Strana Sloboda a Solidarita nefiguruje na žiadnom verejne prístupnom zozname dlžníkov a v roku 2016 ( .pdf ) takisto ako v roku 2015 ( .pdf ) si nebrala žiadne pôžičky. Posledná pôžička z roku 2014 bola splatená už v júli toho istého roku ( .pdf ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa oficiálnej stránky SaS si strana zakladá na čistom financovaní svojej činnosti, a preto údajne neprijíma sponzorské dary od kohokoľvek. Každý sponzorský príspevok musí byť schválený Republikovou radou, s cieľom vyhnúť sa prípadným nepríjemnostiam v budúcnosti.

Strana na svojej oficiálnej stránke pravidelne každoročne zverejňuje dokument so zoznamom zdrojov svojich finančných prostriedkov. V roku 2016 príjmy strany spočívali v členských príspevkoch, daroch a príspevkoch od štátu ( .pdf ).

Dňa 20.marca 2017 uverejnila Sociálna poisťovňa zoznam dlžníkov – fyzických a právnických osôb, ktorí do dátumu 16.marca 2017 neuhradili svoj dlh voči poisťovni. Strana Sloboda a Solidarita na tomto zozname nefiguruje.

Strana sa nenachádza ani v zozname daňových dlžníkov, ktorý je zverejnený na stránkach Finančnej správy Slovenskej republiky (zoznam bol vytvorený na základe stavu k 31.januáru 2017), ani v dokumentoch Ministerstva spravodlivosti SR. Stranu neevidujú ako dlžníka ani zdravotné poisťovne. Nenachádza sa v zozname dlžníkov Všeobecnej zdravotnej poisťovne, poisťovne Dôvera, ani v zozname dlžníkov poisťovne Union.

Väčšina politických strán má transparentný účet vedený v Slovenskej sporiteľni. Približne pred rokom portál Aktuality.sk uviedol vo svojom článku print screen stavu transparentných účtov politických strán zo stránky Slovenskej sporitelne. Medzi nimi figurovala aj strana SaS so sumou 44 034 eur.

V súčasnosti na stránke Slovenskej sporiteľne transparentný účet strany Sloboda a Solidarita už vedený nie je.

Strana má na svojej stránke uvedené bankové spojenie vedené v OTP Banke. Banka OTP však v súčasnosti neponúka možnosť viesť otvorený transparentný účet.

.pdf .pdf .pdf stránky .pdf zoznam zozname dokumentoch zozname poisťovne zozname článku stránke stránke


Ten dlh, ktorý dnes ničí Slovensko, tá situácia, ten vysoký deficit vytvorila na 80% Ficova prvá vláda za 4 roky, čo tu vládla.

Na výpočet štátneho dlhu môžeme využiť viacero spôsobov. Číselne narástol dlh z roku 2006 do roku 2011, z pôvodných 16,8 mld. eur na 29,9 mld. eur do konca roku 2011. V roku 2010, kedy sa konali parlamentné voľby bol verený dlh 26,9 mld. eur, čo tvorí 77% naakumulovaného dlhu.

stránke


...od 1. júla minulého roku je členom Európskej únie Chorvátsko

Je pravdou, že Chorvátsko vstúpilo do Európskej únie 1. júla 2013 a stalo sa 28. členom EÚ. Prístupová zmluva Chorvátska s EÚ bola podpísaná v decembri 2011.

vstúpilo


Mnohé členské štáty financujú takmer 80 % svojich verejných investícií len preto, že môžu čerpať zdroje z rozpočtu Európskej únie.

Predpokladáme, že Vladimír Maňka myslel svoje tvrdenie v tom zmysle, že 80% všetkých verejných investícií získavame práve vďaka eurofondom. Takéto tvrdenie totiž už V. Maňka v minulosti vyslovil. Podobný výrok sme už overovali ( O5M12 3. februára 2013, V politike 3. februára 2013, Na telo 10. februára 2013, V politike 13. októbra 2013 a Tlačová konferencia V. Maňku 18. novembra 2013). Po rokovaní lídrov EÚ a definitívnej dohode, R. Fico uviedol , že podľa Európskej komisie až 76% verejných investícií na Slovensku pochádza z fondov EÚ. Tento argument bol spomenutý R. Ficom pri návšteve predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. "Pokiaľ by Slovensko nemalo možnosť čerpať finančné zdroje z fondov Európskej únie (EÚ), nachádzalo by sa v recesii. Takmer 70 percent všetkých investícií na Slovensku je totiž realizovaných práve prostredníctvom eurofondov, upozornil po stretnutí s predsedom Európskeho parlamentu slovenský premiér Robert Fico." Podobný podiel európskych peňazí na celkových investíciach uvádzal aj štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Peter Javorčík. Euractiv.sk (18. decembra, 2012): "Ako poukázal štátny tajomník, nedá sa to však porovnávať, lebo rozpočet EÚ je najmä o investíciách. V prípade Slovenska ide o významný zdroj. Európske prostriedky predstavujú 75 % verejných investícií." O cca 75% hovorí aj štúdia (.pdf, s.25) Františka Palka, štátneho tajomníka Ministerstva financií, ktorá sa odvoláva na dokument (.pdf) Európskej komisie "Position of the Commission Services on the development of the Partnership Agreement and programmes in SLOVAKIA for the period 2014-2020" . Analýza tohto dokumentu však hovorí iba o tom, že "Fondy SSR tak poskytnú dôležitý zdroj verejných investícií" presné číslo však neuvádza. Projektový tím Demagog.sk nedokázal nájsť relevantnú informáciu o percente verejných investícií pochádzajúcich z eurofondov, preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
V politike
Na telo
V politike
Tlačová konferencia V. Maňku
uviedol
návšteve
Euractiv.sk
štúdia
dokument


Je pravda, že nám stúpajú ratingové hodnoty? Jednoducho to je pravda.

Podla ratingového vývoja Slovenskej republiky, ktorý zverejnuje Národná banka Slovenska (s.1, . pdf ) sa v roku 2015 oproti roku 2014 zvýšil rating SR u agentúry Standard & Poor’s z A na A+. U ostatných agentúr si SR udržala rovnaký rating a to aj v porovnaní s rokom 2012, kedy nastupovala súcasná Ficova vláda. Zádoven agentúra Moody's dohnodtila Slovensko ako A2 s negatívnym výhladom a v roku 2015 z už stabilných výhladom, co možno považovat za zlepšenie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf


Tá debata bola korektná a zodpovedala v podstate atmosfére, ktorá má mať za následok zmenu, zásadnú zmenu daňového systému po skoro po 9 rokoch.

Zásadná zmena daňového systému sa skutočne uskutočnila pred deviatimi rokmi za vlády M. Dzurindu v roku 2003. Zvýšili sa spotrebné dane na niektoré tovary, zavedená bola rovná 19- percentná daň, zvýšili sa nepriame dane. Zmenila sa aj celková štruktúra a objem peňazí v štátnom rozpočte.

daňového systému
zmeny


(Robert Fico: Viem, treba hovoriť, najmä môžem hovoriť aj z hľadiska sociálnych návrhov, ktoré má SDKÚ vo svojom volebnom programe) ...Sú všetky v programových tézach.

pre Radičovú. Väčšina sociálnych návrhov SDKÚ ( pdf ) sa v programových tézach naozaj vyskytuje, nie sú však spomenuté tieto: 1.3.1. Dvojročne prázdniny v splácaní hypoték po narodení dieťaťa 1.1.2. Zavedieme otcovskú dovolenku 1.4.1. Ochránime pacientov pred rastúcimi doplatkami 1.4.4. Zavedieme maximálne čakacie doby 1.6.2. Skvalitníme služby pre dlhodobo chorých 1.6.5. Rodinné poistenie

pdf tézach


Dnes (29. október 2013, pozn.) sme sa dopočuli že pán minister Životného prostredia žiada od Európskej komisie, ak sa nemýlim, 400 miliónov eur na dve priehrady. Jedna z nich je Slatinka.

Koncom októbra 2013 predstavilo MŽP SR protipovodňový plán do roku 2020. V správe sa píše, že ministerstvo životného prostredia chce použiť 400 miliónov eur na protipovodňové opatrenia z operačného programu Kvalita životného prostredia. Podľa informácii na webe združenia Slatinka : „Na realizáciu vodného diela Slatinka, podobne ako na priehradu Tichý Potok, navrhuje totiž Slovensko vyčleniť veľkú časť z financií od Európskej únie na obdobie 2014 – 2020 určených na sektor životného prostredia. Aj keď Európska komisia voči týmto projektom opakovane vyjadrila svoje námietky a naznačila neochotu podieľať sa na ich financovaní, štátni úradníci sa týchto kontroverzných stavieb, s ktorými ostro nesúhlasia miestne komunity, odmietajú vzdať,“ Informácie o tom, že MŽP SR chce použiť pri stavbe vodného diela Slatinka peniaze z eurofondov priniesol aj portál zvolen.sme.sk . Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

predstavilo webe zvolen.sme.sk


Pozrite sedem rokov je tak dlhé obdobie, že prekrýva v konkrétnom slovenskom prípade tri vlády alebo zasahuje do obdobia troch vlád.

Tri vlády sa podarilo zo všetkých generálnych prokurátorov stihnúť doteraz len D. Trnkovi.

zo všetkých generálnych prokurátorov


Francúzi sú (...) jeden z prvých národov, ktorí vstúpili do bombardovania Islamského štátu.

Na summite NATO vo Walese to dňa 5. septembra 2014 oznámil americký minister zahraničných vecí John Kerry, že Spojené štáty americké sú pripravené vybudovať jednotnú koalíciu na boj proti Islamskému štátu. Ministri USA, Británie, Francúzska, Nemecka, Kanady, Austrálie, Turecka, Talianska, Poľska a Dánska sa stretli popri summite NATO vo Walese, aby prerokovali stratégiu boja voči sunnitským militantom, ktorí obsadili veľké časti území v Iraku a Sýrii ". Od augusta 2014 začali Islamský štát ako prvé bombardovať Spojené štáty. Francúzsko bombardovalo ciele v rámci Islamského štátu od konca septembra 2014. O rok neskôr, na konci septembra 2015, sa do bojov proti Islamskému štátu zapojilo taktiež Rusko. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámil bombardovať bombardovalo zapojilo


Návrh ACTA nemal nakoniec na základe vstupu EP úspešný koniec.

Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Aj preto by som chcela využiť túto príležitosť, aby som na pôde Európskeho parlamentu oznámila, že európska občianska iniciatíva Jeden z nás (One of Us) k dnešnému dňu získala už milión podpisov.

Iniciatíva One of us, v slovenskom jazyku "Jeden z nás", je Európska občianska iniciatíva. Tá vo všeobecnosti predstavuje výzvu k Európskej komisii k návrhu legislatívy vo veciach, v ktorých má EÚ legislatívne kompetencie. Relevantnou sa stáva v momente, kedy získa aspoň jeden milión podpisov, ktoré pochádzajú minimálne zo siedmych z celkových 28 členských štátov únie.

domovskej stránky


Hovorme o zmierení vtedy, keď mi dá Béla Bugár a jeho oligarchovia garanciu, že nechcú šafáriť na južnom území, že nechcú autonómiu a jednu zásadnú vec, že nebudú Maďari snívať o veľkom Maďarsku. Pozrite si, ako na školách v Maďarsku ukazujú veľké mapy Uhorska.

Ako v predošlom tak ani v tohoročnom programe strany Most-Híd sa nespomína nikde požiadavka autonómie. Neexisstuje žiadna zmienka a ani nič tomu nenasvedčuje, že o nej potajme Maďari, resp. údajní "oligarchovia" v okolí Bélu Bugára snívajú.


...predsedu Matoviča, ktorý je usvedčený z daňového podvodu, akurát, že skutok bol už premlčaný a nemôže byť potrestaný (...).

UPRAVUJE K. 5. februára 2016 vtedajší premiér Robert Fico obvinil Igora Matoviča z daňového podvodu a zverejnil dokumenty z daňového úradu v Trnave, ktoré mali jeho tvrdenie podložiť. V novembri 2017 súvislosti s predajom Matovičej firmy regionPress začala polícia vyšetrovanie pre krátenie daní, k čomu malo dôjsť ešte v roku 2008. Podľa vyšetrovateľa Matovič nezahrnul príjem z predaja do daňového priznania, čím štátu vznikla škoda vyše 650-tisíc eur. Líder OľaNo obvinenia odmietol. Daňová kauza s Matovičom rezonovala médiami a politickými udalosťami už v apríli 2017, ešte pred obvineniami polície v novembri 2017. Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry v apríli 2017 zastavil trestné stíhanie Igora Matoviča z dôvodu premlčania. Premlčacia doba uplynula podľa uznesenia vyšetrovateľa 30. októbra 2014. Igor Matovič ale odmietal ochranu premlčaním a žiadal vznesenie obvinenia, aby získal možnosť brániť sa na súde. Na základe vyššie spomínaných obvinení polície je dnes kauza s Igorom Matovičom v štádiu vyšetrovania . Obvinenia na Igora Matoviča z daňového podvodu sa zakladajú na vyšetrovaní polície, podľa ktorej hrozí pre Igora Matoviča vo veci zločinu skrátenia dane a poistného trest od sedem do 12 rokov. Hovorca Prezídia policajného zboru Martin Wäldl sa k vyšetrovaniu Igora Matoviča vyjadril v novembri 2017 nasledovne: "Predmetom vyšetrovania je úmyselné nezahrnutie príjmu z predaja podniku do daňového priznania k dani z príjmu fyzickej osoby, čím malo dôjsť k účelovému skráteniu dane z príjmu fyzických osôb za obdobie roka 2008 v celkovej výške najmenej 645 254,16 eur." Vyšetrovanie súvisí s predajom firmy Igora Matoviča regionPress v roku 2008. Igor Matovič mal po voľbách v roku 2010 previesť firmu na manželku a následne na vtedajšieho zamestnanca Pavla Vandáka. Ten mal byť v kauze údajným bielym koňom. Igor Matovič obvinenia z daňového podvodu rázne odmieta a vidí za tým odkláňanie pozornosti. Dátum zverejnenia analýzy: 13.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

obvinil začala nezahrnul zastavil žiadal vyšetrovania Obvinenia odmieta


Som sa rozprával s pánom ministrom obrany, on v tomto nie je odvčera, on v tomto scenári žije už niekoľko týždňov, čiže sú sú naozaj myslím si, že podstatne ďalej v tých prípravách a pripravujú tie scenár.

