam došlo v priebehu volebného obdobia, avšak tie sa konali skôr cez MPSVR SR. Prízračné je napríklad aj to, že v dokumente Správa o stave v zdravotníctve pre Výbor NRSR pre zdravotníctvo zo dňa 17. apríla 2015 sa uvádza rozvoj geriatrie medzi plánmi do budúcnosti, napriek tomu, že sa k tomu vláda už zaviazala v roku 2012. Nespokojnosť s fungovaním poskytovania zdravotnej starostlivosti pre staršiu generáciu vyjadril aj lekár prešovskej nemocnice v blogu na sme.sk . V popísanom prípade išlo síce o politiku riaditeľa nemocnice alebo zriadovateľa, ale v každom prípade bolo počínanie vedenia nemocnice v hrubom nesúlade s tým, k čomu sa vláda vo svojom vyhlásení zaviazala a napriek tomu v popísanom prípade nekonala.

slávnostnej reči

sociálnych službách

pripomienkam

TASR

aktivistov

TASR

analyzoval

otázky

Aktívne starnutie

(.pdf)

.pdf

Bratislavy

Banskej Bystrice

blogu na sme.sk


Angela Merkelová urobila v roku 2015 (...) Odkázala všetkým migrantom, že sú vítaní.

Podľa verejne dostupných výrokov, nikdy nedošlo k priamemu pozývaniu migrantov zo strany nemeckej kancelárky. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podobné výroky Demagog.SK už niekoľkokrát overoval. V septembri 2015, keď prišiel s podobným výrokom Robert Fico sme upozornili na to, že niektoré vyjadrenia Angely Merkelovej môžu byť nesprávne interpretované . Ide najmä o výrok : "keby sme povedali, môžete všetci prísť, môžete všetci prísť z Afriky, môžete prísť, tak by sme tú situáciu nezvládli, niektorí by sa museli vrátiť”, ktorý nemecká kancelárka povedala počas stretnutia s palestínskou utečenkyňou v júli 2015. Pri pozastavení Dublinského dohovoru sa nemecká vláda vyjadrila , že je "schopná sa vyrovnať s 500 tisíc utečencami ročne po dobu niekoľkých rokov." V septembri 2015 sa Angela Merkelová vyjadrila, že Nemecko “ neurčí limit na počet utečencov, ktorých príjme .” Ako vysvetľuje v článku Denník N, údajné Merkelovej vítanie či pozývanie migrantov sa môže mylne vzťahovať aj na rozhodnutie Nemecka o povolení vstupu Sýrčanov priamo do Nemecka, a teda proti inak platným pravidlám, že by ich Nemecko malo vracať iným členským krajinám. Opatrenie sa vzťahovalo len na Sýrčanov a len na tých, ktorí už v tom čase boli v iných európskych krajinách. Išlo o dočasné opatrenie po dobu 3 mesiacov.

septembri 2015,
interpretované
výrok
vyjadrila


Nie, nie, nie. Nebola som osamotená, pretože teda ak si zoberiete hlasovanie, tak nie všetci hlasovali za staronového predsedu.

Doterajší predseda Ján Slota získal už v prvom kole väčšinu z 271 delegátov snemu (180). Slotova najvážnejšia súperka, prvá podpredsedníčka Anna Belousovová, získala 45 hlasov, ďalší protikandidát Dušan Švantner 40 hlasov. Šesť hlasov získal bývalý sudca ústavného súdu Tibor Šafárik. Rovnaký číselný údaj o voľbe predsedu SNS priniesli všetky väčšie tlačové agentúry a médiá .

o voľbe predsedu SNS
médiá


Keď sa pozrieme na to, ako sú zložené komisie a ako má táto komisia hlasovať, kde na to, kto bude prokurátorom, sa vyžadujú štyri hlasy z päťčlennej komisie, vyplýva z toho jednoznačne, že bez toho aby aj zástupcovia samotnej prokuratúry a generálnej prokuratúry nesúhlasili s tým-ktorým kandidátom na prokurátora, nemožno takéhoto prokurátora vymenovať.

Podľa §7a (Výberová komisia), ods. 1 vládneho návrhu zákona budú členmi výberovej komisie: 1 člen zvolený NR SR; 1 člen vymenovaný generálnym prokurátorom SR; 2 členovia vymenovaní ministrom spravodlivosti SR; 1 člen na žiadosť generálneho prokurátora zvolený prokurátorskou radou v obvode ktorej sa voľné miesto obsadzuje. Z toho vyplýva, že generálna prokuratúra (ďalej len "GP") bude mať v komisii dvoch zástupcov. Keďže návrh zákona tiež uvádza, že "jej rozhodnutie je platné, ak zaň hlasovali štyria jej členovia" (par 7a, ods. 4), je nutné, aby aspoň jeden z členov komisie zastupujúcich GP hlasoval "za". Dátum zverejnenia analýzy: 28.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

vládneho návrhu zákona


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Počas obdobia pravicovej vlády Ivety Radičovej skutočne došlo k zvýšeniu základnej sadzbe DPH z 19% na 20%. Rovnako pravdou je, že počas vlády Roberta Fica prišlo k zníženiu sadzbe DPH na 10% na vyše sto potravín .Výrok hodnotíme ako pravdivý. Celkovo prvá právna úprava DPH v SR, zakotvená v zákone č. 222/1992 Zb. zaviedla základnú 23 % a zníženú 6 % sadzbu DPH, pričom zníženej sadzbe dane podliehali stavebné práce, prevod a nájom nehnuteľností, nájom osobných automobilov, vybrané tovary podľa číselných kódov Colného sadzobníka (potraviny, energie, farmaceutické výrobky, tlač, zdravotnícke pomôcky) a služby podľa klasifikácie produkcie vyhlásenej Štatistickým úradom SR (služby v poľnohospodárstve, opravy, ubytovacie služby, služby jedální, vybrané druhy dopravy, právne, architektonické a ďalšie). 1. januárom 1996 bola spomínaná legislatíva nahradená zákonom č. 289/1995 Z. z. , platným do 30. apríla 2004. V tomto zákone boli okrem iného niekoľkokrát upravované aj samotné sadzby dane. Počas harmonizácie slovenskej právnej úpravy so smernicami EÚ boli už od roku 2002 schválené ďalšie novely zákona o DPH. Prostredníctvom nich dochádzalo k postupnej príprave začlenenia do jednotného európskeho trhu. S účinnosťou od 1. januára 2004 bola zavedená jednotná sadzbu dane 19 %. Udialo sa tak teda ešte pred prijatím zákona č. 222/2004 Z. z., ktorý dňom vstupu SR do EÚ (1.mája 2004) nadobudol platnosť. Na základe novelizácie zákona č. 222/2004 Z. z. nastalo k 1.januáru 2007 opätovné zníženie sadzby dane na 10%. Toto zníženie DPH vlády Roberta Fica však bolo obmedzené iba na lieky, farmaceutické výrobky a vybraný zdravotnícky tovar podľa číselných kódov Spoločného colného sadzobníka . Od 1. januára 2008 bola táto 10% sadzba DPH platná aj na knihy vrátane brožúr. Vývoj DPH na Slovensku do roku 2008 Zdroj: www.epi.sk Vláda premiérky Ivety Radičovej roku 2010 prijala tzv. šetriaci balíček, v rámci ktorého okrem iného zvýšila sadzbu DPH z doposiaľ 19% na 20% . Táto novelizácia bola platná od 1.januára 2011 a mala štátu v danom roku priniesť 185,5 milióna eur. Zároveň sa zrušila znížená 6% sadzba dane na predaj poľnohospodárskych produktov "z dvora", ale zvýhodnená desaťpercentná DPH na knihy, lieky a vybrané zdravotné pomôcky zostala zachovaná. 20% sadzba DPH mala byť vyššia iba dočasne, pravicová koalícia ju plánovala vrátiť na úroveň 19% po tom, ako zníži verejný deficit pod tri percentá HDP. Roku 2014 však druhá vláda Roberta Fica toto opatrenie zo zákona vypustila - V roku 2016 vládna koalícia rozšírila zoznam tovarov aj o vybrané druhy potravín, na ktoré sa znížená 10% sadzba DPH vzťahuje. Jedná sa napr. o niektoré druhy mäsa, ryby, maslo, pečivo, mliečne výrobky atď. Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

sto potravín
č. 222/1992 Zb.
č. 289/1995 Z. z.
č. 222/2004 Z. z.
Spoločného colného sadzobníka
www.epi.sk
20%
vypustila
zoznam tovarov

https://demagog.sk/vyrok/Vláda premiérky Ivety Radičovej roku 2010 prijala tzv. šetriaci balíček, v rámci ktorého okrem iného zvýšila sadzbu DPH z doposiaľ 19% na 20%. Táto novelizácia bola platná od 1.januára 2011 a mala štátu v danom roku priniesť 185,5 milióna eur. Zároveň sa zrušila znížená 6% sadzba dane na predaj poľnohospodárskych produktov "z dvora", ale zvýhodnená desaťpercentná DPH na knihy, lieky a vybrané zdravotné pomôcky zostala zachovaná.


Fico rozpráva už možno desať rokov o tom, že zakáže zisk poisťovní.

Téme zákazu zisku poisťovní z verejného zdravotného poistenia sa Robert Fico venuje už od roku 2007, od zmeny zákona č. 530/2007 Z.z. o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou. Premiér aj po medzinárodnej arbitráži a rozhodnutí Ústavného súdu SR, ktorý zrušil platnosť novely , sa naďalej venuje tejto problematike. Zákaz ziskov poisťovní je spomenutý aj v programovom vyhlásení súčasnej vlády. Výrok Krajčího hodnotíme ako pravdivý.

