No problém je v tom, že sa nevieme na tom dohodnúť preto, lebo boli tu porušené základné medzinárodné štandardy udeľovania občianstva, na ktoré nedoplácajú Maďari.

Typickými podmienkami, ktoré medzinárodné právo uznáva ako dôvody pridelenia občianstva sú: narodenie rodičom, ktorí sú príslušníci daného štátu, narodenie sa na území štátu, uzavretie manželstva so štátnym občanom, adopcia, trvalý či dlhodobý pobyt cudzinca na území štátu. V otázke udeľovania občianstva je v medzinárodnom práve dôležitý princíp "genuine link" alebo skutočné puto, ktoré predpokladá skutočné spojenie existencie, záujmov, pocitov spolu s existenciou vzájomných práv a povinností medzi občanom a štátom (J. Ondřej, Mezinárodní právo veřejné, soukromé, obchodní, Plzeň 2007, str. 145).

umožňuje


...sama Británia, nie my, sama Británia povedala, že chce tvrdý brexit.

V referende o zotrvaní Británie v EÚ britskí voliči svojim výsledkom rozhodli o vystúpení z Únie a tým nastavili ďalšie smerovanie svojej krajiny. Britská premiérka Mayová začiatkom januára tohto roka vyjadrila svoju myšlienku uprednostnenia tvrdého Brexitu pred akýmsi "polovičným členstvom " v EÚ. Voliči sa podľa nej rozhodli a preto nie je potrebné aby sa Británia vydala inou cestou a hľadala rôzne iné riešenia členstva pri vystúpení z Únie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Mayová je presvedčená, že cesta tvrdého Brexitu je správna a vo svojom prejave predstavila postup, ktorý povedie k vystúpeniu krajiny z Únie. Na úvod vyhlásila, že: „Briti hlasovali za zmenu, jasnejšiu budúcnosť pre našu krajinu. Odhlasovali si odchod z Európskej únie a lepší vzťah so svetom. Želali si, že cesta bude neistá, ale verili, že povedie k lepšej budúcnosti pre ich deti a vnúčatá a úlohou tejto vlády je, aby sme ju splnili.“ Británia nechce využiť model použitý v iných krajinách, ktorý by jej ponúkal čiastočné členstvo v Únii a nebude tiež prispievať do rozpočtu. Premiérka prisľúbila rokovania na dohode o voľnom obchode a zároveň zdôraznila, že sa nebude usilovať o členstvo v jednotnom európskom trhu, aj keď jej snahou bude dosiahnutie najbližšieho prístup k nemu. „Nebudeme sa snažiť byť súčasťou jednotného trhu. Keďže nebudeme jeho súčasťou, nebudeme musieť prispievať do rozpočtu Únie. Roky, keď Británia prispievala obrovské sumy do rozpočtu Únie, sa skončili,“ uviedla T. Mayová. V tomto prípade použila príklad Nórska, ktoré nie je členským štátom, ale prispieva do rozpočtu Únie výmenou za úplný prístup k spoločnému trhu. Z tohto dôvodu muselo prevziať obrovskú časť legislatívy EÚ. Jej snahou bude tiež odstúpenie od Súdneho dvora EÚ. Zo strany Británie bude snaha o vytvorenie nového a konštruktívneho partnerstva s EÚ a ako zdôraznila je v národnom záujme aby bola táto spolupráca naďalej úspešná. Občania ostatných členských štátov budú na území Británie aj ďalej vítaní, čo možno najskôr im budú garantované ich práva ale Británia prevezme kontrolu nad počtom osôb, ktoré budú môcť vstúpiť na ich územie. „Chceme mať kontrolu nad tým, koľko ľudí prichádza do Británie. Keď je ten počet príliš vysoký, zaťažuje náš systém, našu infraštruktúru, bývanie, školstvo a škodí platom. Viem, že úplne sa migrácia kontrolovať nedá. Británia je otvorená a tolerantná krajina. Imigrácia ľudí z Európy, ktorí majú vysoké vzdelanie, je vhodná“ komentovala T. Mayová.

cesta
čiastočné členstvo


Ak dovolíte, ja odpoviem hlavne na tú základnú vetu. Nemám na mysli len zverejňovanie od roku 2006. Je pravdou, že ideme postupne dozadu. Ale keď pozriete len na napríklad rezort dopravy, tak hovoríme o 80 tisícoch zmlúv. Keď pozriete na rezort obrany, tak nie sú ani len v elektronickej podobe.


(scientologická sekta, pozn.) má predovšetkým mocenské ambície, je to vymývanie hláv, vymývanie mozgov, a preto v mnohých krajinách Európy je považovaná za čosi čo je zakázané a je to neprijateľné.