Ministerstvo obrany pre portál Demagóg.SK uviedlo, že „ minister obrany sa o zámere protestovať celé obyvateľstvo SR dozvedel na neverejnom rokovaní vlády koncom mesiaca september.” „ To, že bude za testovanie zodpovedný rezort obrany sa minister dozvedel na základe pokynu predsedu vlády 12. októbra popoludní.” Už pri testovaní rómskych osád na jar pomáhala armáda, pretože bola zo zložiek štátu organizačne najlepšie pripravená. Je teda rozumný predpoklad, že od momentu, kedy sa minister obrany dozvedel o možnom plošnom testovaní, mohol vychádzať zo scenára, že do neho budú zapojené ozbrojené sily. Podľa informácií DenníkaN začala armáda pracovať na príprave celoplošného testovania predtým, než ho premiér oznámil v médiách. Muselo to byť po 16. septembri, kedy o tom prvýkrát hovoril na vláde a pred 16. októbrom, kedy o zámere informovali aktuality.sk. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

pomáhala začala Muselo


Máme šancu dať vlastne do pohotovosti 35 000 vyškolených vycvičených dobrovoľných hasičov z jednotlivých obcí a miest

Ján Parčiš vedúci Sekretariátu Dobrovoľnej požiarnej ochrany SR (DPO SR) na základe žiadosti Demagog.sk informoval , že DPO SR má 90 000 registrovaných členov a z toho okolo 30 000 absolvovalo základnú odbornú prípravu. Minister vnútra uvádza číslo vycvičených dobrovoľných hasičov o 5 tisíc vyššie ako eviduje sekretariát požiarnej ochrany SR. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

informoval


Viete, v tej tlačovke hovoril (György Gyimesi, pozn.), že cena Brentu, ropy Brent bola 135, Ural bola 65 za týždeň. To ukazovalo na rozdiel 70 EUR. Viete, aká bola realita? Keď som si zobral z toho týždňa najväčšiu a najnižšiu sumu tak, aby ten rozdiel bol najväčší, tak bol 40 a v deň, keď pán kolega spomínal, bola Brent 117, Ural 87 to bol rozdiel len 30 EUR.

Poslanec György Gyimesi počas svojej tlačovej konferencie 3. júna tvrdil (čas 6:15), že v tomto týždni bola cena ropy Brent 135 eur za barel, zatiaľ čo cena ruskej ropy Urals bola 65 eur za barel.

Ropa Brent a ropa Urals sa od seba odlišujú vlastnosťami a miestom ťažby. Brent sa ťaží v oblasti Severného mora a Urals je zmesou viacerých typov ropy, ktoré sa ťažia v Rusku.

3. júna bola cena ropy Brent 123 dolárov za barel a Urals stál 89 dolárov za barel, teda rozdiel bol zhruba 33 dolárov za barel.

Po prepočte na eurá to pri kurze 0,93 eur za 1 dolár vychádzalo na 114 eur za ropu Brent a 83 eur za Urals, čo zodpovedá rozdielu zhruba 30 eur.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

tvrdil Brent Urals vychádzalo


Celý balík zákonov bol predložený do parlamentu, ale okrem toho zverejňovanie zmlúv a to až spätne do roku 2000 a nové zákony, že každá nová zmluva nielen na kúpu, ale aj predaj akéhokoľvek majetku bude sprevádzaná elektronickou aukciou verejná a do desiatich dní od zverejnenia zmluvy ktokoľvek vysloví námietku, tak tá zmluva nebude platná.

Podarilo sa nám vyhľadať len jeden návrh zákona , ktorý novelizuje doterajšiu úpravu zverejňovania zmlúv. Nehovorí sa v ňom však ani o späťnom zverejňovaní ani o možnosti neplatnosti zmluvy, ak niekto zverejní námietku. Povinnosť vyhlasovania el. aukcií vláda nariadila svojim uznesením. Viac sa dočítate tu .

návrh zákona
tu


Slovenská republika mala v roku 2011 najnižší počet násilných zločinov od roku 1990.

Táto informácia je v súlade so štatistikami Policajného zboru SR. V roku 2011 bolo podľa týchto zdrojov 6977 násilných trestných činov na Slovensku. Je však potrebné povedať, že historicky najnižší počet trestných činov dosahuje Polícia každý rok už od roku 2007, kedy po prvý krát prekonali dovtedajší rekord z roku 1993 - 9730 násilných trestných činov.

súlade


Z pohľadu krajín Európskej únie najväčší, najvyšší stupeň nedôvery v súdnictvo je práve v našej krajine.

Výrok prezidenta Kisku sme už overovali v júni 2014 ( O 5 minút 12 , 22. júna 2014). Aj vtedy nesprávne tvrdil, že Slovensko má úplne najnižšiu dôveru v justíciu z krajín EÚ 28. Podľa posledných výsledkov prieskumu Eurobarometer (november 2013, pozn.) na tému "Spravodlivosť v Európskej únii", Slovenská republika mala nedôveru k súdnictvu na úrovni 66 %, pričom Česká republika a Slovinsko mali túto nedôveru nad 70 %. (odpovede na otázku Overall, would you say that you tend to trust or tend not to trust the justice? s. 14). Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Eurobarometer z novembra 2013 je posledný prieskumom Európskej komisie na tému justície. Dodávame, že ak by prezident hovoril o najnižšej nezávislosti súdnictva v EÚ, tak by mal pravdu. Podľa merania Svetového ekonomického fóra (WEF) je vnímanie nezávislosti súdnictva na Slovensku najnižšie v EÚ (graf č. 7). Len dodávame, že ide o percepciu, teda vnímanie nezávislosti súdnictva vzorkou respondentov. Nezobrazuje tak úplnú realitu. Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
Eurobarometer
prieskumom
merania


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Pri porovnaní údajov z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny za január roku 2016 a 2017 sa podarilo zamestnať tridsaťpäť tisíc šesťsto sedemdesiat jedna dlhodobo nezamestnaných, teda podľa zákona o službách zamestnanosti občanov, ktorý boli nezamestnaní dlhšie ako dvanásť mesiacov v rade. Za január 2016 to bolo sto sedemdesiattisíc dvesto tridsať šesť nezamestnaných a v rovnakom období roku 2017 sto tridsať štyri tisíc päťsto šesťdesiat päť. Podobnú informáciu uvádza aj článok ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, kde je uvedená hodnota približne tridsať štyritisíc dlhodobo nezamestnaných za posledný rok. Keďže minister uvádza hodnotu o 1,5 resp. 4-tisíc vyššiu, výrok musíme hodnotiť ako nepravdivý.

zákona o službách zamestnanosti

článok


...kvôli Kaníkovmu zákonu a Beblavého zákonu, prišlo 20 tisíc invalidov o svoje štátne príspevky a napokon Ústavný súd musel rozhodnúť, že tie príspevky sa im musia vrátiť, pretože tento Kaníkov a Beblavého krok bol protiústavný a Smer, keď nastúpil v roku 2006 do vlády, tak samozrejme týmto ľuďom všetko doplatil.

Je pravda, že časť Kaníkovej dôchodkovej reformy z roku 2003, týkajúca sa invalidných dôchodcov, bola podľa verdiktu Ústavného súdu protiústavná. Takisto je pravda, že na jej vypracovaní sa podieľal Miroslav Beblavý ako štátny tajomník. Časť výroku, prisudzujúca zásluhy za spätné vyplatenie odobratých či znížených dôchodkov strane Smer-SD je zavádzajúca. Taktiež je zavádzajúca Tomášova formulácia „ Smer… všetko doplatil ”. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Tomáš vo výroku hovorí o prvej časti vtedajšej dôchodkovej reformy, zákone č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Ten sa mimo iné dotkol invalidných dôchodcov. Zaviedol pre rôzne druhy postihnutia a choroby percentá, ktoré určili pokles schopnosti vykonáva ť zárobkovú činnosť. Na plný invalidný dôchodok mal po novom nárok len človek s poklesom schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o 70 percent, kým pred januárom 2004 to bolo 66 percent. Novela tiež zrušila pojem „čiastočný“ invalidný dôchodok, ako taký ho už mohol dostať len ten, komu poklesla schopnosť vykonávať zárobkovú činnosť o 40 percent, kým pred novelou to bolo 33 percent. Podľa nových pravidiel sa prestala spočítavať miera postihnutia u občanov s viacerými zdravotnými problémami. V čase, keď Kaníkov rezort spomínanú reformu pripravoval, pôsobil Miroslav Beblavý na poste štátneho tajomníka. Podieľal sa na príprave a realizácii revízie dôchodkového systému. Nový spôsob výpočtu výšky invalidných dôchodkov sa dotkol predovšetký m skupiny občanov, ktorá mala právoplatne priznaný invalidný dôchodok do 31. 12. 2003 a po kontrolnej lekárskej prehliadke jej bol tento dôchodok odňatý, znížený alebo zvýšený. Zdravotný stav poberateľov invalidných dôchodkov priznaných do konca roka 2003 sa spätne nepreskúmaval. Časť novely však Sociálnej poi sťovni nariadila prehodnotiť podľa prísnejších kritérií aj tie invalidné dôchodky, čo už raz boli schválené podľa starej legislatívy. Práve tú časť označil v júli 2006 Ústavný súd za retroaktívnu a protiústavnú. Sociálna poisťovňa v súlade s protiústavnou časťou zákona preskúmala invalidné dôchodky približne u 135-tisíc ich poberateľov. K zmene jeho výšky alebo k odňatiu invalidného dôchodku došlo u približne 27-tisíc občanov. Toto rozhodnutie Sociálnu poisťovňu stálo 900 miliónov korún (takmer 30 miliónov eur). Aby im boli znížené či odobraté peniaze vrátené, invalidi museli sami podať žiadosť o prehodnotenie svojich dôchodkov. Presný počet dotknutých invalidov, ktorí žiadosť podali a ktorým boli dôchodky po rozhodnutí Ústavného súdu spätne vyplatené, nie je z otvorených zdrojov známy. V nadväznosti na rozhodnutie Ústavného súdu bola vtedajšia vláda na čele so Smerom povinná predložiť novelu zákona tak, aby bol v súlade s ústavou. Ministerka sociálnych vecí, práce a rodiny Viera Tomanová teda vypracovala novelu, upravujúcu systém priznávania a vypočítavania invalidných dôchodkov. Protiústavný zákon by však po verdikte Ústavného súdu musel rezort vypracovať bez ohľadu na to, kto by stál v jeho čele. Preto je zavádzajúce priznávať zásluhy za doplatenie invalidných dôchodkov Smeru, ktorý nastúpil do vlády v roku 2006. Takisto je zavádzajúca Tomášova formulácia, ktorá indikuje, že peniaze vyplácal Smer-SD ako strana z vlastného rozhodnutia. Peniaze bola povinná vyplatiť Sociálna poisťovňa a to práve z vyššie spomínaných dôvodov, bez ohľadu na to, kto by v tom momente vládol.

461/2003
Zaviedol
Nový spôsob
prehodnotiť


Ja sám ako člen konventu voľakedy, ktorý diskutoval o zmluvách a budúcej reforme som obhajoval princíp čo krajina, to komisár.

Tiež sa nepodarilo dohľadať zdroj, ktorý by potvrdzoval tento Figeľov postoj. Ak politik uvádza, že má po nejakú dobu istý konzistentný názor, predpokladá sa, že ho aj verejne prezentoval a je tak dohľadateľný. Súkromný názor nemôže byť interpretovaný ako verejný. Ak je, tak politik zavádza.


Zoberme si Bratislavu, vyše 270 poslancov je v Bratislave aj s mestskými časťami a máte okolo 20 poslancov.

Počet poslancov len v mestských častiach Bratislavy je 282, ak započítame aj Bratislavu - zastupiteľstvo mesta (45), počet dosiahne 327. Spolu získal SMER-SD (v koalícii) v mestských častiach Bratislavy 17 poslancov a za zastupiteľstve mesta šesť poslancov. Spolu získal celkovo 23 poslancov. Bugár hovorí o "vyše" 270 a "okolo" 20 poslancov pre SMER-SD, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Údaje Štatistického úradu Slovenskej republik y ukazujú, že počet poslancov zvolených za Bratislavu spolu s jej mestskými časťami je vyšší ako 270 a to konkrétne 327 poslancov, pričom v meste Bratislava bolo zvolených 45 poslancov a v jej mestských častiach spolu 282 poslancov. Výsledky volieb podľa obcí, miest a mestských častí : Obec,mesto, mestská časť Počet zvolených poslancov Bratislava mesto 45 Bratislava- Čunovo 7 Bratislava-Devín 7 Bratislava-Devínska Nová Ves 12 Bratislava-Dúbravka 25 Bratislava-Jarovce 7 Bratislava-Karlova Ves 25 Bratislava-Lamač 7 Bratislava-Nové Mesto 25 Bratislava-Petržálka 35 Bratislava-Podunajske Biskupice 15 Bratislava-Rača 15 Bratislava-Rusovce 9 Bratislava-Ružinov 25 Bratislava-Staré Mesto 25 Bratislava-Vajnory 19 Bratislava-Vrakuňa 15 Bratislava-Záhorská Bystrica 9 Ten istý zdroj uvádza, že za koalície, v ktorej bol SMER-SD bolo zvolených celkovo 23 poslancov v rámci Bratislavy a jej mestských častí. Úspešnosť strany SMER-SD v komunálnych voľbách podľa obcí, miest a mestských častí : Obec, mesto, mestská časť Počet zvolených poslancov Bratislava (koalícia - SMER-SD , SNS, SZS) 6 Bratislava- Čunovo - Bratislava- Devín - Bratislava-Devínska Nová Ves - Bratislava-Dúbravka (koalícia - SMER-SD , SNS, SZS, Strana moderného Slovenska) 1 Bratislava-Jarovce - Bratislava-Karlova Ves (koalícia - SMER-SD , SNS, SZS, Strana moderného Slovenska) 1 Bratislava-Lamač (koalícia - SMER-SD , SNS, SZS, Strana moderného Slovenska) 3 Bratislava-Nové Mesto - Bratislava-Petržalka (koalícia - LEPŠIA ŠTVRŤ, SNS, SMER-SD , SDS, Strana moderného Slovenska, SZS) 3 Bratislava-Podunajske Biskupice (koalícia - SNS, SMER-SD , SZS) 2 Bratislava-Rača (koalícia - SMER-SD , SZS) 1 Bratislava-Rusovce - Bratislava-Ružinov (koalícia - SNS, SMER-SD , SZS) 4 Bratislava-Staré Mesto (koalícia - SMER-SD , SZS) 1 Bratislava-Vajnory - Bratislava-Vrakuňa (koalícia - SMER-SD , SNS, SZS) 1 Bratislava-Záhorská Bystrica - Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu Slovenskej republik
zdroj


No ale potom sa hovorilo o tom, že však pán Fico vystúpil, podpredseda Národnej rady vystúpil, že počkajme na vôbec hlasovanie ľudí, a to hlasovanie dopadlo tak, ako dopadlo, ale skoro milión ľudí povedalo, že chce zrušiť imunitu.