Prvá vláda Roberta Fica v roku 2007 presadila novelu zákona č. 530/2007 Z.z. o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou, ktorý dopĺňal zákon č. 581/2004 Z.z.. Z tejto novely vyplývalo, že zdravotné poisťovne budú musieť vrátiť prípadný zisk z verejného zdravotného poistenia späť do zdravotníctva. Zákaz zisku sa netýkal komerčného poistenia. Robert Fico sa po prijatí novely zákona vyjadril : " Ak ponúkne zdravotná poisťovňa produkt pre pacienta v podobe pripoistenia, a z toho bude tvoriť zisk, nech sa páči. Ale nie, že vyberie od ľudí, ľudia musia zo zákona tie peniaze niekde poslať, oni si z toho odrežú 10 % a povedia toto je môj zisk ."

V roku 2011 Ústavný súd Slovenskej Republiky rozhodol , že obmedzovanie zisku zdravotných poisťovní je protiústavné. Ustanovenie § 15 ods. 6 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov n i e j e v súlade s čl. 1 ods. 1, čl. 20 ods. 1 a 4 a čl. 35 ods. 1 v spojení s čl. 13 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj s čl. 1 Dodatkového protokolu k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd ( .pdf , s. 1).

Ústavný súd svoje rozhodnutie odôvodnil tým,že: „ ...ustanovením povinnosti použiť kladný hospodársky výsledok (zisk) len na úhradu zdravotnej starostlivosti, t. j. odňatím práva zdravotným poisťovniam rozhodovať autonómne o použití zisku došlo k neprípustnému zásahu do vlastníckeho práva a práva na podnikanie súkromných zdravotných poisťovní, ako aj porušeniu princípov právneho štátu a tiež porušeniu viacerých ustanovení Zmluvy o fungovaní EÚ “ ( .pdf , s. 2).

Z dôvodu prijatia novely zákona č. 530/2007 Z.z. o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou čelila Slovenská republika medzinárodnej arbitráži v spore so spoločnosťou ACHMEA. Akcionári súkromnej zdravotnej spoločnosti Union sa so Slovenskou republikou súdili o zisky z doby platnosti zákona.

Robert Fico aj po zrušení platnosti novely zákona č. 530/2007 Z.z. o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou opakovane podporil zákaz ziskov pre zdravotné poisťovne. V júli 2012 povedal : „My si nemôžeme v situácii, keď nám chýbajú finančné prostriedky v zdravotníctve, dovoliť, aby sa nám strácali desiatky miliónov eur v súkromnom priestore len preto, že niekto vytvoril v minulosti súkromným zdravotným poisťovniam možnosť podnikať s verejnými zdrojmi.“ V októbri 2012 podobne komentoval zisky poisťovní : “ Nemienime akceptovať, aby súkromné zdravotné poisťovne odoberali zisky z verejných zdrojov, ktoré idú do zdravotníctva, a tieto zisky používali na súkromné účely. ”

Téma obmedzenia zisku poisťovní sa opäť objavila v programovom vyhlásení vlády SR 2016 – 2020. Vláda pripraví pravidlá pre účelnosť vynakladania verejných zdrojov, ktoré sa budú realizovať aj prostredníctvom obmedzenia zisku zdravotných poisťovní, a to v súlade s právom EÚ a SR ( .pdf , s. 44). Doteraz vláda v tejto veci nepodnikla žiadne kroky.

zákona
novely
novelu zákona
zákon
vrátiť
vyjadril
rozhodol
.pdf
.pdf
novely zákona
medzinárodnej arbitráži
povedal
komentoval
vyhlásení
.pdf


Vy ste tí, ktorí voláte po tom, že solidarita, vy chcete, aby sa otvorili hranice, Progresívne Slovensko (…) Progresívne Slovensko je za prijímanie migrantov, nelegálnych migrantov.

Progresívne Slovensko podporuje v programe strany boj s nelegálnou migráciou a aj pri riešení migračnej krízy v lete 2023 podporovali konštruktívne riešenia. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Téma migrácie sa stala jednou z hlavných tém predčasných parlamentných volieb 2023 na Slovensku.

Poslanec za Progresívne Slovensko Tomáš Valášek na tlačovej besede pripomenul, že Slovenská republika má readmisnú dohodu s Maďarskom, odkiaľ prichádza najväčší počet nelegálnych migrantov. Každý nelegálny migrant, ktorý prekročí slovenskú hranicu, má byť zachytený bezpečnostnými zložkami a byť vrátený späť do krajiny, z ktorej prišiel, v tomto prípade do Maďarska.

Pred voľbami sa riešilo potvrdenie, ktoré sa vydáva migrantom, aby mohli zotrvať na území Slovenska. PS bolo pre zrušenie alebo upravenie tohto potvrdenia, zároveň upozornilo, že kontroly sú nástrojom na evidenciu migrantov na našom území. Pripomenuli taktiež, že Slovensko nie je ich cieľová krajina, pretože pokračujú ďalej do západnej Európy a cez slovenské územie len prechádzajú ( 2:45 ).

Michal Šimečka povedal, že nelegálnu migráciu je potrebné riešiť na vonkajších hraniciach Schengenu a celkovo Európskej únie. Je za komplexné riešenie, ktorým má byť spoločný Migračný pakt na úrovni Európskej únie, ktorý aj sám v Európskom parlamente podporil ( 19:53 ).

V sekcii “Silnejšia Európska únia” programu Progresívneho Slovenska do volieb 2023 sa nachádza nasledujúci bod:

“Sme za efektívnu a spravodlivú reformu migračnej politiky vrátane reformy Dublinského systému, užšiu spoluprácu EÚ v rámci spoločného azylového priestoru a pretvorenie Frontexu na skutočnú Pobrežnú a pohraničnú službu EÚ. Podporujeme boj s nelegálnou migráciou a účinnejšiu návratovú politiku na základe dohôd s tretími krajinami a finančnej pomoci EÚ tretím krajinám.”

programu


Je to (...) bytový fond, 863 bytov, ktoré máme k dispozícii v meste a tento rok len 9 bytov pán primátor zrekonštruoval (...).

Na základe informácií dostupných na oficiálnej stránke Bratislavy , hlavné mesto malo v roku 2018 k dispozícii 863 nájomných bytov ku ktorým pribudlo ďalších 9 bytových jednotiek v bytovom dome na Rezedovej 3 v Ružinove. Podľa oficiálnej správy: "Bytový dom na Rezedovej bol pôvodne využívaný ako dom osobitného určenia a na jeho 13. podlaží boli vytvorené spoločenské priestory. Keďže objekt bol preklasifikovaný na klasický nájomný bytový dom, priestory na 13. poschodí stratili opodstatnenie a hlavné mesto sa ich rozhodlo využiť na vybudovanie 9 nájomných bytov." Bratislava investovala do tejto rekonštrukcie 208 812 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Bratislavy


Čo sa týka inflácie, tá situácia nie je dramatická, ako sa často snažia aj média ale aj opozícia tvrdiť. Ten priemer inflácie v apríli bol na Slovensku 3,9 a v Európskej únií v priemere 3,3 desatiny percenta.

Podľa Eurostat -u, miera inflácie na Slovensku za mesiac apríl (medziročné porovnanie HICP), dosiahla hodnotu 3,9%. Priemerná inflácia EÚ 27 v tom istom mesiaci bola 3,3%.

Eurostat


No, áno. V tom článku, ktorý tam bol pod tými 7,8 miliardami. Nie je tam ani jeden, jedna nehnuteľnosť. Všetko údajne. Všetko údajne na synov, všetko údajne na nevlastnú dcéru a všetko údajne. Tí všetci ostatní, ktorí sú tam, to nie sú údajne. Keď má niekto, trebárs J&T má konkrétne nehnuteľnosti, alebo trebárs Penta má konkrétne fabriky, to nie je údajne. To je fakt.

To, čo Týden o údajných majetkoch Jána Slotu napísal v rebríčku miliardárov si môžeme prečítať napríklad tu : "18. - 19. pořadí 7-8 miliard Ján Slota (57) reality, hotely, průmysl, politika Šéf Slovenské národní strany byl dlouholetým primátorem Žiliny, z níž udělal druhé nejpříhodnější slovenské město pro byznys - hned po Bratislavě. Jeho majetek je patřičně utajován, napojení na různé firmy jde hlavně přes jeho syny a nevlastní dceru . Slovenský deník Sme spojuje tohoto žilinského „grófa“ s tamním bytovým komplexem Amfiteátr , jehož hodnota se před dvěma lety odhadovala na půl miliardy slovenských korun. Do sféry jeho vlivu patří rovněž hotel Diplomat v Rajeckých Teplicích či společnosti Slovben (výroba zateplovacího polystyrenu) a Zamedia (před časem získala miliardový kontrakt od ministerstva výstavby týkající se reklamy, právních služeb a školení). Přiznaný majetek: letadlo DA 42 Twin Star, automobil Bentley Continental GT, jachta Sealine SC 39, motocykl chopper Honda a byt v Nové Lesné. Využívá i vilu na ostrově Rab v hodnotě 17 milionů korun a proslýchá se, že na oslavu každé vydělané miliardy uspořádá velkolepý večírek." To, že pri investičných skupinách ako Penta alebo J&T sú konkrétne nehnuteľnosti či fabriky je pochopiteľné, keďže patria do ich portfólií, a väčšinou sa k nim priznávajú. Profil Jána Slotu ale uvádza nehnuteľnosti, s ktorými má byť spojený.

napríklad tu


...ja som sám musel zrušiť dve zahraničné služobné cesty, som rád, že predseda vlády navštívil Brusel ...

Peter Pellegrini sa zúčastnil svojho prvého summitu v Bruseli vo funkcii predsedu vlády SR 22. marca 2018. Podľa webovej stránky NR SR sa predseda NR SR Andrej Danko naposledy zúčastnil zahraničnej pracovnej cesty od 1. marca do 2. marca 2018 v Budapešti na Stretnutí predsedov parlamentov krajín V4. Oficiálna stránka NR SR avšak neobsahuje informácie o plánovaných alebo zrušených pracovných cestách. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

zúčastnil Podľa


...vaša vláda, resp. minister financií zaviedol daň z nadalokácie emisných kvót. Čiže teplárne naopak šetria emisné kvóty, ktoré ďalej potom ponúkajú na predaj a vy ste zaviedli, myslím 80% daň z tejto nadalokácie.