Scientológia je zakázaná v krajinách ako Severná Kórea, Irán ci Rusko , teda v krajinách v ktorých sú aj iné bežné náboženstvá a spolky zakázané alebo výrazne obmedzované. V ostatných európskych krajinách nie je scientológia zakázaná, nie je len zaregistrovaná ako oficiálne náboženstvo. V niektorých krajinách ako napríklad Velká Británia, je uznaná ako cirkev. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Príkladom, kedy nie je scientológia zakázaná, ale nie je zaregistrovaná ako oficiálne náboženstvo je Grécko , ktoré nezaregistroval o scientológiu v roku 1997 a opakovane zamietlo žiadost scientológov o uznanie scientológie so statusom náboženstva (napr. v roku 2000, 2003). Nadalej však pôsobí ako nezisková organizácia, ktorá nie je zakázaná. Podobne ako na Slovensku . Na registráciu cirkvi na Slovensku je potrebných 20 tisíc podpisov jej clenov.

Rusko pred pár dnami s konecnou platnostou zakázalo knihy zakladatela scientológie Rona Hubbarda. V súvislosti so scientológiou v Rusku prebehlo viac súdnych procesov na Európskom súde pre ludské práva, ktorý konštatoval, že v prípade nezaregistrovania scientológie bolo porušené právo.

Doposial zvažuje zákaz scientológie resp. odobratie statusu náboženstva aj Nemecko, kedže podla nemeckej vlády je v rozpore s ich ústavou, kvôli možnej komercii. Nadalej je však registrovaná.

Medzi štáty, ktoré doposial neuznali status scientológie ako náboženstva patria Francúzsko, Grécko, Belgicko, Ceská Republika, Dánsko, Fínsko, Kazachstan, Island, Polsko, ci Rumunsko. Neuznanie statusu náboženstva ešte nehovorí, že náboženstvo resp. ideológia scientológie je zakázaná. Uznanie ideológie ako náboženstva je dlhodobý proces. Príkladom môže byt uznanie scientológie ako náboženstva vo Velkej Británii po viac ako 40 rokoch.

Rusko
Grécko
nezaregistroval
Slovensku
podpisov
zakázalo
procesov
Doposial zvažuje
scientológie
Velkej Británii


Študenti si na ceste do Lisabonu, ktorý je 3 800 km vzdialený,  môžu kdekoľvek privyrobiť

Študenti môžu naozaj pracovať v akejkoľvek krajine EU a musí s nimi byť zaobchádzané ako s občanmi danej krajiny. Študenti môžu pracovať dokonca aj na plný pracovný pomer a to bez pracovného povolenia od danej krajiny EU. Začatím práce v členskom štáte EU ziskavajú automaticky právo v tejto krajine žiť

Študenti
3000 km


Jeden následok  (pozn.: novely ústavného zákona) je, že takéto úpravy má napr. aj Maďarsko, hoci veľmi vágne, omnoho vágnejšie ako my a napr. Rusko, ohľadom ruského Ústavného súdu, ktorý môže porovnávať alebo posudzovať teda vyjadrenia toho Európskeho súdu. Ale máme tu opatrenia už smerom k Poľsku, kde urobili takúto úpravu a Poľsko vtedy dostalo pokutu 300 miliónov eur za to, že zmenili ústavu v rámci svojho pôsobenia, pretože išli proti európskej legislatíve, ktorú všetci tvoríme.

Podľa niektorých odborníkov podobné ústavné zmeny ako na Slovensku zaviedli v minulosti len Maďarsko a Rusko. V Rusku má ústavný súd právomoc označiť rozhodnutia medzinárodných súdov za „nevykonateľné“, ak sú podľa neho v rozpore s ruskou ústavou. V prípade Poľska však nešlo o zmenu ústavy, ale o novelu bežného zákona, ktorá upravovala organizáciu súdov. Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že poľská justičná reforma porušuje právo EÚ. Podľa posledného rozsudku z februára 2025 musí Poľsko zaplatiť pokutu vo výške približne 320 miliónov eur. Poľsko však avizovalo, že sa proti rozhodnutiu ešte odvolá. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Národná rada Slovenskej republiky v septembri 2025 schválila novelu ústavy, ktorá okrem iného do ústavy dopĺňa dve formulácie, ktorých cieľom je nadradenie slovenského práva medzinárodným dohodám v takzvaných kultúrno-etických otázkach. Dopĺňajú doterajší článok 7 v texte ústavy, keď si podľa nového znenia Slovenská republika zachováva „zvrchovanosť predovšetkým vo veciach národnej identity tvorenej najmä základnými kultúrno-etickými otázkami”, pričom nič v ústave „nemožno vykladať ako súhlas Slovenskej republiky s prenosom výkonu časti jej práv vo veciach tvoriacich národnú identitu“.