9. septembra Robert Fico v NRSR povedal : „Pani premiérke som povedal a hovorím to aj tu pred vami, odložte hlasovanie, odložte rokovanie o tomto zákone po 18. septembri, po referende, tak ako to bolo povedané aj z úst pani premiérky, a rokujme cez expertné skupiny, ako upraviť imunitu poslancov tak, že to bude aj európske, že to bude aj funkčné, ale že aj bude zachovaná nejaká miera ochrany politikov, predovšetkým opozičných, pred útokmi, ktoré môžu prísť, pretože politický život prináša rôzne situácie. Toto všetko odmietate. Chcete od nás, aby sme slepo zahlasovali za váš návrh ústavného zákona, hoci ste s nami nehovorili, hoci ste sľúbili, že to bude po 18. septembri. Ale čo najmä chcete? Chcete najmä, aby ste voči nám mali nástroj, ktorý umožní kedykoľvek neposlušného opozičného poslanca zlikvidovať“.

NRSR povedal


...tam (na stretnutí v SIS, pozn.) neboli rozoberané živé kauzy...

Tak prezidentka ako aj premiér hovoria, že na kontroverznom stretnutí v SIS nepreberali tzv. živé kauzy - teda konkrétne vyšetrované prípady. Stretnutie však prebiehalo v utajenom režime, oficiálne výstupy preto z neho k dispozícii nie sú. Pôvodcami informácií o jeho obsahu sú len jeho účastníci, ktorí pre účasť zároveň čelia kritike. Keďže z verejne dostupných zdrojov nie je možné spoľahlivo overiť slová účastníkov tohto stretnutia a oni sami sú v tejto situácii v konflikte záujmov (ak by na stretnutí diskutovali o živých kauzách, hrozí im prinajmenšom verejná kritika), hodnotíme tvrdenie Zuzany Čaputovej ako neoveriteľné. Tvrdenie sa týka stretnutia desiatich vysoko postavených funkcionárov v budove SIS, ktoré sa konalo 17. mája. Inicioval ho premiér Eduard Heger. Podľa Denníka N „ v špeciálnej miestnosti, ktorú nie je možné odpočúvať, bol nový riaditeľ SIS Michal Aláč nominovaný do funkcie stranou Sme rodina, prezidentka Zuzana Čaputová, premiér Eduard Heger (OĽaNO), predseda parlamentu Boris Kollár (Sme rodina), ministerka spravodlivosti Mária Kolíková (Za ľudí), minister vnútra Roman Mikulec (OĽaNO), generálny prokurátor Maroš Žilinka, špeciálny prokurátor Daniel Lipšic, policajný prezident Peter Kovařík aj šéf inšpekcie ministerstva vnútra Adrián Szabó.” Podľa novín „ z odpovede ministra vnútra vyplýva, že rokovanie bolo vedené pod stupňom utajenia ´Dôverné´”. Eduard Heger viackrát povedal , že na stretnutí preberali utajované informácie. Prezidentský úrad neskôr uviedol , že „ predmetom stretnutia nebol prípad bývalého šéfa SIS Vladimíra Pčolinského a ani žiadne iné ‚živé‘ prípady, ktoré dnes riešia orgány činné v trestnom konaní.“ Rovnako premiér Heger vo svojom rozhovore pre rádio Expres vylúčil , že by sa na stretnutí rozoberal Pčolinského prípad či iné „živé“ kauzy. Informácie, o ktorých mali predstavitelia diskutovať, prečítal neskôr Boris Kollár poslancom v parlamente počas neverejného zasadnutia. Dodal, že informácie boli takmer rovnaké ako tie, o ktorých sa diskutovalo na stretnutí v SIS. Podľa správy majú existovať univerzálni svedkovia, ktorí na objednávku usvedčujú druhých. To by spochybňovalo spolupracujúcich obvinených, ktorí svedčia proti nominantom (nielen) bývalej vlády. Predsedníčka klubu SaS Anna Zemanová sa po rokovaní parlamentu vyjadrila , že zo správy nebolo jasné, za akých vlád ku konaniam došlo: „To boli informácie takého charakteru, ktoré mohli byť aj dlhodobejšie“. Špeciálny prokurátor Daniel Lipšic k obsahu stretnutia v SIS povedal, že za ho považuje za „ určitú formu aktívneho spravodajského opatrenia zo strany SIS".

stretnutia
Inicioval
Denníka N
novín
povedal
uviedol
vylúčil
prečítal
správy
vyjadrila


Musíme ísť aj cestou hospodárskeho rastu a tu s veľkým zadosťučinením som prijal informáciu, že jeden jediný projekt výstavby cesty medzi Zvolenom a Nitrou výrazne prispel k hospodárskemu rastu v roku 2011.

SME.sk (6. marca 2012) o vplyve PPP projektov na HDP hovorí: Novým ťahúňom, ktorý sa okrem vývozu podpísal pod rast, boli čisté dane. Platením DPH z PPP projektov natieklo do štátnej kasy podľa Štatistického úradu až 174 miliónov eur. „Bez tohto efektu by sme videli aj spomalenie ekonomického rastu,“ tvrdí analytik Tatra banky Boris Fojtík" Táto suma by podľa našich prepočtov (kombinácia čísel ŠÚ SR a Eurostatu ) prispela ku HDP hodnotou 0,26 p.b.

SME.sk
ŠÚ SR
Eurostatu


Rovnako je absurdné tvrdiť, že Úrad pre verejné obstarávanie, ktorý to kontroluje, je z radov nás, z radov Smeru. Veď pani predsedníčka, ktorá je na čele úradu, bola vybratá na základe výberového konania za vlády Ivety Radičovej. Toto svoje kolo aj vyhrala. Vláda Ivety Radičovej ju už nestihla vymenovať, my sme ju preto vybrali.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( 23. apríla 2013 , 16. júna 2013) . Zitu Táborskú možno označiť jednu z kandidátov na šéfa ÚVO. Táborská prešla len prvým kolom a dostala sa spolu s ďalšími dvoma kandidátmi do užšieho výberového konania. Po prvom kole nasledovala obhajoba plánov kandidátov pred vládou SR. To sa podľa dostupných informácii neuskutočnilo, keďže sa proces výberu zastavil z dôvodu pádu vlády I. Radičovej. Kaliňák sa tak dopúšťa zavádzania ak tvrdí, že už stačilo Táborskú len vymenovať. Zita Táborská sa uchádzala o post šéfa ÚVO aj v roku 2011 za vlády Ivety Radičovej, pričom sa dostala do užšieho výberového konania spolu s Michalom Maťašom a Petrom Kubovičom. Výber kandidáta na predsednícke kreslo bol však Ivetou Radičovou pozastavený kvôli strate dôvery jej vlády v parlamente. Iveta Radičová sa vyja drila , že z hľadiska predloženého projektu a hodnotenia nezávislých expertov by Zitu Táborskú považovala za dobrú voľbu. Trend , 23. mája 2012: "Do funkcie predsedníčky Úradu pre verejné obstarávanie mieri bývalá radkyňa tohto úradu Zita Táborská. Jej nomináciu dnes schválila vláda, musí ju ešte potvrdiť parlament. Aj keď premiér Robert Fico tvrdil, že šéfa úradu ponúkne opozícii, tá si nakoniec svojho človeka nepresadila. Z. Táborská sa vlani na jeseň dostala do užšej trojice vo výberovom konaní, ktoré organizovala ešte vláda Ivety Radičovej. Potom však niekdajší kabinet proces prerušil, keď stroskotal v parlamente na hlasovaní o eurovale." SITA , 2. septembra 2011: " Michal Maťaš v súčasnosti pôsobí ako konateľ a riaditeľ v Prvej obstarávateľskej spoločnosti, v minulosti pracoval aj ako ústredný riaditeľ Slovenskej obchodnej inšpekcie. Peter Kubovič má s prácou v Úrade pre verejné obstarávanie viac ako päťročné skúsenosti, okrem iného tam pôsobil aj ako riaditeľ legislatívno-právneho odboru. Na ÚVO pracovala aj Zita Táborská, v rokoch 2000 až 2004 tam pôsobila ako hlavný radca. Neskôr v Slovenských elektrárňach viedla sekciu nákupu a služieb. Ich verejné vypočutie by sa malo uskutočniť na niektorom z najbližších zasadnutí vlády SR. Právo nominovať svojho kandidáta na čelo ÚVO mala pôvodne najsilnejšia opozičná strana Smer-SD. Premiérka Iveta Radičová (SDKÚ-DS) však s menom, ktoré jej poslal predseda Smeru-SD Robert Fico nesúhlasila a vyzvala ho, aby ponúkol iného adepta. Keďže to Fico odmietol, koalícia sa dohodla na výberovom konaní." Podľa webu Úradu pre Verejné obstarávanie je predsedníčkou Zita Táborská. Zita Táborská je od júna 2012 zvolená za predsedníčku Úradu pre verejné obstarávanie. Za jej zvolenie v tajnej voľbe hlasovalo 87 zo 116 poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

23. apríla 2013
16. júna 2013)
uchádzala
konania
vyja
drila
Trend
SITA
webu
hlasovalo


Ja nemôže akceptovať ani vyjadrenie pani premiérky, že nebudem bojovať za každú cenu za euro.

Zdroj TASR píše: " Spolocenská európska mena by sa napriek svojim výhodám nemala udržiavat za každú cenu. A už vonkoncom sa nedá udržiavat pyramídovou hrou permanentných nových dlhopisov," konštatovala v dnešných Sobotných dialógoch Slovenského rozhlasu predsednícka vlády SR Iveta Radicová (SDKÚ- DS). Základ udržiavania eura podla premiérky spocíva v tom, ci a ako dokážu európske štáty ozdravit vlastné ekonomiky. "Teda nie vo vytváraní eurovalu a podobne," dodala."

TASR


Vláda zameria pozornosť na prípravu výstavby mostov cez rieku Ipeľ, ku ktorej sa Slovenská republika zaviazala už v minulosti.

Rieka Ipeľ tvorí prírodnú hranicu medzi Slovenskou republikou a Maďarskom na južnom Slovensku. Medzinárodné plánovanie výstavby mostov je náročný proces a predpokladané predloženie projektu je 31. októbra 2017. Vláda aktívne rokuje o výstavbe mostov, no dátum ich výstavby a ani ich počet nie je známy, preto sľub hodnotíme ako nesplnený.

Tlačová agentúra Slovenska v apríli 2016 uviedla, že vláda chce využiť to, že vodná doprava sa po prvý raz dostala medzi priority financované z fondov EÚ (Európsky fond regionálneho rozvoja).

Na oficiálnej stránke Most - Híd uviedli, že 21. júla 2016 sa konalo rokovanie k budovaniu nových cezhraničných prechodov medzi SR a Maďarskom v rámci Programu spolupráce Slovensko-Maďarsko . Pôvodne strany rokovali o štyroch mostoch, Banskobystrický samosprávny kraj však navrhol aby sa jednalo iba o dvoch (Ipeľské Predmostie-Drégelypalánk a Koláre-Balassagyarmat-Újkóvár). Výstavba nových mostov cez rieku Ipeľ sa bude financovať primárne z európskych zdrojov (85%) z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Zdrojmi financovania sú aj štátne rozpočty (10%) a rozpočty samospráv (5%).

Ešte v roku 2015 minister dopravy Árpád Érsek na stránke Most Híd napísal : „Róbert Fico a Viktor Orbán sa ešte v októbri 2012 v Mlynkoch (Pilisszentkereszt) dohodli o výstavbe cestných mostov na spoločnom, slovensko-maďarskom úseku hranice. Vtedajšia dohoda predsedov vlád hovorila aj o začatí výstavby dvoch mostov cez Ipeľ (Pásztó, Chľaba). Boli dostupné aj zdroje EÚ, ale z tejto dohody sa dodnes nič nezrealizovalo.” TASR v októbri 2016 uviedla , že Slovenská i maďarská strana v súčasnosti pripravujú projektovú dokumentáciu, ktorá bude súčasťou žiadosti o nenávratný finančný príspevok z európskych fondov. Úrad Nitrianskeho samosprávneho kraja (NSK) informoval TASR, že vzhľadom na náročnosť spracovania potrebných dokumentov a lehoty s tým súvisiace, bude predpokladaný dátum predloženia projektu 31. októbra 2017. Presné termíny samotnej výstavby mostov cez Ipeľ tak budú známe až po ukončení projekčných a prípravných prác.

S výstavbou mostu cez rieku Ipeľ súvisí aj posun slovensko-maďarskej hranice. TASR v septembri informovala , že návrh zmeny ústavného zákona predložil minister vnútra Róbert Kaliňák. Zmeny na štátnej hranici súvisia s vodohospodárskymi úpravami rieky Ipeľ v okresoch Nové Zámky, Levice a Lučenec. Hraničná čiara sa prekladá do novovybudovaného koryta toku a kompenzuje sa úbytok štátneho územia vzniknutý vodohospodárskymi úpravami. Začiatkom februára plénum posunulo návrh do druhého čítania. Na jeho schválenie je potrebný súhlas Národnej rady SR.

Na oficiálnej stránke Most - Híd

Programu spolupráce Slovensko-Maďarsko

Árpád Érsek na stránke Most Híd napísal

TASR v októbri 2016 uviedla

TASR v septembri informovala

Začiatkom februára


Jednak to nie je hlavná naša politická agenda (zákon o používaní jazykov národnostných menšín, pozn.), samozrejme je to dôležitý bod nášho programu, ale tam tam sú aj iné tak isto dôležité body, či sa to týka sociálnej oblasti, dôchodkov, alebo vytvorenie nových pracovných miest a tak ďalej mohol by som citovať.

V programe strany Most-Híd (.pdf) sa sociálna oblasť a vytvorenie pracovných miest spomína v časti Sociálne politika, dôchodky v časti Sociálne poistenie. Detaily z programu uvádzame nižšie.

Sociálna politika

Politika trhu práce a zamestnanosť alebo „Pracovať sa vždy oplatí“

Zamestnanosť bude základným prvkom a kľúčovým pojmom riešenia sociálnej politiky. Zastávame názor, že bez vyriešenia zamestnanosti nemožno funkčný model riadenia sociálnej politiky vôbec vytvoriť.