Minister financií Ivan Mikloš sa vyjadril , že emisné kvóty budú zdanené 80 percentami. Dokopy bolo 144 firiem, z toho až 133 dostalo nadalokácie emisií. Niektoré firmy dostali až desaťnásobne viac emisných povoleniek ako bola ich spotreba. Preto sa vláda rozhodla zdaniť nadalokácie 80-percentnou daňou. Zákon z 1. decembra 2010, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, vrátený prezidentom Slovenskej republiky na opätovné prerokovanie Národnou radou Slovenskej republiky nájdete tu (.pdf). Paragraf 51b, odsek (5) znie: "Sadzba dane z emisných kvót je 80 % zo základu dane z emisných kvót podľa odsekov 3 a 4."

vyjadril tu


Nakoniec kauza SaSanka to jasne naznačila, že v prípade voľby tohto generálneho prokurátora sa hovorilo o 300 tisícových eurových úplatkoch.

V rozhovore medzi R. Sulíkom a M. Kočnerom zverejnenom na internete ( video ) okrem iného odpovedá R.Sulík aj na otázku, koľko stojí hlasovanie za generálneho prokurátora. R. Sulík odpovedá, "300 tis. eur taká suma chodila včera po parlamente." M. Kočner:"Za hlas?" R. Sulík: "Mhm." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

video


Zvýšili sa 50 % navýšenie financií išlo na úkor rekondičných pobytov a vakcín, čiže sa to učiteľom zrušilo, čo im platilo v rámci zákona o pedagogických a odborných zamestnancov, to sa vyčlenilo a dalo sa to do tých platov, to je jedna čiastka (za vlády I. Radičovej pozn.).

Vláda schválila, že financie určené na rehabilitácie pre učiteľov s praxou 15 rokov sa použili na zvýšenie platov učiteľov a vakcíny sa poskytovali iba učiteľom, ktorý majú na školách 50% detí zo znevýhodneného prostredia. Ostatné peniaze sa taktiež použili na zvýšenie platov učiteľov o 2% v roku 2011. (uvádza portál sme.sk, 21.októbra 2011 )

Výrok Dušana Čaploviča preto hodnotíme ako pravdivý.

sme.sk, 21.októbra 2011


Ja som si nikde neprečítal, že by niekde boli nejaké zbytočné problémy s tým, keď sa na úradoch dvojice rovnakého pohlavia zaregistrovávali, dokonca boli krásne aktivity na hrade Karlštejn, alebo na pražskej radnici.

Od 1. júla 2006 je v Českej republike platný zákon o registrovanom partnerstve. Podľa štatistík českých matričných úradov je dokonca takéto registrované partnerstvo homosexuálov stálejšie než manželstvo. Podľa portálu TASR nie sú nezvyčajné ani obrady gayov či lesbičiek na hrade Karlštejn. Túto možnosť už využili mnohé známe české páry. 3. júla 2006 na tomto mieste uzavreli registrované partnerstvo po 20 rokoch český pár Pavel Vítek a Janis Sidovský. Na pražskej radnici taktiež prebiehajú registrované partnerstvá. Problémom bola slabá pripravenosť na implementáciu zákona, avšak Demagog.SK nezistil žiadne ďalšie vážne problémy na úradoch. Na základe dostupných informácií výrok hodnotíme ako pravdivý. TASR , 25. októbra 2012: "Registrované partnerstvo homosexuálnych dvojíc sa v Česku ukazuje ako trvalejší zväzok než tradičné manželstvo muža a ženy. Za šesť rokov platnosti zákona o registrovanom partnerstve sa "rozvodovosť" gejov a lesbičiek pohybuje na polovičnej úrovni oproti heterosexuálnym párom. Vyplýva to zo štatistík českých matričných úradov." Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

platný TASR obrady známe prebiehajú pripravenosť TASR


Máme na Slovensku 16-percentnú infláciu a túto infláciu ťahajú hlavne potraviny, tie potraviny sa blížia k tridsiatim percentám zdražovania.

Súčasná inflácia na Slovensku dosahuje rekordné čísla. Najväčší vplyv na jej rast majú ceny potravín. Kým celková inflácia dosahuje hodnotu 15,4 %, nárast cien potravín dosahuje až 28,6 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Z najnovších údajov Slovenského štatistického úradu v indexe spotrebiteľských cien z februára 2023 vyplýva , že medziročná inflácia dosiahla 15,4 %. Potraviny sú pritom najvýraznejšou položkou tohto rastu – medziročný nárast cien potravín je na úrovni 28,6 %.

Potraviny sú spolu s výdavkami na bývanie dvomi najvýznamnejšími položkami vo výdavkoch, keďže tvoria približne polovicu výdavkov domácností.

vyplýva


Ja som bol hrdý na to, keď som dostával cenu OSN za projekt Transparentné mesto.

Mesto Martin realizovalo zatiaľ ako jediné mesto na Slovensku, celú protikorupčnú stratégiu Transparency International Slovensko pre mestá.

protikorupčnú stratégiu
získal


Lebo to sa prvý krát stalo, že by opozičný politik mohol pri odvolávaní Róberta Fica, mať k dispozícii Róberta Fica priamo v tej rokovacej sále.

V tomto volebnom období sa Národná rada pokúsila odvolať predsedu vlády Roberta Fica už druhýkrát. Pri nedávnom odvolávaní bol premiér naozaj prítomný priamo v sále aj počas vystúpenia opozičného politika, kedy si vypočul prejav predkladateľa Igora Matoviča a následne sám vystúpil. V iných prípadoch, ak na rokovaní Fico bol, tak na ňom nezotrval po celý čas, prípadne sa na ňom len mihol. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V aktuálnom volebnom období došlo 17. 2. 2017 už v poradí druhému odvolávaniu Roberta Fica, tentoraz pre kauzu energií. O tejto situácii hovorí aj Matovič, ktorý na predmetnej schôdzi rečnil tri hodiny. Zaujímavým sa tiež javí vyjadrenie Roberta Fica: " Je to len rešpekt k ústave, že som tu s vami. Rešpekt k navrhovateľom totiž nemôžeme mať ". Spomínaný rešpekt v septembri 2016 u Fica ale absentoval, keďže sa nezúčastnil rokovania, keď čelil odvolávaniu pre nečinnosť v kauze Bašternák. V predchádzajúcom volebnom období (2012-2016) prebehli v Národnej rade tri schôdze k návrhom o vyslovení nedôvery predsedovi vlády Robertovi Ficovi. Napríklad v septembri 2013, pri odvolávaní pre kauzu SPP sa síce premiér objavil, ale po svojom vlastnom vystúpení odišiel z rokovacej sály: "Premiér Robert Fico s členmi vlády a poslancami za Smer-SD odišiel z rokovacej sály parlamentu okamžite po svojom vystúpení, nepočkal si ani na faktické poznámky, teda reakcie zákonodarcov na svoj prejav. Fico to odôvodnil konfrontačným tónom vystúpenia Daniela Lipšica, ktorý predstavil opozičný návrh na Ficovo odvolanie." Zaužívaná prax býva taká, že odvolávaný člen vlády, respektíve premiér, sú v sále prítomní počas celej schôdze, keďže rokovanie sa ich bezprostredne týka." ( SITA ) Fico vo februári 2014 čelil odvolaniu pre emisnú kauzu. Z dostupných informácii sme nezistili, že by bol na nej Fico prítomný. Hoci sme explicitne nenašli ani uvedenú skutočnosť, že na nej chýbal, z kontextu nám to vyplynulo. Nespomína sa žiadne jeho vyjadrenie počas rokovania a aj vyjadrenia poslancov hovoria o Ficovi v tretej osobe. Tretí pokus odvolať Fica - v novembri 2014, sa tiež nedá považovať za uspokojivý. Denník Pravda píše, že "s amotný premiér v rokovacej sále nebol, i keď na chvíľu sa v pléne objavil." Počas svojho prvého funkčného obdobia v úrade predsedu vlády v rokoch 2006-2010 čelil Fico dvom pokusom o odvolanie, ktoré sa týkali kauzy Slovenského pozemkového fondu a spôsobu, akým Fico nadobudol vinice. V tomto prípade sme sa tiež nedostali k informácii, či sa jej R. Fico zúčastnil. No vieme, že sa jej nezúčastnili opoziční poslanci, teda platí Matovičov výrok o stretnutí sa zoči-voči Fica a opozičných politikov: "Poslanci opozičných strán sa nočného rokovania parlamentu nezúčastnili, po otvorení 17. schôdze opustili rokovaciu sálu. Podpredseda NR SR Milan Hort v mene opozície uviedol, že o odvolanie predsedu vlády Roberta Fica sa pokúsia v nasledujúcom roku." Tým druhým bol 22. január 2008, kedy môžeme konštatovať, že R. Fico sa znovu neukázal . Vyplýva to nielen z kontextu, ale aj z toho, že ho poslankyňa KDH Sabolová oslovila "vážený pán neprítomný premiér". Špecifikom tiež bolo, že išlo o nočné odvolávanie Fica. Treba povedať, že už po úvodnej reči Mikuláša Dzurindu odišli prítomní poslanci SMERu, SNS a HZDS. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

pokúsila
došlo
čelil
tri
kauzu SPP
SITA
kontextu
Pravda
dvom
nezúčastnili
neukázal


...  teraz beží stretnutie Medzinárodného menového fondu vo Washingtone, kde sú všetci ministri financií sveta, ja som tu, vo vašom štúdiu. A signály, prečítajte si, signály sú rok 2013 je pokles, recesia, v mnohých častiach sveta, rok 2014 sú pozitívne riziká, po slovensky to znamená, pozitívne riziká, že to pôjde smerom nahor.