Ešte pred schválením novely v júni 2025 skupina expertov vrátane exministerky spravodlivosti Lucie Žitňanskej, akademika Jozefa Vozára, vysokoškolskej učiteľky Lucie Berdisovej či bývalého sudcu Ústavného súdu Daniela Švábyho upozornila, že novela ústavy je nezlučiteľná s európskymi záväzkami Slovenska. Novela podľa nich odporuje princípu prednosti práva EÚ a vytvorila by právny základ na vzdialenie sa od hodnôt Európskej únie a Rady Európy. Novela podľa nich zavádza faktické spätné odvolanie súhlasu s medzinárodnými záväzkami, čo priamo porušuje základný princíp medzinárodného práva, že záväzky, do ktorých štát dobrovoľne vstúpil, musí dodržiavať.

Odborníci pripomenuli , že podobné ústavné zmeny, dokonca s menšou intenzitou a vágnosťou zaviedli v minulosti Maďarsko v roku 2018 a Rusko v roku 2015. Ruský ústavný súd vďaka tomu môže uznať za „nevykonateľné" rozhodnutia medzinárodných súdov ak sú podľa neho v rozpore s ruskou ústavou. Stanovisko expertov podporili aj ďalší bývalí sudcovia Ústavného súdu Lajos Mészáros, Ladislav Orosz, Ján Mazák a Ján Luby či bývalé obmudsmanky Jana Dubovcová a Mária Patakyová.

Obavy zmierňovali niektorí ústavní právnici, napríklad Vicent Bujňák, odborný asistent na Katedre ústavného práva bratislavskej právnickej fakulty. Ten tvrdil , že pri súčasnom zložení Ústavného súdu nebude mať novela až taký výrazný dosah. „Keď Ústavný súd bude chcieť, bude vedieť povedať – dobre, tak teda nič v tejto ústave a ústavných zákonoch sa nesmie vykladať ako súhlas s prenosom práv, ale vzhľadom na platné referendum s právnou silou ústavného zákona naďalej v oblasti, ktorá bola vstupom do EÚ prenesená na európske orgány, rešpektujeme prednosť práva Európskej únie,“ vysvetľoval.

Poľsko Európska komisia zažalovala za novelu bežného zákona z roku 2019, ktorý menil vnútroštátne pravidlá organizácie všeobecných súdov a poľského najvyššieho súdu. Poľská justičná reforma napríklad zavádzala právomoc pre disciplinárne kolégium poľského najvyššieho súdu rozhodovať o odvolaní sudcov a vytvárala systém disciplinárnych postihov sudcov.

Poľsko Európska komisia zažalovala v apríli 2021. Komisia tvrdila , že novela poľského zákona zveruje disciplinárnemu senátu, ktorého nezávislosť a nestrannosť nie sú zaručené, právomoc rozhodovať vo veciach s priamym vplyvom na postavenie a výkon funkcie sudcov. Poľský ústavný súd v októbri 2021 rozhodol , že niektoré články základných zmlúv o Európskej únii odporujú poľskej ústave a spochybnil tak nadradenosť práva EÚ nad tým poľským.

Súdny dvor Európskej únie v júni 2023 rozhodol, že poľská justičná reforma porušuje právo Európskej únie a vyhovel tak žalobe Európskej komisie ( .pdf , str. 1). Súdny dvor EÚ rozhodol, že disciplinárny senát Najvyššieho súdu nespĺňa požiadavku nezávislosti a nestrannosti ( .pdf , str. 2). Rozsudok potvrdil , že kontrola dodržiavania hodnôt a zásad, akými sú právny štát a nezávislosť súdnictva patrí plne do jeho právomoci členských štátov. Členské štáty sú však pri výkone tejto právomoci povinné dodržiavať právo EÚ. Právny štát je podľa rozhodnutia súdu základná hodnota, ktorá súvisí so samotnou identitou Únie ( .pdf , str. 2). Táto hodnota je podľa súdu vyjadrená v právne záväzných povinnostiach „ktorých sa členské štáty nemôžu zbaviť tým, že sa oprú o vnútroštátne ustanovenia alebo judikatúru, a to vrátane tých, ktoré majú ústavnú povahu” ( .pdf , str. 2).

Vo februári 2025 Súdny dvor Európskej únie potvrdil , že Poľsko musí za porušenie práva EÚ zaplatiť pokutu vyše 320 miliónov eur. Poľsko totiž počas súdneho pojednávania odmietlo pozastaviť niektoré ustanovenia napadnuté Európskou komisiou. Od 3. novembra 2021 tak Poľsko muselo platiť 1 milión eur za každý deň. Následne v júni 2022 Poľsko prijalo zákon, ktorým sa snažilo vyhovieť predbežnému opatreniu uloženému Súdnym dvorom. Varšava však vyhovela len čiastočne, a preto bolo denné penále od 21. apríla 2023 znížené na 500-tisíc eur. Poľsko následne podalo žalobu, v ktorej žiadalo zníženie týchto pokút. Súd však rozhodol, že krajina musí zaplatiť celkovú sumu približne 320 miliónov eur. Poľsko však avizovalo , že sa proti rozhodnutiu odvolá.