Slovensko v oblasti zamestnanosti potrebuje zlepšiť podnikateľské prostredie s podporou tvorby pracovných miest na báze voľného globalizovaného trhu na jednej strane a tvorbou pracovných miest, ktoré budú minimalizovať pocit ekonomickej marginalizácie na strane druhej.

Prvou prioritou strany MOST – HÍD bude implementácia výziev sociálneho usporiadania Európy v oblasti zamestnanosti. Prostredníctvom štrukturálnych politík sa budeme zasadzovať o dlhodobú tvorbu pracovných miest, ktoré predovšetkým z úrovne regionálnych dopadov budú v minimálne možnej miere ovplyvňované globalizáciou ekonomického života.

Druhou prioritou strany MOST - HÍD bude riešenie problémov dôstojnej práce a sociálnej kohézie prostredníctvom verejných služieb zamestnanosti. Verejné služby zamestnanosti boli doteraz poznačené permanentnými transformačnými zmenami zameranými na služby klientom pre vyhľadávanie a sprostredkovanie zamestnania. Nízkym podielom na počte umiestnených na trhu práce a vysokými nákladmi na ich umiestnenie však začarovaný kruh nezamestnanosti v uplynulom volebnom období neriešili. Našou ambíciu bude vytvoriť skutočné služby trhu práce usilujúce sa o zvýšenie ponuky na trhu práce prostredníctvom prípravy kvalifikovanej pracovnej sily a podporujúce drobné súkromné podnikanie a ich udržateľnosť.

Treťou prioritou strany MOST - HÍD bude presadzovanie princípu dôstojná práca - dôstojný dôchodok. V súvislosti s rastom produktivity práce bude nevyhnutné postupne opustiť zafixovaný model dvoch príjmov v domácnosti. Prostredníctvom zákonov budeme presadzovať definovanie skupiny sociálne nezaintegrovaných občanov, na ktorých popri nástrojoch sociálnej ochrany budú pôsobiť aj motivačné a donucovanie prostriedky ich reintegrácie do pracovného procesu a spoločnosti.

Strana MOST – HÍD bude iniciovať a presadzovať:

1. Spracovanie nového modelu riadenia verejných služieb zamestnanosti a transparentného financovania aktívnych nástrojov politiky trhu práce s cieľom posilniť úlohu makroekonomických nástrojov pri tvorbe pracovných miest s vyššou pridanou hodnotou.

2. Spresnením mechanizmu motivácie evidovaných nezamestnaných aktívne pôsobiť na trhu práce s cieľom vytvoriť osobné účty pre potreby kontroly účelnosti a efektívnosti vynaložených finančných zdrojov orientovaných na posilnenie ponuky na trhu práce.

Dôchodky sa spomínajú v časti Sociálne poistenie alebo "Skončiť s prejedaním budúcich dôchodkov" :

Sociálne poistenie alebo „Skončiť s prejedaním budúcich dôchodkov“

Politické a ekonomické úsilie je potrebné orientovať na posilnenie základných zásad sociálneho poistenia: univerzalitu, uniformitu, rovnosť, primeranosť, únosnú mieru solidarity, zodpovednosť občana za svoju budúcnosť a demokratickosť v riadení a správe. Logickým dôsledkom uvedených zásad sú nasledovné požiadavky:

- Každý, kto splní podmienky, bude mať zaručené dôstojné podmienky na život

- každému sa v určitej miere zhodnotí miera jeho dosahovanej príjmovej úrovne počas ekonomicky aktívneho života.

Zavedenie kapitalizácie do povinného dôchodkového zabezpečenia má hlavnú funkciu v diverzifikácii zdrojov. Práca a kapitál v skutočnosti zabezpečujú solidaritu povinnej sústavy metódou priebežného financovania a kapitalizáciou. Ide tiež o rozloženie rizika solventnosti systému, keď kapitalizácia vyvažuje demografické a ekonomické riziká priebežného systému a dopĺňa ich o pôsobenie finančného trhu. V tomto smere budeme rozvoj kapitalizačných systémov podporovať. Je potrebné ukončiť „vojnu“ proti druhému kapitalizačnému pilieru a venovať sa vráteniu jeho funkčnosti a dlhodobej stability.

Strana MOST – HÍD za vážny problém považuje nedostatočne efektívny a komplikovaný výber poistného, ktorý je tiež jednou z príčin insolventnosti systému sociálneho poistenia a následne nedostatočného priestoru pre znižovanie odvodov. Za vhodný považujeme presun kompetencií v oblasti výberu poistného na daňovú správu. Z dôvodu väčšej zodpovednosti občanov a v úsilí sprehľadniť systém odvodov sa javí vhodné, aby odvodovú povinnosť mali len občania, resp. štát v tých prípadoch, kde je platiteľom poistného.

Strana MOST – HÍD bude podporovať a presadzovať:

1. Návrh na prekalibrovanie odvodových sadzieb v jednotlivých druhoch poistenia tak, aby zodpovedali výdavkom v jednotlivých fondoch sociálneho poistenia, a obmedzenie možnosti presunov prostriedkov medzi jednotlivými fondmi. Nevyčerpané prebytky v základných fondoch sa budú po uplynutí kalendárneho roka povinne presúvať do rezervného fondu, z ktorého bude možné financovať prípadný deficit v ktoromkoľvek základnom fonde.

programe strany Most-Híd


...Ale chcem konštatovať, že ekonomický rast sa zatiaľ nepremieta do životnej úrovne našich občanov. Že to nie je automatické. Že len pri nastavení fungovania Slovenskej republiky tak, aby investície primárne plynuli do regiónov a nie 7 najväčších z 8 do západoslovenského kraja, ako to bolo v minulosti.

Žiaľ premiérka nešpecifikuje o aké investície sa má jednať (štátne? súkromné? zahraničné? všetky?) ani nešpecifikovala obdobie. Ak by sme však napríklad zoberali rok 2009, podľa údajov Trendu a serveru openiazoch.sk, zhrnutých na serveri smahu.com iba päť z ôsmych investícií smerovali do západoslovenského kraju.

smahu.com


Asociácia zamestnávateľských zväzov bez pripomienok (k návrhu rozpočtu na rok 2013, pozn.)

Je pravdou, že Asociácia zamestnávateľských zväzov odsúhlasila návrh štátneho rozpočtu na rok 2013 bez pripomienok .

bez pripomienok
TASR


...ukázali sme, že od roku 2004 dokonca Vaši šéfovia VÚC (za SMER-SD, pozn.), rozpredali sieť nemocníc finančnej skupine, ktorá je prezývaná Gorila.

SaS 13. marca 2017 ukázala na brífingu ( SME , TERAZ ), koľko a akým spôsobom sa podľa ich slov rozpredali nemocnice, ktoré patrili do správy VÚC, finančnej skupine s prezývkou " gorila ", známejšia pod obchodným menom Penta. Dôvod, kvôli ktorému boli tieto nemocnice presunuté do správy iného subjektu je spojený s dlhodobou a vysokou zadĺženosťou nemocníc. Spoločnosť Penta nemocnice nevlastní. Prevádzkuje a prenajíma si ich. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

ukázala brífingu SME TERAZ gorila zadĺženosťou prevádzkuje hnonline.sk investovala angažuje Dôvera projekty


Odhadovaná jedna miliarda eur, o ktoré ročne prichádza EÚ v daňových únikoch a podvodoch, je dosť veľký objem peňazí na to, aby sme sa dôsledne zaoberali opatreniami na elimináciu týchto strát.

Výrok Jaroslava Pašku hodnotíme ako nepravdivý, pretože namiesto bilióna eur hovorí o miliarde eur, čo je presne tisíckrát menej. Európska komisia uvádza , že EÚ podľa odhadov prichádza na daňových únikoch a podvodoch o približne jeden bilión eur ročne. S rovnakým odhadom pracuje aj Správa (s. 2), ktorú si nechala vypracovať Skupina Progresívnej Aliancie Socialistov a Demokratov v Európskom parlamente.

uvádza
Správa
Short scale


...kvóty všetky opozičné strany so SMER-om odmietli v júni na mimoriadnej schôdzi.

" V texte vyhlásenia sa tiež píše, že Národná rada odmieta "zavedenie povinných kvót ako nesystémového riešenia v súvislosti s presídľovaním alebo premiestňovaním migrantov", ako aj "akékoľvek spochybnenia základného piliera schengenského systému, ktorým je princíp voľného pohybu osôb " (denník SME )

návrh hlasovaním SME


Splnomocnenec vlády je de facto iba poradný orgán vlády.

Článok 2, odsek (1) Štatútu (.pdf) splnomocnenca vlády SR hovorí: "(1) Splnomocnenec má postavenie poradného orgánu vlády Slovenskej republiky." Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov definuje v § 2 poradné orgány: "(1) Na plnenie konkrétnych úloh môže vláda vymenúvať a odvolávať svojich splnomocnencov. Rozsah oprávnenia splnomocnenca určí vláda pri jeho vymenovaní. " Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatútu
Zákon č. 575/2001


Bol by to pocit, že presadzujeme nasilu iba záujmy Smeru, a to si myslím, že nie je účelom vlády. Snažíme sa vždy aj ten počet pozmeňovacích návrhov, ktoré sme presadili svedčí o tom, že sme sa snažili, aby to bol konsenzus ako taký.

Volebné kódexy sa schvaľovali v dvoch častiach. V Zákone o volebnej kampani sa hlasovalo o štyroch pozmeňujúcich návrhoch, prešiel jeden od poslanca Beblavého a zamietnutý bol návrh Radoslava Procházku a návrh Petra Osuského. V Zákone o podmienkach výkonu volebného práva podala opozícia niekoľko pozmeňujúcich návrhov , úspešný bol iba ten od Lucie Nicholsonovej. POZNÁMKA pre senior analytika: v legislatívnom procese (dole) je viacej pozmeňovákov, o ktorých sa podľa výpisu hlasovania vôbec nehlasovalo. Neviem celkom ako si to vysvetliť, resp. či ja robím chybu alebo čo. Lebo tiež sa mi nezdá, žeby SMER podporil iba jeden jediný návrh na pozmeňovák, aj keď podľa všetkých tých hlasovaní to tak vyzerá

Zákone o volebnej kampani

jeden

návrh

návrh

niekoľko pozmeňujúcich návrhov

ten

legislatívnom procese

výpisu hlasovania


Náš náčelník generálneho štábu Milan Maxim nedávno vyhlásil, že nepriateľom definovaným v bezpečnostnej doktríne Slovenskej republiky je Rusko.

31. januára RTVS odvysielala reláciu Večera s Havranom , v ktorej bol jedným z hostí náčelník Generálneho štábu Ozbrojených síl SR Milan Maxim . Na otázku moderátora (čas 38:36), či "má Armáda Slovenskej republiky dnes zadefinovaného nejakého nepriateľa, proti ktorému sa špecificky pripravuje?" odpovedal kladne: "Áno, Ozbrojené sily pripravujú operačný plán na obranu tejto krajiny. Zároveň v NATO sa pripravuje plán na obranu a na prípadný zásah spojencov v prípade nutnosti a určite máme pomenovaného nepriateľa," pričom upresnil, že "hrozba prichádza z východu". Na doplňujúcu otázku moderátora, či "hovoríme o Rusku?" odpovedal opäť kladne. Aj napriek nepresnosti poslanca NR SR, podľa ktorého Rusko ako nepriateľ je už zadefinovaný v doktríne, ktorý je zatiaľ len pripravovaný, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Večera s Havranom
Milan Maxim


Za posledných 6 rokov, napriek tomu, že bola kríza, vzniklo v Prešove 4000 nových pracovných miest.

Demagog.sk sa nepodarilo nájsť presné údaje o počte pracovných miest vytvorených v meste Prešov za obdobie od roku 2008 po súčasnosť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Najbližšie dostupné údaje sú regionálne štatistiky zamestnanosti Štatistického Úradu SR o evidenčnom počte zamestnancov. Tie však dokumentujú počet osôb evidovaných ako zamestnancov firiem s oficiálnou adresou v okrese Prešov. Údaje sú teda nepresné nielen tým, že hovoria o zamestnanosti v okrese a nie meste Prešov, ale aj tým, že zahŕňajú zamestnané osoby, ktoré pracujú mimo okresu Prešov ale ich zamestnávateľ má adresu v okrese. Prehľad štatistík o evidenčnom počte zamestnancov pre okres Prešov za roky 2008 - 2013: Rok Evidenčný počet zamestnancov 2008 33 295 2009 36 732 2010 37 527 2011 41 721 2012 42 067 2013 41 283 Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistík


Lisabonská zmluva je zmluvou, ktorú ratifikoval zvrchovaný slovenský parlament spolu s ostatnými 27 parlamentmi...

Lisabonskú zmluvu ratifikovalo dovedna 27 členských štátov, pričom v Írsku nerozhodoval o ratifikácii parlament, ale občania v referende. Po úspšnom referende v propech Lisabonskej zmluvy ratifikovala 15. októbra Zmluvu prezidentka Mary McAleese, nie parlament. Výrok Ivana Korčoka preto hodnotíme ako nepravdivý.

ratifikovala
Lisabonská zmluva,
ratifikovala
odmietli


...a ja by som teraz momentálne neriešil ani tak otázku štandardov, pretože štandardom je rovnako výlučné občianstvo tak ako to má napríklad Nemecko, Rakúsko alebo Dánsko.

Nemecko , Rakúsko a Dánsko vyžadujú ako podmienku pre získanie ich občianstva vzdanie sa občianstva existujúceho. Podľa našich informácií z 27 krajín EÚ má Slovensku podobný zákon 11 štátov. Celkovo možno povedať, že výskyt štátov, ktoré sa dvojité občianstvo snažia obmedziť , nie je ojedinelý, no o jasnom štandarde hovoriť nemôžeme.

Nemecko Rakúsko Dánsko našich obmedziť


Hovoríte, že Kováč odmietol, Kováč mladší, že odmietol výsluch, no prepáčte, ale aj nemecká prokuratúra, ale aj jeho právnik Havlát, pán Havlát, zorganizovali na 12. septembra tu, v Bratislave, dokonca ten mal byť..myslím, že v auguste, len kvôli niečomu to presunuli. A 30., už bol sledovaný 30. augusta a až 31. bol potom zavlečený do cudziny.