Je pravdou, že sa tento víkend (12. októbra 2013) uskutocnilo stretnutie ministrov financií v Washingtone. Správa zo stretnutia konštatuje náznaky zlepšujúcej sa situácie, hoci stále konštatuje recesiu. Zároven poukazuje na pretrvávajúce a niektoré nové riziká. Podla prognózy MMF štyri dni pred stretnutím, (8. októbra 2013) bude v roku 2014 o 0,7 p. b. vyšší rast globálnej ekonomiky ako tomu je v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tento víkend sa stretli ministri financií vo Washingtone na výrocnom zasadnutí MMF . Správa zo stretnutia uvádza, že svetová ekonomika je stále v recesii, ekonomický rast je stále utlmený a riziká stále ostávajú. Existujú náznaky zlepšujúcej sa situácie v rozvinutých ekonomikách. Výstup zo stretnutia taktiež konštatuje, že eurozóna sa postupne vynára z recesie. "The global recovery is continuing. Growth remains subdued, however, and downside risks persist, with some new risks emerging. There are encouraging signs of improving activity in advanced economies, while growth in many emerging market economies has moderated. Growth has generally remained resilient in low-income countries. ...The recovery in the United States has gained ground, stimulus measures have induced a recovery in Japan, the euro area is emerging from recession, and in some other advanced economies including the United Kingdom growth is already picking up. Growth (low income countries, pozn.) has generally remained resilient. Sustained and more inclusive growth requires continued actions to promote financial deepening, productive public investment and services, and sound natural resource wealth management. ...Growth in emerging market economies continues to account for the bulk of global growth, but has moderated, in a few cases to a more sustainable level." The United States needs to take urgent action to address short-term fiscal uncertainties. The euro area should build on progress toward banking union and further reduce financial market fragmentation. Japan should implement medium-term fiscal consolidation, and structural reforms to invigorate growth . Je však pravdou, že tento rok je podla MMF (8. októbra 2013) odhadovaný nižší ekonomický rast ako tomu je v roku 2014. V roku 2014 bude rast podla prognózy oproti roku 2013 vyšší o 0,7 p. b. Treba však podotknút, že pôvodne v Júli 2013 bol rast na rok 2014 vyšší o 0,2 p.b. "It now expects global growth of 2.9% this year, a cut of 0.3% from July's estimate. In 2014 it expects global growth of 3.6%, down 0.2%."

ministri MMF odhadovaný


...veríme, že po tom historicky najvyššom skoku z 352 na 380 eur minimálnej mzdy ...

Podobný výrok R. Fica overoval demagog.SK viackrát. Naposledy to bolo 11. januára 2015 v O5M12 . Nie je pravda, že nárast minimálnej mzdy na rok 2015 o 28 eur je historicky najvyššie zvýšenie minimálnej mzdy. Na Slovensku minimálna mzda rástla v roku 2009 až o 54 eur a v roku 2007 napríklad o 39 eur. Rovnako historické zvýšenie minimálnej mzdy o 28 eur (8 %) neplatí ani v relatívnom vyjadrení.

O5M12 stúpla Eurostat Eurostat


Pani redaktorka, koncept pravicovej koalície úplne zlyhal. Úplne. Hospodársky rast sa blíži k nule.

Podľa štatistického úradu SR hospodársky rast mierne klesá, no tvrdiť, že sa blíži k nule je pritiahnuté za vlasy.

štatistického úradu SR


(...)  pána Junckera (..)vyzýval Holanďanov, aby prišli hlasovať a aby podporili asociačnú zmluvu (...)

Predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker sa vyjadroval k téme holandského referenda 9. januára 2016. Vyzval obcanov Holandska k tomu, aby nevnímali referendum ako volbu o Európe a zároven vyjadril svoj nádej, že ludia nebudú hlasovat proti dohode s Ukrajinou pre dôvody, ktoré nesúvisia s touto dohodou. Explicitne nevyzýval ludí k úcasti a k hlasovaní za prijatie dohody, ale argumentoval za to, aby nehlasovali proti dohode. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

Jean-Claude Juncker 9. januára povedal nasledujúce (zdroj: euractiv.com ): " Let’s not change the referendum into a vote about Europe, I sincerely hope that (the Dutch) won’t vote no for reasons that have nothing to do with the treaty itself ". O jeho slovách informovali aj slovenské spravodajské služby (zdroj: TASR ): " Úprimne dúfam, že Holandania nebudú hlasovat 'nie' z dôvodov, ktoré nemajú nic spolocné so samotnou zmluvou. "

Juncker vyjadril nádej, že Holandania si uvedomujú, akú krízu by mohlo vyvolat hlasovanie proti dohode: " I don't believe the Dutch will say no, because it would open the door to a big continental crisis (...) Russia would pluck the fruits of an easy victory ". (zdroj: Reuters ) Tento názor zopakoval aj neskoršie, ked v marci povedal, že odmietnutie dohody bude mat katastrofálne následky pre celú Európu, a že by si každý mal uvážit svoj postoj aj v prizme otázky, co sa stane s Európou, ked všetci sa rozhodný tak, ako on : " If the Netherlands rejects the EU treaty with Ukraine at next month’s referendum it will have disastrous consequences for Europe as a whole (...) People should ask themselves, if everyone votes the way I do, what would the impact be on Europe?". (zdroj: Dutchnews )

euractiv.com TASR Reuters Dutchnews


... sú v ňom (v programe strany ĽSNS, pozn.) časti, ktoré by akoby jedna mater mala spoločné s našim programom. To znamená 15 percentná rovná daň alebo zlepšovanie podnikateľského prostredia, vyrovnaný rozpočet a tak ďalej.

Program Ľudovej strany Naše Slovensko má viacero podobných častí s programom strany SaS, mimo iné obsahuje zavedenie rovnej dane vo výške 15 %, zlepšenie podnikateľského prostredia, alebo predĺženie poberania materskej. Výrok hodnotíme ako pravdivý. ĽSNS vo svojom volebnom programe (.pdf), v bode 1 s názvom " Zastavíme ďalšie rozkrádanie štátu " uvádza, že zavedie 15 % rovnú daň, aby zabezpečila funkčný štát. Rovná daň je témou SaS, v ich volebnom programe, známom ako Agenda 2020 (.pdf, s. 6), uvádzali, zníženie rovnej dane z príjmov na úroveň 15 % k 1. januáru 2019. SaS sa zasadila o zlepšenie podnikateľského prostredie v rámci Agendy 2020 . Návrhy sa týkali zníženia administratívnej a finančnej záťaže (s. 13-14), odbúrania bariér v podnikaní, zrušenia investičných stimulov. V programe ĽSNS figurujú ciele ako odstránenie byrokraciu v podnikaní, odstránenie zvýhodňovania zahraničných investorov (bod 6, " Obnovíme sebestačnosť Slovenska "), ale konkrétne kroky, ako ciele dosiahnuť nie sú narozdiel od programu SaS uvedené. Spoločným znakom oboch programov je aj dôraz kladený na vyrovnaný štátny rozpočet. Medzi ďalšie časti, ktoré sa zhodujú v programoch patrí narpríklad predĺženie materských a rodičovských dávok na 3 roky (SaS - str. 32 a ĽSNS - str. 5), alebo odstránenie byrokracie v podnikaní, ktorú má ĽSNS ako súčasť programu a ktorej sa venuje väčšina Agendy 2020 SaS. Podrobné porovnanie programov vo svojom blogu ponúka aj Richard Sulík. Podľa tohto porovnania je 10 zo 49 bodov programu ĽSNS rovnakých alebo podobných programu SaS. Jedným z nich je aj zníženie počtu poslancov na 100, čo SaS síce nemá v Agende 2020, ale ponúkala ako jedno z opatrení v referende ktoré iniciovala a ktoré prebehlo v roku 2010. Okrem vyššie spomínaných bodov Sulík spomína aj sľuby ako " prácu ponúkneme všetkým", "nezamestnaných zapojíme do výstavby bytov a ciest", "neprijmeme ani jedného imigranta" "obnovíme poľnohospodárstvo" a "odstránime zvýhodňovanie zahraničných podnikateľov ". Podobné body v programe SaS sú zavedenie aktivačných prác pre poberateľov pomoci v hmotnej núdzi (s. 31), odmietanie takzvaných kvót na ekonomických imigrantov a utečencov (s. 50) ako aj celý bod 16. venujúci sa pôdohospodárstvu a jeho obnove (s. 78). Sulík ako podobnosť s odstránením zvýhodňovania zahraničných podnikateľov uvádza zrušenie investičných stimulov (s. 16), v programe však nie je špecifikované, že by sa malo jednať len o stimuly pre zahraničné firmy, opatrenie sa nachádza v časti o odstránení deformácií podnikateľského prostredia. Tiež nie je jasné, ktoré opatrenia majú byť ekvivalentné bodu " prácu ponúkneme všetkým ." Dátum zverejnenia analýzy: 25.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

programe
Agenda 2020
Agendy 2020
blogu
programe


Pravica navrhovala a priznáva to aj pán Štefanec aj pán Mikloš aj ďalší, že by išla cestou zvyšovania dane z pridanej hodnoty.