schválila dopĺňa zachováva pripomenuli uznať zmierňovali tvrdil zažalovala zavádzala zažalovala tvrdila rozhodol vyhovel .pdf .pdf potvrdil .pdf .pdf potvrdil odmietlo prijalo podalo avizovalo


Nakoniec ak tu niekto rozpráva o pozemkovej mafii, tak nech ide do Prezidentského paláca. Tam máme jedného človeka, ktorý podľa všetkého bol veľmi blízko pozemkovej mafii s pozemkami v Tatrách.

Výrok Roberta Fica o možnom prepojení prezidenta Andreja Kisku s pozemkovou mafiou v Poprade hodnotíme ako neoveriteľný. Je pravdou, že existujú určité dohady o tom, že Andrej Kiska mohol mať väzby s pozemkovou mafiou, ide však len o domnieky, ktoré zatiaľ nie sú potvrdené.

Agra
Kiskov
Kauza
dar od otca
Agras
prehral
neodvolať.


Pôsobil (Mitrík, kandidát na šéfa NKÚ, pozn.) v branno-bezpečnostnom výbore, čiže vie niečo o tom, akým spôsobom treba kauzy doťahovať aj po tej trestnoprávnej roviny a pôsobil ako konsenzuálny zvolený šéf tajnej služby za vlády Ivety Radičovej a pričom tajná služba za jeho obdobia nemala žiaden škandál.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý na základe nesprávnosti tvrdenia Pavla Freša o pôsobení Karola Mitríka v Brannobezpečnostnom výbore Národnej rady SR. Taktiež nie je pravdou, že vykonávanie Mitríkovej funkcie na poste šéfa Slovenskej informačnej služby (SIS) nesprevádzal žiadny škandál. Odmietnutie zbavenia mlčanlivosti príslušníkov SIS a jeho počiatočné blokovanie vyšetrovania spisu Gorila možno považovať za dostatočne kontroverzné.

V dostupných zdrojoch nefiguruje informácia o tom, že Karol Mitrík niekedy pôsobil v Brannobezpečnostnom výbore Národnej rady SR. V parlamentných voľbách 2002 kandidoval za stranu SDKÚ na poslanca do parlamentu. Pôsobil ako člen Výboru Národnej rady SR pre verejnú správu, Osobitného kontrolného výboru NR SR na kontrolu činnosti SIS, Výboru NR SR pre kontrolu informačno-technických pomôcok a bol náhradníkom v Stálej delegácii NR SR do Parlamentného zhromaždenia NATO.

25. augusta 2010 bol vymenovaný prezidentom za šéfa SIS. Mitríka osobne navrhla premiérka Iveta Radičová a 21. júla jednomyseľne odsúhlasilo stranícke prezídium. Jeho vymenovaniu predchádzala bezpečnostná previerka Národného bezpečnostného úradu na stupeň „Prísne tajné!“ v zrýchlenom konaní jedneho mesiaca, ktorá bola podmienkou vtedajšieho prezidenta I. Gašparoviča pre Mitríkove vymenovanie.

Podľa denníka SME blokoval Mitrík vyšetrovanie podozrení z kauzy Gorila, keď pri overovaní informácií z dokumentu odmietol spolupracovať s políciou zbavením mlčanlivosti príslušníkov SIS, čo potvrdil v roku 2011 aj riaditeľ Úradu boja proti korupcii Peter Kovařík: „Na základe odpovedí nebolo možné vykonať ďalšie procesné úkony.“

Brannobezpečnostný výbor parlamentu nakoniec v januári 2012 od SIS dostal informáciu o spise Gorila, ktorú si vyžiadal. Mitrík taktiež potvrdil pravosť spisu Gorila.

Karol Mitrík
25. augusta 2010
jednomyseľne odsúhlasilo
bezpečnostná previerka
SME
januári 2012


Vtedy to bolo vyšetrované. Vtedy bolo nutné konať. Vy ste bol premiér. Ani raz ste nevyvolali rokovanie s belgickým premiérom. Nie sú o tom žiadne záznamy.

Prípad slovenského občana Jozefa Chovanca, ktorý umrel po problematickom zásahu belgickej polície vo februári 2018, bol medializovaný až v auguste 2020, kedy bol premiérom Igor Matovič. Pellegrini síce bol premiérom v čase úmrtia Jozefa Chovanca, nie je však jasné, aké mal informácie a nakoľko bolo relevantné, aby sa do jej riešenia ako premiér zapojil. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Chovanec bol zadržaný v lietadle z dôvodu agresívneho správania k členom posádky a privolaným policajtom. Zomrel po prevoze z cely do nemocnice , dôvodom smrti boli podľa belgických posudkov následky úderov hlavy, tie si Chovanec údajne spôsobil sám. Prítomní policajti sa na Chovancovi podľa záznamov zabávali, kľačali mu na hrudi, jedna z policajtiek hajlovala.