Na september roku 1995 bol, podľa Správy Občianskej nezávislej komisie , uverejnenej denníkom SME skutočne naplánovaný výsluch Michala Kováča ml. nemeckými orgánmi na území Slovenskej republiky v zmysle európskych dohovorov o právnej pomoci v trestných veciach. To, že Michal Kováč ml. bol posledné dni pred zavlečením sledovaný, potvrdil mimo iných aj Ján Havlát, ktorý ho v tom čase zastupoval. Presný dátum plánovaného výsluchu a či mal byť skutočne už v auguste sa nám zistiť nepodarilo, napriek tomu však výrok hodnotíme ako pravdivý. 11. novembra 1994 bol nemeckou prokuratúrou vydaný na Michala Kováča ml. medzinárodný zatykač v súvislosti s kauzou Technopol. Jeho údajné zapojenie v prípade sa opieralo najmä o výpoveď Petra Krylova, ktorá sa objavila v novembri 1994, za pomerne podozrivých okolností po návšteve riaditeľky kancelárie úradu premiéra Anny Nagyovej v Mníchove, kde Krylov v tom čase sedel vo väzení. K zatykaču je ďalej poznamenané: " K samotnému zatykaču je potrebné poznamenať, že vo svojej podstate nepredstavuje obvinenie, ale trestnoprocesný akt zabezpečujúci účasť označenej osoby pred príslušným orgánom s cieľom jeho výsluchu k potvrdeniu, resp. vyvráteniu podozrenia z trestnej činnosti." Správa ďalej uvádza že, SIS v priebehu roku 1995 vyvinulo značnú snahu preukázať účasť Kováča ml. na tejto kauze, avšak okrem výpovede Krylova sa žiadne dôkazy proti nemu nepodarilo nájsť a keďže hrozilo, že po výsluchu, ktorý mal prebehnúť v septembri nemecká strana sama zatykač stiahne, bolo rozhodnuté o jeho zavlečení do cudziny, čo sa 31. augusta 1995 aj skutočne stalo. Niekoľko dní predtým, podľa informácií denníka SME od 28.8.prebiehalo odpočúvanie Kováčových telefonických hovorov a priame sledovanie jeho osoby a jeho domu vo Svätom Jure. 31.augusta asi o 10:45, bol Kováč ml. na ceste medzi Svätým Jurom a Bratislavou prepadnutý skupinou viacerých osôb, ktorý ho vytiahli z auta, dali mu elektrošoky a naliali doňho fľašu whisky. Kováč ml. sa prebral až pred policajnou stanicou v Hainburgu, kde ho našla rakúska polícia, ktorá ho o deň neskôr previezla do vyšetrovacej väzby vo Viedni. Kováča ml. ale Rakúšania nevydali do Nemecka, ale krajinský súd rozhodol, že sa môže vrátiť na Slovensko. V kauze Technopol Kováč ml. napokon po viacerých problémoch, akým bolo napr.odobratie pasu pri pokuse prejsť hranice do Rakúska, vypovedal až v roku 1998. V roku 2000 bolo krajinským súdom v Mníchove konanie voči Michalovi Kováčovi ml. zastavené. Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
potvrdil
iných
11. novembra 1994
výpoveď
Správa
31.augusta


Videli sme príklad v Rakúsku, kde keď sa schválili registrované partnerstvá, potom v podstate využili súdne rozhodnutie na to, že sa dostali cez to nepriamo, bez rozhodnutia parlamentu aj k adopcii na detí.

Rozhodnutia rakúskeho ústavného súdu o právach LGBTI+ ľudí na adopcie neboli reakciou na zavedenie registrovaných partnerstiev.

Sudcov k nim motivovala snaha dodržiavať články rakúskej ústavy zakazujúce diskrimináciu a rešpektovať verdikt Európskeho súdu pre ľudské práva z roku 2013, ktorý rozhodol, že nepovoľovať adopcie detí z predošlého partnerského zväzku párom rovnakého pohlavia je diskriminačné. Medzi zavedením registrovaných partnerstiev a povolením adopcií párom rovnakého pohlavia v Rakúsku neexistuje príčinný vzťah, jedná sa o dve na sebe nezávislé udalosti, preto výrok hodnotíme ako zavádzanie.

V roku 2013 vydal Európsky súd pre ľudské práva verdikt v prípade „X a ostatní verzus Rakúsko”, v ktorom rozhodol, že Občiansky zákonník v Rakúsku diskriminuje páry rovnakého pohlavia, lebo im zamedzuje adoptovať si dieťa z predošlého zväzku ich partnera alebo partnerky, hoci to povoľuje aj nezosobášeným heterosexuálnym párom. Na základe tohto verdiktu upravil rakúsky Ústavný súd vnútroštátnu legislatívu a zrovnoprávnil páry rovnakého pohlavia s heterosexuálnymi tým, že im umožnil adopciu biologických detí z predošlých zväzkov ich partnerov a partneriek.

Žaloba sa na Európsky súd pre ľudské práva dostala kvôli anonymizovanej rakúskej žene X, ktorá si chcela adoptovať biologické dieťa jej partnerky z partnerkinho predošlého heterosexuálneho vzťahu. Obe na súde argumentovali tým, že rakúsky Občiansky zákonník adopciu dieťaťa z predošlého vzťahu povoľuje heterosexuálnym párom a to aj bez toho, aby boli zosobášení. Rakúska žena X podala túto žalobu na Európsky súd pre ľudské práva v roku 2007, čo je 3 roky pred zavedením registrovaných partnerstiev v Rakúsku, teda aj zo samotnej časovej súslednosti je zrejmé, že nemohla v žalobe argumentovať na základe existencie registrovaného partnerstva.

V roku 2015 rakúsky Ústavný súd povolil , aby si páry rovnakého pohlavia mohli adoptovať aj deti z detských domovov. Súd vychádzajúc z Európskeho dohovoru o ľudských právach konštatoval, že nepovoľovať tento typ adopcie iným, ako heterosexuálnym párom, je diskriminačné.

diskriminuje povoľuje adoptovať povolil nepovoľovať


Veď už v roku 2006, keď s týmto prišiel bývalý minister za vlády Smeru (Valentovič pozn.), s návrhom na zrušenie 6 tisíc lôžok, tak na miesto toho, aby ho bývalý premiér pán Fico poslúchol, tak ho vymenil.

Výrok je pravdivý. Pravda (25. júl 2007) potvrdzuje, že minister Valentovič plánoval zrušiť približne 6 tisíc lôžok. Aj Health Policy Institute potvrdzuje, že minister zdravotníctva Valentovič navrhoval rušenie nemocničných lôžok. Výsledkom je návrh na zrušenie 40 % chronických lôžok, 28 % psychiatrických lôžok, rušenie lôžok na východe Slovenska a naopak nárast ich počtu v Bratislave. Táto forma návrhu bola vystavená kritike zo strany poisťovní i inštitútu: Súkromné zdravotné poisťovne odmietajú spôsob, akým minister zdravotníctva Ivan Valentovič navrhuje pristúpiť k rušeniu nemocničných lôžok. "Minister chce zrušiť celé oddelenia, či nemocnice bez toho, aby preukázal, že to povedie k vyššej kvalite a efektivite," uviedol prezident Združenia zdravotných poisťovní (ZZP) SR Igor Dorčák. Health Policy Institute opakovane kritizuje analýzu siete lôžkových zariadení, ktorú vypracovalo ministerstvo zdravotníctva. Redukcia siete lôžkových zariadení je síce nevyhnutná, návrh ministerstva je však nepoužiteľný. Zle zvoleným procesom (cez rokovania s VÚC) ministerstvo zbytočne stráca čas na uskutočnenie redukcie. Zle zvolená metodika (mechanické preberanie rakúskej normy bez zohľadnenia kontextu a regionálnych rozdielov) je zavŕšená nesprávnym zohľadnením migrácie pacientov. Z výroku I. Uhliarika nemožno určiť, či spája odchod ministra Valentoviča s nespokojnosťou R. Fica s návrhom na rušenie lôžok. Túto časť v hodnotení výroku nezohľadňujeme. Pre úplnosť pridávame, že oficiálne dôvody nehovorili o jeho odchode kvôli týmto zamýšľaným opatreniam, ktoré navyše predchádzali jeho odchodu viac ako rok. Za Valentovičovým odchodom majú byť osobné dôvody - oficiálne teda nie prípadná nespokojnosť premiéra Roberta Fica s jeho prácou, uviedli Hospodárske noviny (27. máj 2008). Pre Slovenský rozhlas (3. jún 2008) sa Róbert Fico vyjadril: " Chcem povedať, že je mi naozaj ľúto, že pán minister Valentovič požiadal o uvoľnenie z funkcie z osobných dôvodov, pretože som nemal nikdy výhrady k jeho práci. Práve naopak, chcem mu aj teraz poďakovať za množstvo odvážnych krokov, ktoré v zdravotníctve urobil, najmä vo vzťahu k zdravotným poisťovniam."

Pravda
Health Policy Institute
Hospodárske noviny
Slovenský rozhlas


To je to, čo som hovoril. V tých dokumentoch, ktoré posielajú Európskej komisii, kde tieto lacné marketingové formulácie neuspejú sa napríklad konštatuje. Pri zohľadnení skutočnosti, že stimulačné opatrenia vo výške 0,4 % HDP v roku 2009 financované prostredníctvom realokácie výdavkov rozpočtu boli primeranou reakciou na plán hospodárskej obnovy Európy a že zhoršenie fiškálnej pozície v roku 2009 vyplynulo z voľného pôsobenia automatických stabilizátorov a toto je tá holá pravda.

Uvedený výrok je citovaný z Programu stability SR na roky 2011 až 2014 (časť I.4. Slovensko v procedúre nadmerného deficit).


Viete, v prvom rade Smer robí všetky tie veci sociálne, o ktorých vy rozprávate. To proste robíme a naozaj aj nezamestnanosť klesá, aj mzdy rastú, aj prijímame sociálne veci.

Strana SMER-SD v poslednom období naozaj prijala viaceré sociálne orientované opatrenia . V poslednom roku sme mohli rovnako pozorovať rast priemernej mzdy v národnom hospodárstve a pokles nezamestnanosti.

opatrenia štatistiky dosiahla dosiahla roku roku


...na školstve sú stopnuté (eurofondy, pozn.) (...).

Začiatkom septembra 2017 Európska komisia pozastavila celkovo štyri výzvy na eurofondy pod správou Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR a zakázala podpisovať nové zmluvy ešte v septembri 2017. To sa stalo potom, ako vyšli na povrch informácie, že eurofondy určené na výskum získali firmy, ktoré nemali zamestnancov, alebo nikdy nevykonávali vedeckú činnosť. Objavili sa aj ďalšie informácie , že niektoré z týchto firiem sú blízke politikom zo SMER-u-SD, SNS a MOST-u-HÍD. Aj na základe týchto udalostí odstúpil Peter Plavčan z pozície ministra, ktorý bol následne nahradený Martinou Lubyovou, nominantkou SNS. Bol spustený aj vnútorný audit ministerstva, hlavne v oblasti rozdeľovania eurofondov. Podľa posledných dostupných vyjadrení audit vo februári 2018 ešte prebiehal ako aj rokovania ministerstva s firmami o zrušení zmlúv, ktoré boli uzatvorené v rámci medializovanej výzvy. Dotácie z eurofondov (ale aj zo štátnych zdrojov) ministerstvo zastavilo po dobu kontroly výziev. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pozastavila informácie odstúpil audit vyjadrení


... po prvýkrát v histórii aj mojej politickej, kedy som za tie nepravdy, ktoré boli šírené týmito plátkami, ak môžem nazvať, nútený som bol podať trestné oznámenia ...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa dostupných zdrojov Juraj Blanár skutočne podal trestné oznámenie za ohováranie. Portáli sme.sk a aktuality.sk prevzali tlačovú správu o tom, že Juraj Blanár podal trestné oznámenie za šírenie nepravdy: "Predseda Žilinského samosprávneho kraja (ŽSK) Juraj Blanár dnes podal trestné oznámenie na neznámeho páchateľa v súvislosti s nepravdivými informáciami v Župných novinách, ktoré minulý týždeň našlo v schránkach 260.000 obyvateľov Žilinského kraja." Z dostupných zdrojov sa nám nepodarilo nájsť informáciu o tom, že by podobné trestné oznámenie podal Juraj Blanár aj v minulosti. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk

aktuality.sk


Vy ste to boli, tu v tejto televízii, kedy ste povedali, čo tam vašich 40 návrhov, to je zdrap papiera. Sú to všetko hlúposti. Dnes to kopírujete, jedno za druhým, ale vtedy ste povedali, sú to všetko hlúposti, doslova ste to povedali.

Spomínaná relácia, kde došlo k názorovým rozporom medzi Richardom Sulíkom a Andrejom Dankom o 40 opatreniach SaS pre lepší život, bola reláciou V politike, odvysielanou TA3 v máji 2016. Andrej Danko v nej označil opatrenia za hlúposti . Napriek tomu, že na parlamentnej schôdzi návhry SaS nezískali podporu väčšiny poslancov, vládna koalícia skutočne začala presadzovať zmeny, ktoré boli zahrnuté aj medzi opatreniami navrhnutými SaS. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

hlúposti
videu
opatrení
TU.
štvrtej schôdzi
nezískali
Minister hospodárstva
nočnej práce
rozpočet
v zákone
odhlásenie


My sme dnes štvrtí alebo piaty od spodu (nezamestnanosť, pozn.).

Podľa štatistiky Eurostatu z júla 2013 je Slovensko celkovo až šieste odspodu s nezamestnanosťou 14,3 %. Horšie je na tom ešte Portugalsko, Chorvátsko, Cyprus, Španielsko a Grécko. R. Fico nie je úplne presný, no svojim výrokom si nezlepšuje pozíciu resp. hovorí horšiu pozícu ako v skutočnosti je. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

štatistiky
Eurostat
Štvrťročné údaje


Každá nemocnica mala dostatok tých striekačiek (s malým mŕtvym priestorom, pozn.). Jedna sa našla zo 79 alebo zo 115 na Slovensku, ktorá ich nemala.