Podobný výrok predsedu vlády sme už overovali 21. októbra 2012 ( O 5 minút 12 ). Rovnako ako vtedy i dnes výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podpredseda SDKÚ I. Štefanec uviedol ( TASR ) : "Určite chceme zachovať rovnú daň, pretože to sú pracovné miesta." Strana podľa neho zároveň nechce zvyšovať DPH , ale pripúšťa to . "Pokiaľ by to bolo nevyhnutné." Pravdou teda je, že Ivan Štefanec povedal, že by zvyšovali DPH, pokiaľ by to bolo nevyhnutné. Nedá sa však povedať, že by sa vyjadril jasne, že pokiaľ by vládli, zvyšovali by DPH. Podobne sa i Ivan Mikloš vyjadril , že podľa neho je nutné zvyšovať dane - nehovoril však priamo o DPH. Známa je ich podpora dočasného zvýšenia DPH v minulom volebnom období, kedy boli členmi koalície. Materiál úradu vlády Slovenskej republiky uvádza: " Na rokovaní 6. 9. 2010 koaliční partneri súhlasili s dočasným zvýšením hornej sadzby DPH o 1 % na obdobie, kým sa Eurostatom potvrdený deficit verejných financií nezníži pod 3% ." Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
TASR
vyjadril
Materiál


Na čele prokuratúry, de facto, je stále pán Trnka

V skutočnosti je na čele Generálnej prokuratúry od 3. februára 2011 ako zastupujúci generálny prokurátor Ladislav Tichý , ktorý bol za pôsobenia generálneho prokurátora Dobroslava Trnku prvým námestníkom. Dobroslav Trnka je od februára 2011 námestníkom pre trestný, medzinárodný aj organizačný odbor. V prípade neprítomnosti L. Tichého, ho D. Trnka zastupuje. D. Trnka sa teda nachádza na Generálne prokuratúre na dôležitej a vysokej pozícii, no na čele prokuratúry stojí zástupca generálneho prokurátora L. Tichý. Inými slovami, je síce pravdou, že D. Trnka je na vysokej pozícií, no D. Lipšic sa dopúšťa zavádzania ak poukazuje, že Trnka stojí na čele celej prokuratúry.

zastupujúci
Ladislav Tichý
námestníkom


Prochádza prišiel (spoločná tlačová konferencia Kňažka, Prochádzku a Kisku, pozn.) a vyzval svojich voličov voliť a dnes na tlačovej konferencii aj mi jasne vyjadril podporu...

Výrok označujeme za pravdivý nakoľko sa Radoslav Prochádzka skutočne zúčastnil oboch spomínaných konferencii. Dňa 25. marca 2014 sa na tlačovej konferencii Andreja Kisku vyjadril , že nechce dávať svojim voličom nariadenie koho majú voliť. Prochádza sa však vyjadril k účasti na voľbách. ,, Voči občanom Slovenskej Republiky a najmä voči svojim voličom mám dosť rešpektu a pokory nato, aby som ich ušetril nejakých akoby zhora dávaných odporúčaní, koho majú voliť. Ja tu dnes nie som preto, aby som ľuďom hovoril, koho si majú vybrať, to vedia najlepšie sami. Teda ak chcete prezidenta, ktorý vám bude zaviazaný niečo reálne urobiť, tak si ho vyberte sami." Občiansky hlas, hlas ľudu, je u nás počuť menej často ako by sme potrebovali. Ale jednou z mála príležitostí kedy ho naozaj počuť je, sú voľby. Sila mandátu závisí od účasti. Podľa mňa nie je jedno kto bude novým prezidentom republiky a rovnako nie je jedno koľko ľudí si ho vyberie. Dnes 26.3.2014 zvolal vlastnú tlačovú konferenciu do budovy NRSR spoločne s Miroslavom Beblavým a Andrejom Hrnčiarom, kde jednoznačne vyjadril, že v sobotu bude voliť Andreja Kisku. Taktiež pre SME povedal. , , Ja budem voliť v sobotu Andreja Kisku, pretože som presvedčený, že potrebujeme rovnováhu, že nemôže mať jedna strana všetko v tomto štáte a že moc Smeru potrebuje limity a kontrolu , pretože ich priviedla k veľkej pýche a povýšenectvu."

vyjadril konferenciu SME


Aktuálny nový prieskum, ktorý vyšiel z rúk ukrajinských sociológov, bol publikovaný v Amerike. Iba 8 % mužov vo vojenskom veku na Ukrajine chce ďalej bojovať.

Podľa zistení Kyjevského medzinárodného inštitútu sociológie je 8 % Ukrajincov ochotných vstúpiť do radov ukrajinskej armády. Výsledky prieskumov však nenasvedčujú tvrdeniu, že iba 8 % mužov vo vojenskom veku na Ukrajine chce ďalej bojovať. Z prieskumu KIIS naopak vyplýva, že za najviac realistický scenár ukončenia konfliktu považuje 52 % Ukrajincov úplné obnovenie územnej celistvosti Ukrajiny vrátane návratu Donbasu a Krymu a 14 % Ukrajincov vníma ako najrealistickejší presun nepriateľských akcií na územie Ruskej federácie. Trpieť vojnu tak dlho, ako bude potrebné, je ochotných až 73 % Ukrajincov. Erik Kaliňák neinterpretuje závery výskumu správne. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Vladimir Paniotto, ukrajinský sociológ, doktor filozofických vied, generálny riaditeľ Kyjevského medzinárodného inštitútu sociológie (KIIS) a profesor na Katedre sociológie Akadémie Kyjev-Mohyla, v rozhovore pre Ukrajinskú pravdu s redaktorom diskutoval o náladách medzi ukrajinskými občanmi ohľadom možnej mobilizácie.

„Chcem sa vás spýtať na mobilizáciu od konca minulého roka, o téme mobilizácie sa v médiách veľmi aktívne hovorilo aj na tlačovej besede, ak si pamätáte, koľko ľudí by malo byť mobilizovaných, armáda mu poskytla tieto údaje a nové prístupy k mobilizácii. Ľudia chcú víťazstvo, sú odhodlaní vyhrať, ale koľko ľudí je pripravených priamo zobrať zbrane a ísť brániť vlasť?“ položil redaktor otázku, na ktorú Paniotto odpovedal, že „faktom je, že je to veľmi citlivá otázka a samozrejme je tu veľa ľudí, ktorí sú pripravení robiť veľa vecí, darujú, sú dobrovoľníci a tak ďalej. Riskovať život a podieľať sa na tom nie je celkom, no, je to rádovo náročnejšie ako darovať alebo pracovať ako dobrovoľník. Podľa našich odhadov hovorí 8% ľudí, no, je to vo vzťahu k všetkým kategóriám, pretože niektorí ľudia nie sú vo veku medzi ženami, tento ukazovateľ je normálny, no nedá sa to porovnať s koľkými a podobne a niektorí o tom vedia rozprávať a v skutočnosti to tak nie je. stalo sa, ktorú časť sme nekontrolovali, pretože ju vlastne môžeme v zásade skontrolovať, máme rôzne metódy na zabezpečenie úplnej anonymity a toto je efekt takzvaného efektu Elizabeth Noel, keď ľudia odpovedajú, ako uznajú za vhodné, ako chcú vyzerať lepšie v očiach iných ľudí a nechcú protirečiť väčšinovým a dominantným názorom v spoločnosti.“

Časť z tohto rozhovoru prevzala aj ruská tlačová agentúra TASS. „Len asi 8 % Ukrajincov je pripravených vstúpiť do radov ukrajinských ozbrojených síl a ísť bojovať na frontovú líniu,“ uvádza.

V apríli 2024 sa na zasadnutí Bezpečnostnej rady OSN Vasilij Nebezzia, ruský veľvyslanec pri OSN, vo svojom prejave komentoval okrem iného aj aktuálny ukrajinský problém s nedostatkom vojakov a opatrenia zo strany ukrajinskej vlády. „Ako nedávno pripustil prezident Kyjevského medzinárodného inštitútu sociológie, iba 8 % mužov, ktorí sa zúčastnili prieskumu, je pripravených dobrovoľne vstúpiť do ukrajinských ozbrojených síl,“ odkazoval tiež na rozhovor Paniotta v Ukrajinskej pravde.

Z vyjadrenia generálneho riaditeľa KIIS, ktoré prevzali aj ruské média, tak vyplýva, že 8 % Ukrajincov by bolo ochotných vstúpiť do radov ukrajinskej armády. To však neznamená, že „8 % mužov vo vojenskom veku na Ukrajine chce ďalej bojovať.“

Z ďalšieho prieskumu KIIS naopak vyplýva, že 89 % Ukrajincov verí vo víťazstvo Ukrajiny. Za najviac realistický scenár ukončenia konfliktu považuje 52 % Ukrajincov úplné obnovenie územnej celistvosti Ukrajiny vrátane návratu Donbasu a Krymu a 14 % Ukrajincov vníma ako najrealistickejší presun nepriateľských akcií na územie Ruskej federácie. Trpieť vojnu tak dlho, ako bude potrebné, je ochotných až 73 % Ukrajincov.

V decembri 2023 zrealizovala spoločnosť Gallup International prieskum pod názvom „Koniec roka“ 2023 , kde sa v rámci jednej z desiatich tém venovala výskumu pripravenosti respondentov bojovať za svoju krajinu v podmienkach vojny. Prieskum bol realizovaný vo viacerých krajinách po celom svete vrátane Ukrajiny na vzorke 40 428 respondentov. Najlepšie výsledky dosiahli ázijské krajiny, kde je v Arménsku Až 96 % ľudí pripravených hájiť svoju krajinu. Spomedzi európskych krajín najlepšie obstála Ukrajina. Výsledky na ukázali, že podiel ľudí pripravených bojovať je 62 %, podiel nepripravený je 33 % a nerozhodnutých len 4 %.

Na druhej strane výsledky prieskumu , ktorý zverejnila Nadácia demokratických iniciatív Ilko Kučeriva v spolupráci so sociologickou službou Razumkov Center, ukázali, že iba 16 % Ukrajincov je ochotných vstúpiť priamo do ozbrojených síl a 35 % je ochotných poskytnúť iný druh pomoci, napr. finančné prostriedky alebo dobrovoľníctvo. Prieskumu sa dokopy zúčastnilo 2 020 respondentov vo veku od 18 rokov osobne v rôznych regiónoch Ukrajiny.

Podľa februárového prieskumu agentúry Info Sapiens pre portál texty.org je spomedzi 400 opýtaných mužov 35 % pripravených na mobilizáciu.

rozhovore
Ukrajinskú pravdu
redaktor
prevzala
prejave
nedostatkom vojakov
prieskumu
„Koniec roka“ 2023
prieskumu
prieskumu


Máme za to obdobie 4 rokov (2012-2016, pozn.) vytvorených nových 130 000 pracovných miest.