Prvá správa o prípade údajne neobsahovala všetky informácie o nevhodnom správaní policajtov, videozáznamy sa objavili v médiach až v auguste 2020, kedy sa vyšetrovanie blížilo ku koncu. V januári 2023 belgická prokuratúra vydala rozhodnutie, že príslušníci letiskovej polície a zdravotníci nie sú za smrť Jozefa Chovanca zodpovední a neplánujú nikoho stíhať.

Robert Fico tvrdí , že informácia sa v roku 2018 na úrad vlády nedostala kvôli situácií okolo vraždy Jána Kuciaka. Prípad nebol medializovaný ani v čase, keď sa premiérom stal v marci 2018 Pellegrini, ministerstvo zahraničia však informácie o prípade malo , pre Demagóg.sk to potvrdil aj Úrad vlády, podľa vyjadrenia ktorého ministerstvo zahraničia interne upozorňovalo aj na možný politický presah prípadu. Nie je jasné, či Pellegrini o prípade vedel.

po prevoze z cely do nemocnice
neobsahovala
objavili
vydala
tvrdí
stal
malo


Od začiatku sme hovorili, že antigénový test podľa toho letáku, ktorý vydala Svetová zdravotnícka organizácia, sa hovorí a sám pán premiér to priznal, že zachytíte iba 30 % z tých, ktorí infikovaní sú, ktorí majú symptómy.

Denisa Saková vybrala na demonštráciu senzitivity rýchlotestov (len) spodnú hranicu rozpätia, ktoré uvádzala Svetová zdravotnícka organizácia (WHO). Igor Matovič síce hovoril o 30 percentnej schopnosti testov identifikovať nakazených, WHO však uvádzalo rozpätie od 34 do 80 percent. Odborníci hovorili o 50-tich percentách. Keďže Denisa Saková povedala pravdu, no nie celú pravdu a toto vynechanie skresľuje korektný obraz o tom, čo tvrdila WHO, hodnotíme jej tvrdenie ako zavádzanie. Svetová zdravotnícka organizácia vydala v apríli 2020 radu ( Scientific brief ) k používaniu rýchlotestov na koronavírus. Okrem iného uvádza , že „vychádzajúc zo skúsenosti s antigénovými RD testami pre iné respiračné ochorenia ako chrípka, v ktorej majú nakazení pacienti v sebe porovnateľnú koncentráciu chrípkového vírusu ako vo vzorke pri covide-19, senzitivita týchto testov môže varírovať od 34 do 80 percent.” Senzitivita testu znamená , že dokáže správne identifikovať chorého človeka v populácii. Testy tak podľa WHO nemusia zachytiť „polovicu alebo viac infikovaných pacientov.” Podľa WHO testy majú najspoľahlivejšie výsledky u pacientov s vysokou virálnou náložou, najmä tesne pred objavením sa symptómov alebo v ich prvej fáze. Matematik Richard Kollár odhadol na základe štúdii priemernú senzitivitu testov na všeobecnej populácii na úrovni 50 percent. Igor Matovič na začiatku októbra uviedol , že rýchlotesty dokážu odhaliť len 30 percent pozitívnych prípadov. Koncom mesiaca sa už odvolával na českú štúdiu, ktorá vykázala senzitivitu antigénových testov pod 70 percent. Erik Tomáš zo strany Hlas ešte pred prvým kolom plošného testovania hovoril, že antigénové testy sú veľmi nepresné a podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zachytia len 30 percent pozitívnych prípadov.

uvádza
znamená
WHO
odhadol
uviedol
vykázala
Erik Tomáš


Podľa štatistiky je Bratislavský kraj 5. najbohatším krajom, ak meriame hrubý domáci produkt (HDP) na jedného obyvateľa. (v rámci EÚ, pozn.)