Informáciu o tom, či mali a majú slovenské nemocnice dostatok striekačiek na očkovanie šiestimi dávkami z jednej ampulky, má Ministerstvo zdravotníctva. To však na otázky neodpovedalo. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako neoveriteľné. Matovič hovoril o injekčných striekačkách, ktoré slovenské nemocnice potrebujú na to, aby mohli zvýšiť počet zaočkovaných pacientov z jednej dávky vakcíny proti koronavírusu. Pôvodne obsahovala jedna ampulka vakcíny Comirnaty od konzorcia Pfizer/BioNTech 5 dávok po 0,3 ml očkovacej látky. To však za predpokladu, že sa na dávkovanie použijú striekačky a ihly s veľkým mŕtvym priestorom. 8. januára 2021 Európska lieková agentúra schválila podávanie šiestich namiesto pôvodných piatich dávok z jednej ampulky, ak zdravotníci použijú striekačky a ihly s malým mŕtvym priestorom. Slovenské nemocnice v tom čase očkovali piatimi dávkami a nie všetky boli na zmenu pripravené. Fakultná nemocnica v Trnave začala so striekačkami s malým mŕtvym priestorom očkovať 29. januára. Univerzitná nemocnica v Martine začala pre nedostatok striekačiek a ihiel očkovať šiestimi dávkami až 2. Februára - teda takmer mesiac po schválení Európskou liekovou agentúrou. Šéf slovenského výrobcu týchto striekačiek Chirana T. Injecta tvrdí , že takýchto nemocníc bolo omnoho viac. Ministerstvo zdravotníctva v stanovisku uviedlo, že po schválení podávania šiestej dávky nemocnice „okamžite obstarali potrebné striekačky a ihly”. Zároveň priznalo, že „v niekoľkých prípadoch však kvôli vysokému dopytu na trhu museli nemocnice na dodanie obstaraného materiálu čakať dlhší čas.” Rezort neodpovedal na otázku portálu Demagóg.SK, ako dopadlo preverovanie nemocníc, ktorým potrebné striekačky aj dlho po zmene pravidiel chýbali - a teda koľko ich bolo. Podľa Národnej stratégie očkovania, ktorú vytvorilo Ministerstvo zdravotníctva, je cieľom štátu prevádzkovať 79 vakcinačných centier. V súčasnosti je ich v prevádzke 112.

schválila malým očkovať očkovať tvrdí stanovisku prevádzkovať je


Pristúpime k  zefektívneniu systému poskytovania vládnych štipendií na štúdium na verejných vysokých školách v SR pre študentov z krajín, ktoré sú pre Slovenskú republiku prioritné z hľadiska rozvojovej pomoci.

Novela zákona č. 392/2015 Z. z. o rozvojovej spolupráci vstúpila v platnosť v januári 2016, teda tesne pred voľbami do súčasného parlamentu. Jej strednedobá stratégia je naplánovaná do roku 2018, vláda sa zatiaľ ďaľšími novelami nezaoberala. Sľub vládnej koalície teda hodnotíme ako nesplnený.

Na roky 2014 - 2018 bolo označených ako priority z hľadiska rozvojovej pomoci desať krajín. Sú súčasťou dvoch nosných programov SlovakAid: Programu rozvojových intervencií a Programu odovzdávania transformačných skúseností. Ide o krajiny Afganistan, Keňa, Moldavsko, Albánsko, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Gruzínsko, Kosovo, Ukrajina a

krajina s mimoriadnymi humanitárnymi a rozvojovými potrebami: Južný Sudán. Vo všeobecnosti je rozvojová spolupráca SR orientovaná na vzdelávanie, zdravotníctvo, vodu a sanitáciu, energetiku, podporu tvorby trhového prostredia, dobrú správu vecí verejných a poľnoohospodárstvo.

Na zabezpečenie koordinácie postupov jednotlivých poskytovateľov rozvojovej pomoci SR bola vládou SR prijatá Strednodobá stratégia rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky na roky 2014-2018 a Zameranie bilaterálnej rozvojovej spolupráce Slovenskej republiky na rok 2016, ktorým bolo uložené Ministerstvu školstva, vedy, výskumu a športu SR v bode B.1. uznesenia vlády SR č. 37/2016 zabezpečiť realizáciu zamerania bilaterálnej rozvojovej spolupráce, ktorá je poskytovaná formou udeľovania štipendií vlády SR.

Poskytovanie štipendií je dlhodobou súčasťou rozvojovej pomoci SR, ktorá je programovou a projektovou aktivitou zahraničných vecí a európskych záležitostí SR. 1. januára 2016 nadobudol účinnosť zákon č. 392/2015 Z. z. o rozvojovej spolupráci a o zmene a doplnení niektorých zákonov a vyhláška Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR č. 50/2016, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o poskytovaní vládneho štipendia.

Vládne štipendium poskytuje Ministerstvo školstva občanovi partnerskej krajiny na čiastočnú úhradu nákladov spojených s denným štúdiom na verejnej vysokej škole so sídlom na území Slovenskej republiky. Výšku vládneho štipendia ministerstvo školstva zverejňuje každoročne do 31. augusta na svojom webovom sídle; výška vládneho štipendia je najmenej suma životného minima jednej plnoletej fyzickej osoby.

Vládne štipendium možno poskytnúť občanovi partnerskej krajiny ktorý má prechodný pobyt na účel štúdia alebo právo na pobyt na území Slovenskej republiky počas obdobia dlhšieho ako tri mesiace. Žiadateľ musí byť vo veku 18 až 26 rokov a musí preukázať znalosť slovenského jazyka na úrovni požadovanej príslušnou verejnou vysokou školou.

Posledné dostupné výsledky o počte žiadosti o štipendiá z roku 2015 hovoria o 30 prihláškach na štipendium zo Sýrie, siedmych z Moldavska, šiestich z Afganistanu. Ďalšie prihlášky boli prijaté z Ukrajiny, Albánska, Bosny a Hercegoviny, Kene, Mongolska, Palestíny či Rumunska. Z týchto krajín bolo zaznamenaných tri až päť príhlášok.

V septembri 2016 písal o vládnych štipendiách denník SME . Minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák sa vyjadril, že sa zaviazal poskytnúť vládne štipendium vyše 500 ľuďom, ktorí museli utiecť zo svojej vlasti.

desať krajín.
Strednodobá stratégia
Poskytovanie štipendií
Vládne štipendium
žiadosti o štipendiá z roku 2015
denník SME


My sme vyrokovali potom iný podiel pre permanentný mechanizmus (v porovnaní s pôvodným návrhom podielov pre euroval pozn.) , to po prvé.

Tento argument sa neobjavuje prvýkrát, použil ho napríklad Mikuláš Dzurinda už v máji . Vtedy sme k tomu napísali: Je pravdou, že do tzv. eurovalu Slovensko prispeje nižším vkladom, ako sa pôvodne plánovalo. Aj keď je konečné rozhodnutie výsledkom dohody všetkých ministrov financií EÚ, ako píše SITA , „návrh zmeniť podiely krajín do eurovalu predložil v Bruseli prvýkrát práve Mikloš. Postupne sa k nemu pridávali ďalšie krajiny, až napokon ho podporovali všetky nové členské štáty.“ Ako sme.sk cituje Mikloša: „Zavážila naša argumentácia, otvorili sme to pred mesiacom my a zdôraznili sme, že je to pre nás zásadová vec.“ Aj keď výsledný návrh predostrelo Estónsko a o presadenie sa zasadili aj iné „malé krajiny ako Estónsko, Slovinsko...“ , iniciátorom nového vzorca prispievania do eurovalu bol Ivan Mikloš. Slovensko bude platiť znížený príspevok do ESM po dobu 12 rokov od vstupu do eurozóny (t.j. do roku 2021).

Mikuláš Dzurinda už v máji
SITA
sme.sk
ESM


...nešli sme do komunálnych volieb s našimi kandidátmi len tradične tam kde sa očakával stret medzi Mostom-Híd a SMK, teda na juhu, ale išli sme na sever aj na východe Slovenska. Je evidentné, že sme dosiahli nadpriemerné výsledky v Banskobystrickom kraji, v Košickom kraji...

Na severe Slovenska, presnejšie v obvode Dolný Kubín v obci Leštiny Most-Híd postavil kandidátku Drahomíru Blahušiaková na post starostky, ktorá však nebola úspešná. SMK tu nepostavilo žiadneho kandidáta. V obvode Námestovo v obci Rabča Most-Híd spoločne s SDKÚ-DS postavili kandidáta Jaroslava Jagnešáka na post starostu, ani tu však nebol zvolený. SMK tu nepostavilo žiadneho kandidáta. V Žiline Most-Híd podporaval spolu s KDH, SaS, OKS na pozíciu primátora Ľubomíra Bažíka. SMK nepostavila nikoho. V meste Prešov Most-Híd s SDKÚ-DS, KDH, SaS postavili Ondreja Mateja. SMK v Prešove nepostavilo nikoho. V meste Trebišov Most-Híd spolu s KDH, SDKÚ-DS a SaS postavili Vladimíra Anďala. SMK nepostavilo žiadneho kandidáta.

Leštiny Rabča Žiline Prešov Trebišov


...tie kolektory (pred Bratislavou k D1, pozn.), ktoré boli už vysúťažené, naprojektované, mali sa stavať a v máji už mali fungovať, nie sú postavené...

Stavba križovatky Triblavina, ktorej súčasťou boli podľa pôvodného plánu aj súbežné kolektory, mala byť zhotovená do konca apríla 2017. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zmluvu o diele
Stavba
TASR
dlhodobo bojujú
uviedla
ukončenie výstavby


Čo sa týka Ľuba Galka, nebol zvolený ani do príslušného výboru kvôli kauze, kedy ako minister obrany... nevyjasnili sa ešte záležitosti okolo zneužitia odpočúvacieho zariadenia.

Galko nebol zvolený do komisie na kontrolu odposluchov. Trestné stíhania súvisiace s kauzou nelegálneho odpočúvania stále bežia. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý. Ľubomír Galko nebol v roku 2016 zvolený do tzv. Komisie na kontrolu odposluchov. Nezískal dostatok hlasov v Osobitnom výbore parlamentu na kontrolu Vojenského spravodajstva. Dôvodom bola aj kauza z roku 2011, pre ktorú ho vtedajšia premiérka Iveta Radičová odvolala z postu ministra obrany. Vojenské spravodajstvo, ktoré pod rezort patrí, vtedy odpočúvalo novinárov. Galko sa bráni , že odpočúvanie sa dialo so súhlasom súdu. Vo februári 2012 padli prvé obvinenia, o štyri roky neskôr podal prokurátor obžalobu voči piatom osobám. Súdy si však prípad roky posúvali. Sudca, ktorý ho mal naposledy, išiel vo februári 2019 do dôchodku. Vyšetrovanie nepotvrdilo , že by bol do odpočúvania zapojený aj Galko. Bol však podozrivý, že mohol prezradiť utajované skutočnosti. Na jeseň 2016 polícia trestné stíhanie zastavila. V marci 2018 Generálna prokuratúra nariadila trestné stíhanie znovuotvoriť.

nebol bola odpočúvalo bráni podal išiel nepotvrdilo nariadila


Seniori dostávajú klasický vianočný príspevok, tak ako minulý rok, aj tento rok, už sa im vypláca v týchto dňoch od 50 do 300 EUR. To bol vianočný dôchodok pána Krajniaka a spol.

Od začiatku novembra 2023 sa dôchodcom vyplácajú trináste dôchodky, ktoré v roku 2020 nahradili vianočný príspevok. Túto zmenu presadilo ministerstvo práce na čele s Milanom Krajniakom po tom, čo predchádzajúca vláda narýchlo pred voľbami schválila plnohodnotné trináste dôchodky bez finančného krytia. Trináste penzie sú dôchodcom vyplácané vo výške od 50 do 300 eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vláda Petra Pellegriniho pred voľbami v roku 2020 predložila do parlamentu zákon o vyplácaní trinásteho dôchodku vo výške priemerného dôchodku. Zákon prešiel parlamentom štyri dni pred voľbami v skrátenom legislatívnom konaní, pomocou hlasov poslancov za strán SMER-SD, ĽSNS, SNS, Sme rodina a niektorých nezaradených poslancov.

Ministerstvo financií v roku 2020 konštatovalo (s. 20), že takto schválené trináste dôchodky vo výške priemerného dôchodku prispejú k výraznému rastu štrukturálneho deficitu.

Po zmene vlády ministerstvo práce v roku 2020 zákon o trinástom dôchodku novelizovalo . Podľa novelizácie ministerstva práce na čele s Milanom Krajniakom bol seniorom vyplácaný trinásty dôchodok vo výške od 300 do 50 eur. Trinásty dôchodok nahradil vianočný príspevok, ktorý bol dôchodcom vyplácaný dovtedy.

Dôchodcovia dostanú trináste dôchodky aj v roku 2023. Sociálna poisťovňa ich vypláca od začiatku novembra v sume podľa novelizovaného zákona z dielne rezortu práce.

Národná rada SR schválila v máji 2022 aj finančnú pomoc pre seniorov v podobe skoršieho vyplatenia trinásteho dôchodku. Návrh novely pripravil rezort práce ako pomoc pre seniorov v období vysokej inflácie. Penzistom bol trinásty dôchodok vyplatený predčasne v júli 2022. V priemere si tak každý dôchodcovia prilepšili približne 209 eur k svojmu dôchodku.

V októbri 2022 parlament schválil návrh zákona, ktorý priznáva penzistom aj štrnásty dôchodok v sume 35 až 210 eur. Jednalo sa pritom o jednorazovú dávku vo výške 70 percent trinásteho dôchodku.

Sociálna poisťovňa; začala od marca tohto roka vyplácať aj rodičovský dôchodok, ktorý sa týka približne 800-tisíc penzistov. Celkové výdavky na takýto bonus predstavujú približne 253 miliónov eur.

prešiel konštatovalo novelizovalo výške nahradil vypláca schválila schválil vyplácať


Ja tu judikatúru Súdneho dvora Európskej únie mám naštudovanú veľmi podrobne pán poslanec a to, čo hovorí Súdny dvor v tom judikáte je v úplne inej polohe. To je to, že vy nemusíte, nemusíte umožniť ten zisk, ale toto je úplne iná poloha, o ktorej sa, o ktorej sa my bavíme,

Tak ako v prípade R. Fica, ani v prípade R. Procházku nevieme, o ktorú judikatúru sa jedná.


Môj názor na koalícu zo SMER-om bol a je jednoznačný dlhé roky...ja by som v takej vláde nebol to bolo moje osobné rozhodnutie, ktoré som avizoval už pred voľbami.

D. Lipšic počas volebnej noci 11. marca 2012 na margo možnej povolebnej spolupráce KDH so stranou SMER-SD okomentoval zo slovami:

okomentoval

aktuálne.sk

vyslovil

Aktuálne.sk


Nebudem hlasovať opačne ako som sľúbil ľuďom vo voľbách. Keď som im raz sľúbil, že nepodporíme vlastne nejaké také poklonkovanie sa Orbánovi, tak to nepodporíme...

Obyčajní ľudia majú na svojej webovej stránke uvedené zásady, medzi ktorými sa nachádza i vyjadrenie proti Fideszu: "Taktiež za nebezpečné považujeme aj aktivity najsilnejšej strany Fidesz, ktoré smerujú k posilňovaniu maďarskej spolupatričnosti aj formou zavádzania dvojitého štátneho občianstva."

webovej stránke


Je tu protokol Úradu verejného obstarávania, ktorý sa týka dvoch zákázok na informatiku vo výške 1,7 miliardu korún. Už to posudzovalo, prišlo k záveru, že tendre boli zmanipulované, pán poslanec, nech sa vám páči.