Podľa údajov Štatistického úradu SR vo 4. kvartáli bol počet pracujúcich 2,329 milióna. Na základe posledných dostupných dát z druhého kvartálu 2015 bol počet pracujúcich približne 2,417 milióna. V druhom kvartáli 2012, po nástupe druhej vlády Smer-SD, bol počet pracujúcich 2,334 milióna, čo predstavuje rozdiel približne 87800 ľudí. V druhom kvartáli 2015 vykázal ŠÚ SR počet pracujúcich vo výške 2416,8 tisíc pracujúcich, z toho bolo 63,6 tisíc osôb na aktivačných prácach. Teda počet pracujúcich očistený o aktivované osoby je 2,353 mil.

kvartáli bolo


Lebo keď boli pravicové vlády, vždy išli ceny (plynu pre domácnosti, pozn.) hore. Keď došli ľavicové vlády, vždy boli ceny stabilné.

Rovnaký výrok povedal R. Fico aj v relácií O5M12 15. septembra 2013.

Je síce pravdou, že ceny plynu pre domácnosti stúpali počas pravicových vlád. Faktom však je, že ceny plynu stúpali aj počas prvej vlády R. Fica (2006 - 2010). O cenovej stabilite počas prvej vlády R. Fica teda nemožno hovoriť. Len obdobie druhej vlády R. Fica možno označiť ako cenovo stabilné, aj keď podľa jednej štatistiky v 1. polroku 2013 ceny mierne narástli. Výrok ako celok vzhľadom na nepresnosti v argumentácii R. Fica hodnotíme ako nepravdivý.

Demagog.SK využíva verejne dostupné, oficiálne čísla o cenách plynu. Vychádzame z údajov Eurostat. Iné údaje o cenách plynu nie sú verejne dostupné. Ceny z ÚRSO sú uvádzané vo výročných správach , no do roku 2008 sú v m3 a po roku 2008 včítane v kWh. To znemožňuje porovnanie údajov.

Eurostat ponúka ročnú štatistiku o cenách plynu pre domácnosti:

Ako je z grafu vidieť, ceny plynu pre domácnosti medzi rokmi 2006 (9,12 eur/GIgajoul) a 2010 (10,177 eur/Gigajoul), teda počas prvej Ficovej vlády, vzrástli o približne 1 euro za Gigajoul. Ide o nárast za 4 roky o približne 11,5 % . Ako vidíme od roku 2012 (druhá Ficová vláda) cena za plyn klesá.

Demagog.SK má k dispozícií polročné údaje Eurostatu o cenách plynu. Tie sú však po zmenenej metodiky dostupné od roku 2007. Graf zobrazuje vývoj cien plynu pre domácnosti (varenie a teplá voda, menej ako 20 Gigajoule) od roku 2007. Údaje sú za polroky.

Ako možno vidieť z grafu počas prvej vlády R. Fica ceny plynu pre domácnosti rástli. Len medzi druhým polrokom 2007 (0,0812 eur/kilowatt hodinu) a prvým polrokom 2010 (0,0971 eur/kilowatt hodinu) o takmer 20 %. Nemožno teda hovoriť o cenovej stabilite. Od druhého polroka 2012 ceny plynu pre domácnosti klesajú.

Uvádzame aj ceny plynu pre domácnosti vyjadrené v jednotke eur/Gigajoul :

Počas druhej Ficovej vlády možno hovoriť v priemere o stabilite resp. len mierny nárast ceny.

Uvádzame ešte prehľad cien za plyn, ktorý zahŕňa domácnosti, ktoré plynom aj kúria (viac ako 20 Gigajoule, menej ako 200 Gigajoule):

Ani v tomto prípade nemožno hovoriť o úplnej cenovej stabilite počas prvej vlády R. Fica, ceny poklesli len v roku prvom polroku 2010. Od druhého polroka 2007 do prvého polroka 2010 narástli ceny o 5,3 %.

O5M12
výročných správach
ročnú štatistiku
Eurostatu
eur/Gigajoul


...v tomto školskom roku sme mali tisíce študentov rádovo menej, prihlásených na vysoké školy, lebo tá situácia zohľadňuje demografický ročník, to znamená máme rádovo menej študentov (...).

Podľa kombinovaných informácií zo štatistík NÚCEM a Ministerstva školstva SR, môžme vidieť klesajúci trend v počte maturantov. Demografický ročník 2017 bol skoro o 5 tisíc menší než v roku 2016 . Centrum vedecko-technických informácií SR vydáva ročne štatistiku prijímacieho konania na vysoké školy. Momentálne sú za rok 2017 k dispozícii len priebežné štatistiky k 31. máju 2017. Celkové štatistiky budú dostupné vdruhom štvrťroku 2018. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Ďalším faktorom znižovania počtu študentov na vysokých školách na Slovensku je odchod mnohých študentov do zahraničia. V rámci Európskej únii sme treťou krajinou s najväčším počtom študentov v zahraničí, najmä v Česku. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistiku

znižovania

krajinou


Považoval som to za veľmi nešťastné a napriek tomu to referendum (referendum o Paškovi v Košiciach, pozn.) bolo jasné. Myslím, že malo viac ako 60 000 hlasov, cez 50 000 hlasov, neviem tie čísla presne dokopy.

Je pravdou, že v Košiciach sa súboj Raši vs pravicoví kandidáti prezentoval ako referendum o Paškovi. Referendum iniciovala Sieť. Celkovo sa "referenda" zúčastnilo viac ako 60-tisíc voličov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Oficiálne kandidujúcim kandidátom na post primátora Košíc odovzdalo hlas spolu 63 717 voličov. Ide o počet platných hlasov. Celková účasť v Košiciach bola 68 165 voličov teda 34,45 %. Richard Raši 35838 Rudolf Bauer 24398 Boris Urbančík 1592 Ivan Goňko 812 Jaroslav Džunko 567 Jozef Holečko 510 Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

prezentoval referendum odovzdalo účasť


...niekoľkokrát sme otvorili v europarlamente tému sťahovania do Štrasburgu, potom vždy narazíme na to, že je to už zakotvené v zmluvách a že všetkých 28 členských štátov, ich premiérov a francúzsky prezident by museli za to hlasovať a že proste Francúzsko za to hlasovať nebude.

Je pravda, že o zjednotení pôsobísk Európskeho parlamentu (EP) sa v tejto inštitúcii pravidelne diskutuje a tiež, že kvôli zakotveniu súčasného usporiadania v jednej zo zmlúv by na zmenu bol potrebný súhlas všetkých členských štátov v rámci Európskej rady. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Veľká časť poslankýň a poslancov EP v minulých volebných obdobiach naozaj pravidelne vyvíjala iniciatívu v prospech jedného sídla tejto inštitúcie. O tejto otázke hlasovali napríklad koncom marca 2012 v počte 429 hlasov za návrh. Viacerí dokonca vytvorili iniciatívu SingleSeat.eu (žiadny poslanec alebo poslankyňa zo Slovenska v príslušnom zozname nefiguruje). Problém spočíva v tom, že jeden z protokolov Amsterdamskej zmluvy (.pdf) uvádza: "Európsky parlament má svoje sídlo v Štrasburgu, kde sa koná 12 mesačných plenárnych zasadnutí, vrátane zasadnutia o rozpočte. Dodatočné plenárne zasadnutia sa konajú v Bruseli. Výbory Európskeho parlamentu zasadajú v Bruseli. Generálny sekretariát Európskeho parlamentu a jeho oddelenia zostávajú v Luxemburgu." Iné vysvetlenie súčasného usporiadanie sídiel EP vysvetľuje súčasný stav nasledovne: "Ani jedna zo zmlúv ES totiž explicitne neurčuje sídlo Európskeho parlamentu. Napriek viacerým návrhom európskych poslancov, aby sa definitívne určilo jedno sídlo EP, doteraz sa nepodarilo Európskej rade dohodnúť na zrušení viac ako 40-ročnej "nomádskej" štruktúry Európskeho parlamentu. Dôležité kroky na vyriešenie tohto problému prijala Európska rada v Edinburgu, ktorá určila za oficiálne sídlo Európskeho parlamentu Štrasburg, kde sa koná dvanásť plenárnych zasadnutí EP, vrátane rozpočtového. Parlamentné výbory sa schádzajú v Bruseli, zatiaľ čo sídlom generálneho sekretariátu naďalej zostáva Luxemburg." Zaujímavým je prípad, kedy europoslanci upravili rokovací kalendár tak, aby plenárnych rokovaní v Štrasburgu bolo iba jedenásť, nie dvanásť a ušetril sa tak čas i finančné prostriedky. Európsky súdny dvor rozhodol , že takáto úprava nie je v súlade s primárnym právom EÚ, konkrétne so spomínaným protokolom k Amsterdamskej zmluve. Keďže pre zmenu primárneho práva a teda aj spomínaného ustanovenia o sídle EP je potrebný súhlas všetkých členských štátov, hodnotíme výrok M. Flašíkovej-Beňovej ako pravdivý.

vyvíjala hlasovali SingleSeat.eu zmluvy vysvetlenie upravili rozhodol


Ja som takisto podnikateľ. Ja som založil firmu ešte na strednej škole. Podarilo sa mi vybudovať jednu z najlepších, alebo najväčších webhostingových internetových firiem na Slovensku.

Michal Truban založil Websupport, keď bol stredoškolák. Firma je dnes najväčším poskytovateľom webhostingu na Slovensku podľa počtu domén. Hoci Truban firmu začiatkom roka 2019 predal, výrok v duchu povedaného hodnotíme ako pravdivý. Podľa životopisu nastúpil Michal Truban na vysokú školu v roku 2002. Študijný poriadok Slovenskej technickej univerzity uvádza, že štúdium začína v prvom semestri akademického roka, teda v septembri. Podľa výpisu zo živnostenského registra vzniklo Trubanovej mame, na ktorej meno Websupport založil , oprávnenie na tvorbu webových stránok a na služby súvisiace s databázami v apríli 2002. V čase vzniku firmy bol teda Michal Truban v 4. ročníku strednej školy. Podľa počtu domén je WebSupport v súčasnosti najväčšou webhostingovou firmou na Slovensku s 18 659 doménami. Začiatkom roka 2019 Truban oznámil , že firmu predal, jedným z jej konateľov bol do marca 2019.