Výrok pochádza z Ftáčnikovho blogu z júna 2017 . Milan Ftáčnik má pravdepodobne na mysli rebríček regiónov EÚ podľa percentuálneho pomeru HDP daného regiónu vyjadreného v parite kúpnej sily (PPP) s priemerným HDP (takisto v PPP) v EÚ. V tomto rebríčku (. pdf ,s.2) je Bratislavský kraj skutočne 5. najbohatším regiónom. Najbohatším regiónom je vnútorný západný Londýn, nasleduje Luxemburg, Hamburg, región mesta Brusel a na 5. mieste Bratislavský kraj. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Šéf ekonomického výskumu v Národnej banke Slovenska Martin Šuster však k tomuto údaju dodáva nasledovné: " Nie som zástancom tohto porovnania, lebo údaj o hrubom domácom produkte (HDP) na osobu je veľmi zavádzajúci. Na jednej strane nás môže tešiť, že máme aspoň jeden kraj, ktorý je nadpriemerný v rámci EÚ, ale práve to, že sa počíta pridaná hodnota na obyvateľa a nie na pracovníka, je špeciálne v Bratislave dosť zavádzajúce. Nie je to len vec Slovenska. Veľmi to vidieť v centrálnom Londýne, kde je HDP na osobu päťkrát vyššie, ako je priemer EÚ. Hlavný dôvod je minimálne v Londýne ten, že v City pracuje veľa ľudí a finančné služby sú práca s veľkou pridanou hodnotou. Ale tí ľudia tam nebývajú, dochádzajú tam z iných častí Londýna alebo aj mimo neho. Takže keď produktivitu vydelíme počtom ľudí, ktorí tam naozaj žijú, vyjdú obrovské čísla. Niečo podobné, aj keď v menšom, vidíme v Bratislave (...) Pri regionálnom porovnávaní by som sa skôr pozeral na príjmy domácností alebo na mzdy. Priemerné mzdy v Bratislave sú síce vyššie ako vo zvyšku Slovenska, ale je to len v desiatkach percent, nie je to dvojnásobok. Čisté príjmy domácností v Bratislave sú len o štvrtinu vyššie než je slovenský priemer. " Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

júna 2017
pdf
dodáva


Oproti roku 2019, kedy ešte končila moja vláda, máte vďaka vysokej inflácii, vyšším odvodom, vyšším daniam, vyššej DPH nadpríjmy 3,5 miliardy oproti mojej vláde. Navyše ste vyzbierali 3,5 miliardy. Kde sú?

Príjmy štátneho rozpočtu ku 31.12 2019 predstavovali sumu 15 825 535 000 eur, zatiaľčo v rozpočte na rok 2022 naplánované sú príjmy vo výške 19 974 242 000 eur. Rozdiel medzi týmito sumami je viac ako 4 milardy, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Príjmy v roku 2021 sú vo výške o 17 197 298 000 eur. Medzi rokmi 2019 a 2021 tak došlo k nárastu príjmov o 1,371 763 miliardy eur.

Rozdiel v daňových príjmoch medzi rokmi 2019 a 2022 bol nižší ako 3,5 miliardy, v roku 2019 bol na hodnote 12 336 357 000 eur a v roku 2021 na hodnote 13 546 076 000 eur. V roku 2022 sa predpokladajú daňové príjmy vo výške 14 348 197 000, rozdiel je teda viac ako 2 milióny.

sumu
rozpočte na rok 2022
sú vo výške
hodnote
hodnote


Veď povedzme si otvorene, v 2004, keď vznikla špeciálna prokuratúra, odvtedy je tam Lipšic, Lipšic nastavoval celý tento systém, ktorý fungoval.

Daniel Lipšic sa stal špeciálnym prokurátorom až v roku 2021. Systém, akým funguje Úrad špeciálnej prokuratúry, nastavoval Dušan Kováčik, ktorý bol špeciálnym prokurátorom od roku 2004. Daniel Lipšic bol v roku 2004 ministrom spravodlivosti a podieľal sa na legislatíve, ktorá Úrad špeciálnej prokuratúry zakladala. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Úrad špeciálnej prokuratúry (ÚŠP) bol zriadený zákonom o zriadení Špeciálneho súdu a Úradu špeciálnej prokuratúry schváleného Národnou radou Slovenskej republiky (NR SR) v októbri 2003, za účelom vytvorenia „špecializovaného orgánu na odhaľovanie, vyšetrovanie a trestné stíhanie korupcie a organizovaného zločinu“ ( pdf , s. 1). ÚŠP následne v septembri roku 2004 začal svoju činnosť ( čl. XII ).

V čase zriaďovania ÚŠP pôsobil Daniel Lipšic ako podpredseda vlády a minister spravodlivosti v druhej vláde Mikuáša Dzurindu.

Systém fungovania ÚŠP však nenastavolal Lipšic ako minister spravodlivosti. Na systém fungovania úradu vplýva najmä špeciálny prokurátor, ktorý stojí na čele ÚŠP. Ten už od vzniku úradu podľa zákona o prokuratúre „riadi a kontroluje činnosť prokurátorov Úradu špeciálnej prokuratúry a ostatných osôb určených na plnenie úloh Úradu špeciálnej prokuratúry“.

Prvým špeciálnym prokurátorom ÚŠP bol dnes už odsúdený Dušan Kováčik, ktorý vo funkcii pôsobil od začiatku pôsobenia ÚŠP v roku 2004 , po jeho vzatie do väzby v roku 2020, kedy sa vzdal funkcie špeciálneho prokurátora.