Nevieme o ktorý tender sa má jednať, ani pri jednom nesedia sumy o ktorých hovorí D. Lipšic: č.1 a č.2 .


Keď som ju (vládu, pozn.) odovzdával, mali sme nezamestnanosť desať a niečo (percent, pozn.), ale vyriešenú na vnútornom trhu.

V roku 1998, kedy došlo k striedaniu vlády bola nezamestnanosť 12,5 percenta, čo je v porovnaní s úrovňou v roku nasledujúcom ešte "desať a niečo" .


Nuž pán predseda (Fígeĺ, pozn.), ale vy ste sprivatizovali všetky banky.

KDH sa ako súčasť vládnej koalície zúčastnilo privatizácie bánk Slovenská sporiteľňa, VÚB, a. s., IRB a Banky Slovakia. Týmto však proces privatizácie nebol komplexne zavŕšený. Celý proces sa ukončil až v rokoch 2007 - 2008 predajom Istrobanky a Poštovej banky za vlády koalície SMER-SD, HZDS a SNS. Uvádzame tabuľku s postupom privatizácie slovenských bánk spracovanú podľa týchto zdrojov: publikácia 10 rokov privatizácie na Slovensku , portál Webnoviny.sk a článok Bankový sektor v Slovenskej republike (.pdf).

sprivatizované dovtedajšie štátne peňažné

ústavy: Komerčná banka, Všeobecná úverová banka,

Česká sporiteľňa, Živnostenská banka a Investičná

Novým majiteľom VÚB, a. s., Bratislava sa po schválení

10 rokov privatizácie na Slovensku

Webnoviny.sk

Bankový sektor v Slovenskej republike

Openiazoch.sk

Postovabanka.sk

Pravda.sk


Dobre viete, že som dával vyhlásenia ako opozičný politik, že keď dôjde k vyslaniu slovenských vojakov do Iraku, že to považujem za ropné dobrodružstvo americké, s ktorým nechcem mať nič spoločné a prvé, čo som urobil ako predseda vlády som stiahol tých vojakov (slovenských z Iraku, pozn.).

Podľa Fica bolo rozhodnutie poslať v roku 2003 slovenských vojakov do Iraku najhorším rozhodnutím parlamentu. Po tom, ako sa mu podarilo vyhrať voľby v roku 2006 začal plniť to, čo bolo súčasťou jeho predvolebnej kampane - pripravovať stiahnutie slovenských vojakov z Iraku. Slovenských vojakov z misie v Iraku sa podarilo stiahnuť naspäť na Slovensko v roku 2007. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rozhodnutie predvolebnej stiahnutie stiahnuť


Minulý rok ak bola inflácia 4,8 percenta a výnos dôchodkových správcovských spoločností bolo 1,7 percenta tak ste stratili tri percenta na svojich peniazoch.

Štatistický úrad SR uvádza: ... miera inflácie , meraná indexom spotrebiteľských cien, dosiahla v r. 2011 oproti predchádzajúcemu roku v priemere 3,9%. Podľa harmonizovaného indexu bola miera inflácie v roku 2011 4,1%. Róbert Fico navyšuje mieru inflácie o 0,9% resp. 0,7%. Pri miere výnosu dôchodkových spoločností taktiež udáva vyššie percento. Ich priemerný výnos sa v r. 2011 pohyboval iba na úrovni 1,4% : "Zmeny v druhom pilieri spustené vládou Roberta Fica v roku 2009 zabezpečili presne to, sľubovali: bezpečné uloženie dlhodobých úspor. Nulové riziko so sebou ale nesie aj nulovú šancu na lepší výnos, čo sa vlani potvrdilo už druhý rok po sebe: priemerný výnos fondov bol len o desatinu lepší ako v roku 2010. Vplyvom vyššej inflácie ale už ide o reálny pokles. Nezáleží pritom na type fondov – rastové, vyvážené i konzervatívne zhodne narástli v priemere o 1,4 percenta. Výnimkou bola opäť VÚB Generali so zhodnoteniami nad dve percentá vplyvom mierneho podielu akcií v portfóliu, a aj to nie počas celého roka." Vplyvom vyššej minuloročnej inflácie ide teda o reálny minuloročný pokles v dôchodkových fondoch na úrovni - 2,5%. R. Fico má pravdu, že išlo o pokles jeho hodnotu však navýšil.

miera inflácie
harmonizovaného indexu
1,4%


Humanitárna pomoc, to je, by som povedal, jedna nevyhnutnosť, ktorú sme zdedili po predchádzajúcej vláde, pretože tá rozhodla o tom, že Slovenská republika sa do tohto programu v roku 2011 zapojí.

SME.sk : O zapojenie sa do programu žiadal za Ficovej vlády Vladimír Chovan (HZDS). "'Je to pravda, ale nie je to nic nové. V rámci intervencných nákupov v Európskej únii štáty využívajú nákupy na podporu najchudobnejších vrstiev obyvatelov,' povedal." Jedná sa o 45 000 ton obilia, ktoré by malo byt k dispozícii na rok 2011. Nie je však známe, kedy o to predošlá vláda presne požiadala. Súcasné vedenie rezortu pôdohospodárstva tvrdí, že "o zapojenie sa do programu potravinovej pomoci požiadalo bývalé vedenie sekcie polnohospodárstva ministerstva pôdohospodárstva v januári 2010. List máme k dispozícii na ministerstve." Tento list však médiám nie je k dispozícii. Ako nás upozornil citatel, z listu citoval Zsolt Simon v rozhlasovej relácii Sobotné dialógy, kde uviedol, že list bol zaslaný 20.januára 2010. List si vzápätí vyžiadal od Z. Simona Stanislav Becík a znenie listu tak, ako ho interpretoval, nedementoval. Vzhladom k tomu, môžeme považovat informáciu o existencii toho listu v takom znení za relevantnú informáciu.

SME.sk


Uvedomte si, že je tu 5 000 vyznávačov islamu. Ak ich bude 20 000, Slovenská republika bude musieť financovať islam.

Podľa zákona o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností č. 308/1991 Zb. sú na registráciu náboženstva potrebné "čestné vyhlásenia najmenej 20.000 plnoletých členov, ktorí majú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a sú občanmi Slovenskej republiky, o tom, že sa hlásia k cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, podporujú návrh na jej registráciu, sú jej členmi, poznajú základné články viery a jej učenie a sú si vedomí práv a povinností, ktoré im vyplývajú z členstva v cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, s uvedením ich mien, priezvisk, trvalého pobytu a rodných čísel" . 5000 moslimov žijúcich na Slovensku, o ktorých hovorí Danko, sú len odhadom Islamskej nadácie na Slovensku. To, že by sa ich počet zvýšil na 20 000, by nutne neznamenalo, že by štát musel začať financovať islam. Najskôr by bolo potrebné čestné vyhlásenie od každého z nich a splnenie všetkých podmienok uvedených vyššie. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

"V sčítaní ľudu z roku 2011 sa k islamu prihlásili necelé dve tisícky. Islam nie je na Slovensku registrované náboženstvo. To znamená, že u nás moslimovia nemôžu robiť moslimské pohreby a prípadné sobáše nemajú bez štandardného úradného úkonu formálnu platnosť. Moslimovia rovnako nemajú ani nárok na finančný príspevok od štátu či možnosť vyučovať náboženstvo v školách či zakladať vlastné školy." ( TREND )

Na Slovensku žije podľa odhadu Islamskej nadácie približne 5 000 moslimov .

Podľa zákona o slobode náboženskej viery a postavení cirkví a náboženských spoločností č. 308/1991 Zb. sú na registráciu náboženstva potrebné podľa § 11:

"Návrh na registráciu cirkvi alebo náboženskej spoločnosti podáva prípravný orgán cirkvi alebo náboženskej spoločnosti... ak preukáže, že sa k cirkvi alebo náboženskej spoločnosti hlási najmenej 20 000 plnoletých členov, ktorí majú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a sú občanmi Slovenskej republiky." ( Ministerstvo kultúry SR )

Štát podľa zákona financuje platy a odvody duchovným cirkví a poskytuje im príspevok na prevádzkové náklady cirkevných ústredí, čo znamená, že všetky registrované cirkvi dostávajú dotáciu od štátu. V prípade, ak by sa stal Islam registrovaným náboženstvom, platilo by to aj preň.

zákona
TREND
odhadu
Ministerstvo kultúry SR
financuje


No to bol možno jedno z najvýznamnejších rozhodnutí, ktoré parlament urobil, jedným jediným hlasovaním sme vystavili záruky v objeme 5,7 miliardy eur, to je o 1 miliardu viac než ročne dávame na Slovensku na všetky starobné dôchodky

Podľa Sociálnej poisťovne sme vyplatili v roku 2011 starobné dôchodky v celkovej výške približne 3,93 miliardy Eur. V prípade, ak berieme do úvahy aj predčasné starobné dôchodky, je táto suma na úrovni 4,1 mld. Eur.

Podľa Zákon


...vyhrážali sa aj nebohému Jánovi Kuciakovi a 44 dní ho polícia ani len nekontaktovala (...).

Ján Kuciak podal 7. septembra trestné oznámenie na Mariána Kočnera za vyhrážanie, ktoré sa malo odohrať 5. septembra 2017. Podľa informácií zverejnených na facebookovom profile Jána Kuciaka ku dňu 20. október 2017 neboli podniknuté žiadne kroky zo strany polície alebo prokuratúry. Výnimkou sú len oznámenia, že Generálna prokuratúra trestné oznámenie posunulo na iné oddelenie. Podľa vyššie zmieneného postu však 9. októbra 2017 Kuciakovi zavolala " policajtka z obvodu Staré mesto ". Od dňa podania po deň telefonátu neprebehlo 44 dní. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

odohrať zverejnených


Ukázal som ho ešte vo vašej televízii, dokonca v decembri. Vo vašej televízii, ako v jedinej, lebo sa ma na to pýtala. Celá krajina vedela, že som vypovedal zmluvu s Tender Media Group v októbri 2010, lebo som to oznámil v médiách.

Reportáž (od 1:30) televízie TA3 z polovice decembra 2012 ukazuje Daniela Krajcera, ako mimo záber redaktorovi televízie ukazuje dokumenty:

Reportáž média


Vyhlásenie, ktoré sme naformulovali minulý týždeň je súčasťou dohody koaličnej rady...hlavne posledný odsek toho vyhlásenia jednoznačne dáva najavo, že odmietame to, čo Maďarsko spravilo.

Posledný odsek spomínaného vyhlásenia, ktoré prijal Zahraničný výbor NR SR dňa 12. mája 2011, znie: (NR SR -pozn.) "... odmieta akékoľvek exteritoriálne účinky legislatívy iných krajín vrátane Základného zákona Maďarska a ubezpečuje všetkých občanov Slovenskej republiky, že na jej území platia a budú platiť výlučne Ústava Slovenskej republiky, jej právny poriadok a medzinárodnoprávne záväzky, ktoré prijala Slovenská republika."


Jsme obě dvě země (ČR a SR, pozn.) velmi silně proexportně orientovány.

Česko i Slovensko jsou skutečně silně proexportně orientovány Česká republika je otevřenou ekonomikou, která skutečně je značně proexportně orientovaná, export tvoří zhruba 80% hrubého domácího produktu a je to také jednou z priorit zahraniční poltiky. Stejně tak i Slovensko je zaměřeno na export a tento poměr na celkovém HDP je zde dokonce ještě vyšší, podle stránek ministerstva vnitra SR dokonce na úrovni 85%.

Slovensko


Nevieme, ani z akej krajiny sú, to ilúzia, že sú všetci z Sýrie. Tie percentá varírujú od 30%, niekto hovorí, že 80, ale niektoré odhady hovoria, že iba 30.

Rôzne údaje o podiele Sýrčanov na počte utečencov prichádzajúcich do Európy v skutočnosti nie sú až také odlišné ako uvádza Frešo.Navyše údaj 80 percent Sýrčanov medzi migrantmi sa v žiadnom zdroji nespomína. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Stredozemné more
DailyMail
The Guardian
polrok
8 mesiacov
prípadoch
Sýrčanov
vyhlásenie
sýrskych utečencov
Vysokého komisára OSN pre utečencov


Môj názor zostáva nemenný. Kto sa chce ísť dať zaočkovať, nech sa ide dať zaočkovať, to hovorím aj v Smere - sociálna demokracia, princíp dobrovoľnosti.

Robert Fico opakovane hovorí o dobrovoľnosti očkovania. Zároveň však príležitostne naznačuje, že je to len „chémia”, a tiež konšpiruje, že očkovanie si želajú farmaceutické firmy. S ohľadom na faktické jadro tvrdenia ho hodnotíme ako ešte pravdivé. V augustovej ankete portálu tvnoviny.sk Robert Fico uviedol , že „vôbec nemá chuť dať sa zaočkovať a „pchať" do seba chémiu, na ktorej zarábajú len a len farmaceutické spoločnosti, keďže za takmer každou pandémiou treba hľadať práve farmaceutické spoločnosti”. Neskôr toto tvrdenie rozvil v rozhovore pre HN televíziu: „Spomeňme si na rôzne pandémie, nazvime to hocijako, napríklad SARS. Len čo sa našiel liek a zarobili na tom všetci miliardy, tak sa choroba vytratila. Sám si pamätám, ako nás prinútili nakúpiť veľké množstvo očkovacích látok v súvislosti s jednou pandémiou pred niekoľkými rokmi. Už neviem, o čo išlo… Všetky tie očkovacie látky exspirovali v skladoch, neboli použité. Moje skúsenosti predsedu vlády a to, ako sa správajú farmaceutické firmy, ma oprávňujú takýto záver urobiť. Mňa neprinúti nikto, aby som si nechal pichnúť nejakú chémiu len tak, lebo si to želajú farmaceutické firmy, ktoré na tom chcú zarobiť. To, čo som videl na vlastné oči, boli milióny dolárov, ktoré išli do vreciek farmaceutických firiem na očkovacie látky, ktoré často neboli ani použité. A aj táto pandémia je celá veľmi podozrivá.” 26. decembra Fico reagoval na očkovanie lekára Vladimíra Krčméryho. Live stream z udalosti označil za demagógiu a propagandu. V slovenských médiách vraj nenašiel negatívne ani neutrálne informácie o očkovaní. Spoločnosť, ktorá vakcínu vyrobila (Pfizer, pozn.), je podľa neho chlebodarca slovenských médií v reklame. Tvrdil tiež, že jeden z členov pandemickej komisie má mať blízko k tejto firme. Dodal tiež, že si želá, aby očkovanie bolo úspešné, ale ľudia by mali mať možnosť výberu. 7. januára pri príležitosti plánovaného očkovania poslancov NRSR v statuse napísal, že „strana Smer-SD je principiálne za dobrovoľnosť očkovania proti Covid-19”. Na úvod uviedol, že Smer rešpektuje rozhodnutie občanov očkovať sa alebo nie. Vzápätí vláde vyčítal falošnú propagandu jednostranne orientovanú v prospech očkovania. Podobne sa vyjadril o týždeň neskôr. „Urobím všetko pre to, aby som sa očkovaniu vyhol… Žiadame vládu SR, aby ľuďom poskytla všetky relevantné informácie o očkovaní, výhodách, nevýhodách a rizikách. Doteraz sú ľudia kŕmení jednostrannými informáciami," povedal. 12. februára v Rádiu Expres uviedol (21:00), že „pokiaľ ide o očkovanie, my zásadne presadzujeme myšlienku dobrovoľnosti (...) a takého prístupu k informáciám, ktorý umožní ľuďom slobodne sa rozhodnúť, lebo ide o zásah do osobnej integrity...” Dodal tiež, že „kto sa chce dať očkovať, nech sa ide dať očkovať a nech presviedča iných, ak je presvedčený o svojej pravde.” On sám „nie je stúpencom očkovania, ale je to môj osobný názor”.

uviedol rozvil reagoval očkovanie statuse vyjadril uviedol


Napriek ústavnej právomoci prezidenta vystúpiť pred vami so Správou o stave republiky, ktorá je v ústave zapísaná od jej prijatia, u nás zatiaľ nevznikla pevná tradícia pre túto príležitosť.