životopisu poriadok výpisu založil bol najväčšou oznámil bol


Chcela by som ale podčiarknuť, že ani zďaleka neodovzdávame SR s najvyššou nezamestnanosťou za ostatných 8 rokov. Radšej by som odovzdávala s ešte nižšou. My sme preberali v druhom kvartáli 2010 so 14,4% nezamestnanosťou. Podarilo sa nám medziročne znížiť nezamestnanosť znížiť o 0,9%.

V januári 2012 bolo podľa štatistík Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny na Slovensku nezamestnaných 410 000 ľudí. Podľa rovnakých údajov bol vyšší počet nezamestnaných na Slovensku v apríli 2004. Podľa týchto štatistík je teda skutočne v súčasnosti najvyššia nezamestnanosť za takmer 8 rokov. Podľa Štatistického úradu, ktorý používa rozdielnu metodiku zisťovania bolo v treťom kvartáli 2011 (najnovšie údaje) na Slovensku 363 000 nezamestnaných. Vyšší počet Štatistický úrad vedie v roku 2010 , kedy bolo 389 000 nezamestnaných. Štatistický úrad SR uvádza, že v druhom kvartáli roku 2010 bola nezamestnanosť podľa výberového zisťovania pracovných síl naozaj 14,4% . Priemerná ročná nezamestnanosť v tomto roku bola 14,4% . V roku 2011 priemerná ročná nezamestnanosť klesla na 13,5% . Teda medziročne sa nezamestnanosť znížila o 0,9% a druhá časť výroku je teda pravdivá. I. Radičová preberá údaje ŠÚ SR, ktoré interpretuje správne, na základe ktorej bola nezamestnanosť vyššia v roku 2010. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

januári

apríli

Podľa


Ten zákon ide meniť 12 súvisiacich právnych noriem a bude dávať takú možnosť ako napríklad referendom meniť názvy.

Miestne referendum o zmene označenia obce je naozaj v návrhu zákona pridané, konkrétne v novom paragrafe 4a: "(1) Obec podľa § 2 ods. 1 môže formou hlasovania svojich obyvateľov rozhodnúť o zmene označenia obce v jazyku menšiny uvedenej v nariadení vlády Slovenskej republiky." Umožňuje však meniť len označenie v jazyku menšiny, nie v štátnom jazyku.

návrhu zákona


V tej Rade bezpečnosti bolo prijaté uznesenie, ale nehovorilo nič o tom, že dôjde ku genocíde doslovne a do písmena, že spojenci budú likvidovať ciele v Líbyi ako vo Vietname.

Sedemnásteho marca 2011 bola prijatá Rezolúcia (.pdf) Bezpečnostnej rady OSN 1973 (2011) a Slota má pravdu, ak tvrdí, že v nej nie je zmienka o genocíde (cielenom vyhladzovaní civilného obyvateľstva). V kontexte to poslanec uvádza spôsobom akoby BR OSN genocídu plánovala a v súčasnosti aj vykonávala. Štvrtý paragraf dokumentu hovorí, že rezolúcia „umožňuje členským štátom OSN, aby prijali všetky potrebné kroky na ochranu civilistov resp. civilného obyvateľstva, žijúceho v obývaných oblastiach, ktoré sú pod hrozbou bojov zo strany líbyjskej armády“ a zároveň „vylučuje, aby sa zahraničné okupujúce jednotky usídľovali na líbyjskom území“ (cit. podľa TASR ). Ani fakt, že „útoky vo viacerých častiach krajiny po sebe zanechali civilné obete“ ( SITA ), nie je dôkazom o genocíde. Preto je Slotovo tvrdenie zavádzajúce. Povaha vojny vo Vietname (prítomnosť amerických vojenských poradcov v štruktúrach južného Vietnamu, výcvik CIA, pozemné zapojenie sa USA,...) rovnako nedovoľuje porovnávať tieto dva prípady.

Rezolúcia
TASR
SITA
vojny vo Vietname


Keď si to zoberieme, tak to prvé hlasovanie čo bolo, tak sa to bralo, keď, tak sa pridali teda k tomu prorodinnému balíku, zahlasovali teda časť, hej. Tam jedna časť fašistov bola proti, druhá bola za.

Za prorodinný balíček Igora Matoviča v parlamente hlasovala aj vačšina kotlebovcov vrátane niektorých odídencov. Proti boli ex-kotlebovci, ktorí prešli do Republiky. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Platí to o hlasovaní o zákone ako celku , v prvom čítaní aj pri hlasovaní o skrátenom legislatívnom konaní.

Stranu ĽSNS označuje historik a odborník na fašizmus Jakub Drábik za neonacistickú . Vznikla po rozpustení hnutia Slovenská pospolitosť, ktoré sa otvorene hlásilo k podpore fašistického Slovenského štátu a vo svojich stanovách malo obmedzenie volebného práva, čo nie je v súlade s Ústavou SR. Z ĽSNS odišlo časť poslancov a založili novú stranu, hnutie Republika .

hlasovala celku prvom hlasovaní neonacistickú rozpustení Republika


Za štyri roky sme išli dole o dvadsaťtri priečok, kým počas Dzurindových vlád sme stúpli o jedenásť priečok.

Z rovnakého dôvodu nevieme overiť ani tvrdenie o umiestnení počas vlád Mikuláša Dzurindu.


V rozpočte naplánovaných, myslím, že 112 miliónov eur že sa vyberie týmto spôsobom (daňovou licenciou, pozn.)

Výrok I. Švejnu hodnotíme ako pravdivý, nakoľko dostupné zdroje vyčíslujú každoročný príjem z opatrenia daňových licencií vo výške 112 až 120 miliónov ročne. Vlastný materiál návrhu rozpočtu na roky 2014-2016 odhaduje na rok 2014 dopad oboch opatrení - zníženia sadzby dane z príjmov z právnických osôb (DPPO) z 23% na 22% a zavedenia daňovej licencie. Tieto dve opatrenia majú priniesť v roku 2014 spolu 84,2 mil. eur. Suma, ktorá bude len zo zavedenia licencií je vyššia ako 84 mil, pretože znížením sadzby DPPO o čakáva Ministerstvo financií nižší príjem z tejto dane. Návrh rozpočtu na roky 2014-2016 uvádza: "V prípade dane z príjmov právnických osôb sa predpokladá zníženie sadzby dane zo súčasných 23 % na 22 %, pri súčasnom zavedení licencie pre obchodné spoločnosti, čo predstavuje pozitívny vplyv v roku 2014 vo výške 84,2 mil. eur." V návrhu rozpočtu na roky 2014-2016 nie je uvedený očakávaný príjem z opatrenia zavedenia daňovej licencie osobitne. Len zo zavedenia daňových licencií očakáva Ministerstvo financií príjem každoročne vo výške 112 miliónov eur. Informovala o tom agentúra SITA aj ČTK (12. novembra 2013). Denník SME uvádza, že Ministerstvo financií očakáva z dôvodu zníženia sadzby DPPO o 1 percentuálny bod výpadok vo výške približne 40 miliónov eur. Očakávaná výška príjmu z daňovej licencie by preto bola na úrovni okolo 120 mil. eur ročne. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Návrh SITA ČTK SME


My sme odmietli zvyšovanie DPH ako celkového princípu s tým, že na prechodné obdobie, áno, kvôli vášmu deficitu sme súhlasili zvýšiť DPH z 19 na 20 %. Zároveň do zákona bolo zakotvené, že daň sa vráti na 19 %, ako náhle Slovensko príde do úrovne troch % deficitu.

Výrok J Figeľa je pravdivý. Novelizácia zákona č.222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty z dielne vlády I. Radičovej, s účinnosťou od 1. januára 2011 v § 85 uvádza: "V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje36) o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky jemenej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom."


V zákone o verejnom obstarávaní alebo vo volebných zákonoch boli zmeny či už pani poslankyne Žitňanskej, (...) alebo ešte aj zo strany Gábora Gála, čo boli návrhy Mostu.

Zo záznamov o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch na stránke NRSR vyplýva, že vláda Roberta Fica neprijala návrhy opozičných poslancov Žitňanskej a Gála k uvedeným zákonom, ktoré by boli navrhnuté v rokovaní o zákonoch v pléne parlamentu. Pripomienkovať zákony však mohli aj ako členovia výborov, a informácie o tom, ktorý člen výboru podával pripomienky nie sú verejne dostupné. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Zákon o verejnom obstarávaní bol schválený 18. novembra 2015. Jedná sa o novelu pôvodného zákona z roku 2006, ktorá zefektívňuje a zrýchľuje verejné obstarávanie a taktiež preberá niektoré právne úpravy z európskej smernice. V novembri bol schválený už druhý návrh , keďže predchádzajúci schválený zákon prezident nepodpísal. Opozícia ešte v septembri 2015 hovorila, že novela nerieši iné pálčivé problémy ako napríklad schránkové firmy. Lucia Žitňanská a rovnako aj Gábor Gál vyjadrili svoje výhrady voči prijímaným zmenám, ktoré nepovažovali za dostačujúce. Na stránkach NR SR sme našli pripomienky na zmeny zo strany výborov Národnej rady, v ktorých sa ale neuvádza, ktorý konkrétny poslanec s daným návrhom prišiel. Rovnako vieme povedať, že pozmeňujúce návrhy v pléne, o ktorých sa hlasovalo, priniesli poslanci Vitteková, Hudacký a Zajac, ale ani jeden návrh neprešiel. Zákon bol v konečnom znení schválený 76 hlasmi poslancov Smer-SD. V priebehu predchádzajúcej vlády nadobudli účinnosť významné vládne novely dvoch volebných zákonov . Prvý o podmienkach výkonu volebného práva a ďalší o volebnej kampani . Zákony boli prijaté 29. mája 2014. Opätovne vieme zo stránok NR SR zistiť, že zákon o výkone volebného práva chcela Žitňanská vrátiť na dopracovanie a Gál predložil pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré neprešli hlasovaním. Gál a Žitňanská však boli v predchádzajúcom volebnom období obaja členmi ústavnoprávneho výboru, a mohli pripomienky k zákonom podávať aj tu. Podrobnosti o tom, kto podával ktoré pripomienky na úrovni výborov však nie sú verejne dostupné, nemožno tak potvrdiť ani vyvrátiť, že niektoré z pripomienok výboru predložených v druhom čítaní nepochádzali práve od Žitňanskej či Gála. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon
novelu
druhý návrh
Gábor Gál
NR SR
pozmeňujúce návrhy
dvoch volebných zákonov
výkonu volebného práva
volebnej kampani
neprešli
členmi


A druhé riešenie je to, ktoré som obhájil, alebo teda navrhol vypracoval a obhájil v rámci diplomovej práce na Ekonomickej fakulte UMB a to, že by sme formou zriaďovania obecných hliadok v spolupráci so starostami, prípadne v spolupráci s obecnými políciami jednoducho rozšírili kapacitné možnosti týchto orgánov bez nejakého razantného navyšovania ich rozpočtu.