O post špeciálneho prokurátora sa následne uchádzali štyria kandidáti. Po Kováčikovi bol vo februári 2021 do funkcie špeciálneho prokurátora zvolený Daniel Lipšic na základe návrhu dekana Burdu, v mene Právnickej fakulty Univerzity Komenského.

Samotný ÚŠP od jeho zriadenia v čase, keď bol Lipšic minister spravodlivosti, navyše prešiel do roku 2021 niekoľkými novelizáciami, napríklad v nadväznosti na úpravu pôsobnosti Špecializovaného trestného súdu s rozšírením vecnej pôsobnosti o skutkové podstaty ďalších trestných činov ( pdf. , s. 5).

Trestné sadzby boli v roku 2005 na základe vládneho návrhu zákona z dielne ministra spravodlivosti Daniela Lipšica schválené 117 hlasmi poslancov strán Smer, HZDS, SDKÚ, SMK-MKP, KDH, ANO a poslancami, ktorí neboli členmi strany. Od roku 2005 doposiaľ trestné sadzby neprešli novelizáciou.

Daniel Lipšic od času zriadenia ÚŠP pracoval ako podpredseda vlády a minister spravodlivosti, neskôr pôsobil ako advokát a poslanec NR SR za stranu KDH a v rokoch 2010-2012 zastával pozíciu ministra vnútra vo vláde Ivety Radičovej. Od roku 2012 do roku 2016 pôsobil opäť ako advokát a poslanec NR SR, pôvodne za stranu KDH, neskôr OĽaNO, a od roku 2016 už podľa životopisu pôsobil len ako advokát.

Skutočnosť, že sa Lipšic podieľal na legislatívnej úprave a zriadení ÚŠP, neznamená, že nastavoval systém jeho fungovania. Okrem toho, z priebehu zamestnaní Lipšica, ako aj zo zákona o prokuratúre, je tak zrejmé, že na systém fungovania ÚŠP nemal žiaden vplyv až do jeho zvolenia za špeciálneho prokurátora, ku ktorému došlo v roku 2021. Do toho času špeciálnu prokuratúru od roku 2004 riadil, dnes odsúdený, Dušan Kováčik.

zákonom
pdf
čl. XII
pôsobil
zákona o prokuratúre
odsúdený
2004
vzdal funkcie
uchádzali
zvolený
návrhu
pdf.
schválené
pracoval
životopisu


Táto vláda prišla podľa mňa s veľmi cynickým nápadom, aby rodičom študentov, ktorí sú na vysokej škole, znížila príjem o vyše 20 euro na hlavu.

Denník Pravda informuje, že rezort Ministerstva financií prišiel s návrhom zníženia vekovej hranice poberania daňového bonusu vo výške 21 Eur mesačne na vysokoškoláka z 25 rokov na 19 rokov. Tento návrh bol zapracovaný do novelizovaného návrhu o dani z príjmov.

Ako uvádza portál sme.sk v platnosti však nakoniec zostane súčasná úprava, čiže rodičia môžu poberať daňový bonus vo výške 21,- Eur do 26 roku dieťaťa.

Pravda

sme.sk


To bol ten kľúčový historický okamih, kedy sme v Národnej rade Slovenskej republiky hlasovali, či schválime alebo neschválime bilaterálnu pôžičku Grécku vo výške 820 miliónov eur, podčiarkujem, bilaterálnu pôžičku, to bolo ešte dávno pred schválením akýchkoľvek záchranných mechanizmov. No a vtedy toho 11. augusta 2010 keď došlo k hlasovaniu, tak 62 poslancov Smeru opustilo sálu.

V dňoch 10. a 11. augusta 2010 sa v Národnej rade rokovalo o veriteľskej zmluve medzi Gréckom a ostatnými krajinami eurozóny. Počas hlasovania 11. augusta všetkých 62 poslancov Smeru skutočne nebolo prítomných v sále. O Európskom mechanizme pre stabilitu ( EMS, takzvaný euroval) sa síce hlasovalo až v roku 2012, v auguste 2010 sa však hlasovalo o Európskom finančnom stabilizačnom nástroji (EFSF), ktorý mal plniť podobnú funkciu ako neskôr EMS. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

rokovalo hlasovania hlasovalo hlasovalo návrhu


A výsledok tej kamery a nielen tej kamery, ale aj ďalších opatrení, ktoré som zaviedol, je ten, že počas môjho obdobia funkčného bola historicky najvyššia účasť poslancov na hlasovaniach.