Podľa Ústavy Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. a v znení neskorších predpisov (pdf, s.31), má prezident Slovenskej republiky právo podávať Národnej rade Slovenskej republiky Správy o stave Slovenskej republiky a o závažných politických otázkach. Táto právomoc nebola prezidentmi využitá v rokoch 1997, 2000, 2004, 2007,2008, 2010-2013, nevznikla teda pevná tradícia jej predkladania. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy Slovenskej republiky
4-krát
Schuster
správou
2014
Kiska


Smer-Sociálna demokracia je tu už 15 rokov.

Strana SMER-SD vznikla v roku 1999. Rok 2013 je už 15. rokom pôsobenia SMER-SD.

vznikla


No takto, pozrite. Každopádne máme dohodu s Igorom, že do konca tohto roku nebude podnikať žiadne aktivity...

Napríklad Aktuality napísali o existencii takejto dohody v čase krízy medzi SaS a Obyčajnými ľuďmi. Podľa Matoviča nemalo ísť o explicitne písomnú dohodu o tomto bode, ale o „ gentlemanskú dohodu “. Podľa Richarda Sulíka si Obyčajní ľudia môžu založiť vlastnú stranu v januári 2011. Dohoda má okrem iného hovoriť, že Obyčajní ľudia by aj po založení strany mali naďalej ostať v poslaneckom klube strany SaS.

Aktuality
Podľa Richarda Sulíka


Tam (Výbor NRSR pre nezlučiteľnosť funkcií, pozn.) majú väčšinu, zlepenec.

Výbor Národnej Rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií (ďalej len výbor) sa skladá z 15 členov, z ktorých deväť je koaličných poslancov a šesť opozičných. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

skladá
Rokovací poriadok
vláda
vláda
vláda
vláda
vláda


Mňa napríklad mrzí pán redaktor, že bolo výročie Ústavy prvého septembra teraz a nič sa nedialo...

Síce je pravda, že vláda nezorganizovala žiadnu akciu v súvislosti s výročím Ústavy (aspoň nie je v médiách a v tlačových správach o tom žiadna zmienka), avšak je od Roberta Fica nemiestne a neoprávnené to premiérky vyčítať, pretože 1. septembra 2010 bolo dva dni po tragickej streľbe v Devínskej Novej Vsi a deň pred štátnym smútkom. Radičová 1. septembra podpisovala kondolenčnú knihu na Úrade vlády.

Devínskej Novej Vsi
kondolenčnú knihu


Hovorí sa o... zachovaní garancií v prvých dvoch fondoch.

Zdroj SITA uvádza: " Predseda ADSS Peter Socha víta zámer vlády zaviesť v druhom dôchodkovom pilieri popri garantovaných fondoch aj tzv. negarantovanú schému. Pre agentúru SITA tak reagoval na závery utorkovej koaličnej rady, podľa ktorých vláda zachová garantované fondy a popri tom umožní sporiteľom prestúpiť aj do rizikovejšieho, akciového fondu s možnosťou vyšších výnosov."

SITA


Mečiar, keď vyhral voľby v roku 94, povedal vyslovene na jednom stretnutí po voľbách politické strany, zavolal ma a povedal. Budeme na severe stavať diaľnice, bude to oveľa drahšie, lebo raz musíte prevŕtať a raz musíte nejakým spôsobom mostom atd. to prehradiť. Len preto, lebo čo, keď vy sa odtrhnete a zoberiete nám diaľnice.

HZDS-RSS Vladimíra Mečiara vyhralo vyhralo parlamentné voľby 1994. Slovensko-maďarské vzťahy boli v tom období vyhrotené, najmä však pre vodné dielo Gabčíkovo či vstup Slovenska do Rady Európy. O rozhovore Bélu Bugára s Vladimírom Mečiarom Demagóg.SK nenašiel zmienku vo verejných zdrojoch, dôkaz na požiadanie nedodal ani Bugár. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako neoveriteľné.

vyhralo boli


Jeden PPP balík ide a to je Nitra-Zvolen. Pracuje tam 1 300 ľudí a sú tam stavebné práce v hodnote 0,9 miliardy eur, to je asi 27 miliárd Sk. Tú za dva roky postavia stavbári 45 km rýchlostnej cesty plus sa urobí obchvat pri Banskej Bystrici,

K dispozícií máme len vyjadrenia Ficovho ministra Ľ.Vážneho, podľa ktorého pracovalo na projekte cca 1210 ľudí v januári tohto roku. Celková cena druhého PPP projektu je 844 miliónov eur, údaj 0,9 miliardy považujeme za správny.

vyjadrenia


...súčasťou minimálnej mzdy je aj opatrenie ohľadom odvodového balíčka. To znamená, že ak sme o 32 eur navýšili minimálnu mzdu, je tam kompenzácia pre zamestnávateľov, aby sa ich odvody, ktoré súvisia s navýšením tejto minimálnej mzdy jednoducho nezdvíhali. Výsledok? 32 eur mesačne pri tej klasickej minimálnej mzde navyše, čo predstavuje 13. plat...

Zvýšenie minimálnej mzdy o 32 eur je oficiálnym vyhlásením vlády, ktoré podporil aj R. Fico na tlacovej konferencii o znížení zdravotných odvodov.

Vzhladom na to, že v roku 2014 bola minimálna mesacná mzda 352 eur a k 1.1.2015 sa zvýšila na 380 eur, rozdiel tak ciní 28 eur. Tieto císla sa však týkajú len minimálnej mzdy s koeficientom nárocnosti 1,0, co je najnižší zo šiestich stupnov. Zákonník práce definuje šest stupnov nárocnosti práce, pricom minimálny mzdový nárok na najnižšom stupni je rovný zákonom urcenej minimálnej mzde. Stupen nárocnosti práce urcuje zamestnávatel podla najnárocnejšej pracovnej cinnosti, ktorá je dohodnutá v pracovnej zmluve. Údaje sú z portálu podnikam.sk .

Súcastou zvýšenia minimálnej mzdy od 1. januára 2015 je opatrenie vlády eliminovat dosah zvýšenia na celkovú cenu práce, ktorú tvorí minimálna mzda vrátane odvodov. V rámci opatrenia sú príjmy do 380 eur mesacne úplne oslobodené od zdravotných odvodov. Podla prepoctu na ekonoom.sk zamestnávatel ušetrí 38 eur a zamestnanec 15,20 eur. Pri vyšších príjmoch bude odpocet klesat tak, že ak sa príjem zvýši o jedno euro, klesne suma odpoctu o dve eurá a pri mzde 570 eur už bude nulová.

Následkom uvedeného opatrenia je úbytok penažných tokov do zdravotných poistovní v približnej výške 150 mil. eur rocne, ktorý vláda chce zaplatit zo štátnej pokladnice.(Zdroj: mzdovecentrum.sk , TASR )

Historický prehlad výšky minimálnej mzdy v rokoch 1991 – 2013 si môžete pozriet tu .

vyhlásením

R. Fico na tlacovej konferencii

podnikam.sk

ekonoom.sk

mzdovecentrum.sk

TASR

tu


Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja pre Nitru od roku 2013 na rok 2023 nehovorí nič o priemyselnom parku (Jaguar Land Rover, pozn.). My tu nemáme žiadnu koncepciu, kde vlastne tí zamestnanci budú bývať.

Na svojej oficiálnej webstránke má mesto Nitra zverejnený Program hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja Mesta Nitry na roky 2015-2023. Tento program je aktualizáciou na programovacie obdobie 2015-2023, ktorá bola vypracovaná samosprávou mesta Nitra a 10. marca 2016 bola schválená mestským zastupiteľstvom. Aj keď Hattas nesprávne uviedol rok začatia programu, hodnotíme výrok ako pravdivý, keďže v programe sa nenachádzajú konkrétne plány týkajúce sa priemyselného parku a koncepcie o ubytovaní zamestnancov.

zverejnený .pdf


..kvóty na začiatku zabrzdila slovenská vláda a česká vláda. Najmä tieto dva štáty zabojovali v júli v roku 2014.

Hlasovanie o prerozdelení utečencov (systém kvót) sa riešilo niekoľkokrát v tomto roku, nie 2014. V júli sa neúspešne hlasovalo o prerozdelení pôvodných 40 000 utečencov a to na úrovni ministrov vnútra. Premiér však pravdepodobne myslel summit hláv štátov, ktorý sa uskutočnil koncom júna, kde sa odmietlo povinné prerozdelenie. Česká republika zaujala podobný pevný odmietavý postoj ako Slovensko, no i ďalšie krajiny. Výrok kvôli dátovým nepresnostiam hodnotíme ako nepravdivý.

TASR kritizované uskutočnil aktualne.cz


...okolo 8 miliónov Sýrčanov, žije mimo územia Sýrie, vrátanie tých niekoľkých sto tisíc, možno až miliónov, ktorí prišli do Európy...

Výrok Martina Klusa implikuje, že uvádza počty Sýrčanov celkovo žijúcich v zahraničí. Z kontextu relácie skôr vyplýva, že ide o ľudí, ktorý utiekli zo Sýrie pred aktuálnym konfliktom. V oboch prípadoch však nesedia oficiálne uvádzané počty ľudí s tvrdením Martina Klusa, aj keď tvrdenie o počte ľudí, ktorí prišli do Európy kvôli vojne je správne, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov uvádza na svojej stránke, že zo Sýrie odišlo okolo 5,6 milióna utečencov. Táto štatistika ale nezahŕňa ľudí ktorí nie sú vedení ako utečenci a mohli odísť z vlastnej vôle počas konfliktu. Ďalších 6,1 milióna je podľa úradu vysídlených v rámci Sýrie, spolu teda viac ako 13 miliónov ľudí opustilo svoje domovy. Z týchto utečencov sa na základe viacerých odhadov dostalo do Európy niečo okolo milióna Sýrčanov. Od roku 2013 sú Sýrčania najväčšia skupina ktorá sa uchádza o azyl v Európe. Článok Pew Research Center podobne hovorí o tom, že okolo 6 miliónov ľudí sa muselo premiestniť v rámci Sýrie, viac ako 5 miliónov v susedných krajinách na Blízkom Východe a v severnej Afrike, okolo 1 milióna sa presunulo do Európy ako žiadatelia o azyl, utečenci. Ďalších približne 100 tisíc Sýrčanov je od začiatku konfliktu v ďalších častiach sveta (primárne v severnej Amerike). Pokiaľ by sme brali do úvahy len počty ľudí, ktorí museli odísť zo Sýrie od začiatku súčasnej vojny, išlo by podľa vyššie uvedených čísel približne o 6-7 miliónov ľudí. Ak by sme Klusov výrok interpretovali ako celkový počet Sýrčanov žijúcich mimo Sýrie, dostupné údaje hovoria o vyšších číslach - staršie články spomínajú 15-miliónovú diasporu . OSN zas hovorí v roku 2015 o približne 5-miliónovej diaspore (. pdf , s. 18). Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza
uchádza
Pew Research Center
15-miliónovú diasporu
pdf


Ja som sa už v parlamente vyjadril, že ja ako minister zdravotníctva, ako ste povedali, aj hovorkyňa, aj ministerstvo zdravotníctva sa k tomuto viackrát vyjadrilo a samozrejme jasne sme vyjadrili k tomu negatívny postoj, pretože nie je prijateľné, aby sa jeden lekár takto vyjadroval a nie je vôbec možné, aby poskytovanie zdravotnej starostlivosti bolo podmienené nejakým úplatkom.

Tvrdenie Viliama Čisláka je pravdivé, jeho názor je sprostredkovaný prostredníctvom denníka Čas.sk . To v konkrétnosti uvádza postoj ministerstva prezentovaný jeho osobou nasledovne: ,, "Poskytovanie zdravotnej starostlivosti nesmie byť podmienené úplatkom," alebo ďalej ,,takýto prístup je nekorektný".

Čas.sk


Pretože hneď, ako sa tá prvá Sasanka prevalila, niekedy nad ránom, keď po internete začali kolovať prepisy sms-iek, tak v ten deň ráno, o 9. hodine sa postavil Richard Sulík na tlačovej konferencii pred médiá, pred kamery a nemal najmenší problém priznať, že Mariána Kočnera pozná,

Dokument Sasanka sa dostal na verejnosť v noci zo štvrtka 26. januára na piatok 27.januára. 27. januára SaS usporiadala tlačovú besedu , na ktorej R.Sulík povedal: "Stretávam sa s množstvom ľudí, a áno poznám pána Kočnera niekoľko rokov. Skontaktoval nás Ján Počiatek, som mu robil poradcu a pán Kočner vtedy kandidoval na primátora Bratislavy. To bol na jeseň roku 2006. Niekoľkokrát som sa s pánom Kočnerom stretol, pretože bol pre mňa zdrojom informácií z prostredia politiky. Vyše roka sme sa však už nevideli. O mojich stretnutiach s pánom Kočnerom som informoval pani premiérku Ivetu Radičovú."

tlačovú besedu