Marian Kotleba vypracoval a obhájil diplomovú prácu na Ekonomickej fakulte UMB. V práci sa M. Kotleba venuje bezpečnosti a ochrane obyvateľov, ktorá podľa neho patrí medzi základné úlohy štátu. V abstrakte diplomovej práce uvádza, že " Cieľom práce je na základe analýzy ekonomických a legislatívnych možností identifikovať nové alternatívne spôsoby zabezpečenia služieb bezpečnosti a ochrany na miestnej úrovni a navrhnúť konkrétne riešenia založené na súkromno-verejných partnerstvách."

diplomovú prácu
abstrakte


...a namiesto toho nezvýšili poplatky a príspevky odborárskym funkcionárom. Áno, v tomto je medzi nami rozdiel.

Údaj o zvýšení príspevkov odborárskym funkcionárom sa nám nepodaril dohľadať.


Čo sa týka Južného obchvatu, toto bolo riešené na vláde, ktorá mala výjazdové rokovanie v Orešanoch, v máji keď sa nemýlim, bol som prítomný na tejto vláde. Kde bolo prijaté uznesenie vlády, že s prípravnými prácami na vybudovaní Južného obchvatu Trnavy sa začne od 1.1. 2015. Takže je to uznesenie vlády SR.

Rokovanie vlády sa konalo v Horných Orešanoch. Na rokovaní sa zúčastnil aj Bystrík Stanko. Toto rokovanie je uskutočnilo v marci 2014, nie v máji. Uznesenie vlády hovorí, že do konca roka 2014 má byť zaradený Južný obchvat Trnavy do investičného plánu Slovenskej správy ciest. Uznesenie nehovorí o tom, že sa začne s prípravnými prácami na projekte Južného obchvatu hneď od 1. januára 2015, keď bude projekty zaradený do investičného plánu SCC . Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V stredu 5. marca 2014 predseda vlády SR Robert Fico a predstavitelia vlády uskutočnili výjazdové rokovanie v obci Horné Orešany v Trnavskom okrese. Pracovný výjazd bol zameraný analýzu sociálno-ekonomickej situácie okresu Trnava a Trnavského samosprávneho kraja s návrhmi na zlepšenie v sociálnej a hospodárskej oblasti. Na rokovaní vlády sa zúčastnil ako hosť aj Bystrík Stanko. Vlastný materiál k rokovaniu vlády aj k projektu Južného obchvatu uvádza: "Južný obchvat mesta Trnava Z dôvodu komplexného riešenia dopravy na území mesta Trnava je potrebné dobudovať južný obchvat mesta Trnava s ukončením na ceste I/61, ktorá umožní lepšie zvládnutie intenzity nákladnej dopravy z priľahlej priemyselnej zóny. V súčasnosti je spracovaná dokumentácia pre stavebné povolenie. Predpokladaný termín realizácie južného obchvatu je 2016 – 2018. Začatie výstavby ovplyvňuje aj majetkovoprávne vysporiadanie pozemkov a finančné možnosti SSC Bratislava, ktoré sú dané možnosťami štátneho rozpočtu." Uznesením vlá dy bolo uložené ministrovi dopravy " zaradiť do investičného plánu SSC výstavbu južného obchvatu mesta Trnava s ukončením na ceste I/61 pri napojení na priemyselnú zónu do 31. decembra 2014". Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SCC rokovanie rokovaní materiál Uznesením


O 10 500 hlasov vyhral Richard Raši nad druhým kandidátom.

Podľa oficiálnych výsledkov na stránke ŠÚ SR , získal v komunálnych voľbách 15. novembra 2014 Richard Raši (SMER-SD) 35 838 hlasov. Druhý v poradí Rudolf Bauer (KDH, SDKÚ-DS, NOVA, SaS, SMK-MKP, KDS, OKS, DS, OBYČAJNÍ ĽUDIA a nezávislé osobnosti) získal 24 398 hlasov. Spolu ide teda o 11 440 hlasov. Teda približne 11 500 hlasov. Fico uvádza o približne 9 % nižší počet hlasov, ktorý získal Raši. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

ŠÚ SR


Akurát, že naozaj niekedy tie zákony práve tá kvázi priestupková imunita, že napriek tomu, že existujú pokuty, existujú rôzne veci, tak proste niektorí, ktorí nemajú na tú pokutu, ju nezaplatia a žiadny ďalší nástroj potom za tým nie je. Až potom samotné trestné stíhanie, ktoré častokrát, toto správanie, neprekračuje nejaký trestný čin.

- pokarhanie,

- zákaz činnosti

- prepadnutie veci.

"Peter Pollák a Robert Kaliňák pripravili 10 pilierov, na základe ktorých chcú riešiť aj " priestupkovú imunitu " osôb poberajúcich sociálne dávky . Jednotlivé opatrenia sa majú postupne dostať do legislatívnych návrhov."

Zákon č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov

Zákona 372/1990 Zb. z o priestupkoch

Ministerstva vnútra SR

zákona o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti

SME


Okrem toho myslím, ak si dobre pamätám, tak tu ani minister financií v tom čase (služobnej cesty do Ruska začiatkom júna, pozn.) nebol. Myslím, že mal zahraničnú pracovnú návštevu, ale to je nepodstatné. Ja zostavujem delegáciu. Bol tam štátny tajomník, prepáčte ja som zabudol, bol tam predsa štátny tajomník ministerstva hospodárstva pán Chovane a to bol najvyšší predstaviteľ ministerstva hospodárstva, ktorého v súčasnosti máme, lebo dnes ministerstvo hospodárstva nemá svojho ministra. Čiže ministerstvo hospodárstva malo štátneho tajomníka.

Premiér referuje k obdobiu svojej oficiálnej návštevy v Rusku, ku ktorej došlo 1.-2. júna. Je pravdou, že Slovenská republika momentálne nemá ministra hospodárstva a dočasným zástupcom bol ustanovený minister financií Peter Kažimír, ktorého na tejto pracovnej návšteve zastúpil Rastislav Chovanec, štátny tajomník MH SR. Podľa informácií ministerstiev financií a zahraničných vecí mal Kažimír v období návštevy skutočne záväzky, konkrétne stretnutie OECD v Paríži. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pracovná návšteva predsedu vlády SR v Ruskej federácii sa uskutočnila v pondelok 1. júna a podľa informácií Úradu vlády SR sa jej mali zúčastniť " predseda vlády SR Robert Fico spolu s podpredsedom vlády a ministrom zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Miroslavom Lajčákom, ministrom životného prostredia SR Petrom Žigom a ministrom školstva, vedy výskumu a športu SR Jurajom Draxlerom. " Ten istý zdroj ďalej uvádza, že témou rokovaní mala byť " slovensko – ruská spolupráca v rôznych oblastiach spoločného záujmu: v zmluve o dodávkach ropy na Slovensko, v otvorení otázky dodávok plynu v súvislosti s vyhlásením Gazpromu o ukončení tranzitu plynu cez Ukrajinu v rokoch 2018 alebo 2019 a o dopadoch tohto rozhodnutia na Slovensko. Ďalšou témou malo byť spracovanie použitého jadrového paliva, cyklotrónové centrum či spolupráca v oblasti pôdohospodárstva. " Oficiálna stránka Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky uvádza, že jej vedením " je od 06.05.2015 dočasne poverený podpredseda vlády SR a minister financií Peter Kažimír. " V súčasnej dobe sú štátnymi tajomníkmi MH SR Rastislav Chovanec a Miroslav Obert, a podľa tlačovej správy MH SR bol " v dňoch 1. a 2. júna 2015 štátny tajomník Ministerstva hospodárstva Rastislav Chovanec v delegácii predsedu vládu SR Roberta Fica na pracovnej ceste v Moskve. " O údajnej zahraničnej pracovnej návšteve ministra financií Petra Kažimíra v čase návštevy Moskvy sme však neobjavili žiadne záznamy,ako na oficiálnej stránke MF SR tak ani v médiách. Požiadali sme o vyjadrenie MF SR. Podľa ich oficiálnej odpovede: " Minister financií Peter Kažimír mal v pondelok 1.6.2015 neodkladné pracovné rokovania a 2.6.2015 naplánovaný odlet do Paríža na zasadnutie OECD " Stretnutia OECD v Paríži sa Kažimír zúčastnil 3. až 4. júna, spoločne s ministrom Draxlerom a ďalšími predstaviteľmi SR. Overenie bolo dňa 12.6.2015 doplnené o vyjadrenie Ministerstva financií a informáciu o stretnutí OECD. Na základe týchto údajov bola pravdivostná hodnota výroku zmenená na pravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 08.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

návšteva vedením správy zúčastnil