Podľa článku na internetovej stránke Hospodárskych novín "od volieb do NR SR v roku 2010 prebehlo 2265 hlasovaní a priemerná účasť poslancov bola 90 %." Podľa štatistiky hlasovaní, ktoré poskytuje stránka NRSR pre jednotlivé poslanecké kluby sa dá vypočítať, že v piatom volebnom období, v ktorom bol Richard Sulík predseda NRSR ( 2010-2012 ) bola priemerná účasť poslancov na hlasovaniach (hlasovali za/proti, zdržali sa, nehlasovali, prípadne ich hlasy boli neplatné) okolo 91,55 % . Podobne sa dá overiť priemerná účasť na hlasovaniach aj pre ostatné volebné obdobia:

článku stránka


Takto vyzerajú energetické monopoly, ktoré zamestnávajú 3 percentá zamestnancov, ostatné podniky 97 percent skoro. Toto sú ich tržby, to už je 16 percent a toto je ich zisk, skoro polovičný.

Daniel Lipšic hovorí o číslach, z ktorých niektoré sú overiteľné a pravdivé, iné sa však nedajú overiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

odvoláva
písal
Marcel Klimek
Slovstat


„Veď na základe permanentných kvót, pán redaktor, nám hrozí 50 000 migrantov, ktorí majú byť dovezení na Slovensko, o ktorých nič nevieme.“

Výrok sme overovali v relácii O5M12 15. novembra 2015. K téme sme napísali komentár do Denníka N . Momentálne podľa povinného prerozdelenia pripadá na Slovensko z celkového počtu 160 000 utečencov, 2287. Čo sa týka spomínaných 50 000 utečencov, tento údaj spomenul ešte v októbri 2015 poslanec za SMER-SD, Ľ. Blaha. Hovoril o možnom každoročnom prerozdeľovaní v prípade permanentného mechanizmu, ktoré sa nezastaví len na čísle 2287, ale môže sa stať, že raz tu budeme mať 50 000. Toto číslo je však subjektívnym odhadom a nemusí nutne korešpondovať s realitou. To, že by na Slovensko malo byť privezených 50 000 utečencov naraz, ako hovorí Fico, nesedí podľa distribučného kľúča navrhovaného Európskou komisiou v septembri 2015. Rovnako nie je pravdou, že keby utečenci na Slovensko prišli, nič by sme o nich nevedeli. V prípade riadneho fungovania schválených hotspotov by totiž Slovensko i iné krajiny na tieto miesta vysielali svojich úradníkov a tí by v spolupráci s ostatnými pracovníkmi zisťovali podrobnosti o žiadateľoch o azyl. Mali by sme teda informácie o týchto utečencoch už pred ich príchodom do našej krajiny. Následne by boli zahájené azylové konania, ktoré by rozsah dostupných informácií o žiadateľoch ešte rozšírili. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Trvalý relokačný mechanizmus bol ešte v septembri 2015 navrhnutý Európskou komisiou v rámci Európskej migračnej agendy ako možné riešenie pre budúce potenciálne krízove stavy týkajúce sa utečencov. Tento kľúč bol použitý aj pri rozhodnutí o prerozdelení 120 000 utečencov z Grécka, Maďarska a Talianska v septembri. Z tohto počtu má Slovensko relokovať 1502 utečencov. Čo sa týka distribučného kľúča pre prerozdelenie ďalších 40,000 utečencov: z počtu 24,000 z Talianska Slovensku bolo pridelených podľa schémy 471 utečencov a z počtu 16,000 z Grécka išlo o 314 utečencov. Ako povedal Andrej Králik zo Zastúpenia Európskej komisie na Slovensku :„Bude na Slovensku, či rozhodne o pridelení azylu alebo doplnkovej ochrany. Alebo – povedzme – Slovensko zistí, že v niektorých prípadoch nie je dôvodné, aby sa poskytla ochrana a preto budú vrátení do pôvodnej krajiny.“Žiadateľ o azyl bude teda musieť prejsť slovenským azylovým procesom, vďaka ktorému bude mať o ňom Slovensko potrebné informácie a teda nemožno tvrdiť, že by sme o takýchto utečencoch nič nevedeli. Stránka Európskej komisie opisuje aj to, že informácie o prichádzajúcich utečencoch by sme sa dozvedeli už pred ich vstupom do našej krajiny- vďaka hotspotom, v ktorých by pracovali aj slovenskí úradníci a ktoré majú byť postupne budované v krajinách schengenského priestoru: " Full roll-out of the Relocation Schemes and Migration Management Support Teams working in hotspot areas: The Support Teams will have an instant impact on the most critical point in the chain – where the most affected Member States are finding the sheer number of arrivals too great to manage effectively. Staff and national experts from other EU Member States deployed by EU agencies (Frontex, the European Asylum Support Office [EASO], Europol) will help identify, screen and register migrants on entry to the EU, as well as to prepare and organise the return operations for those who have no right to stay. The Support Teams can only work in partnership with national authorities. Member States under pressure now need, as a priority, to finalise with the Commission and start to implement their roadmaps for the Support Teams working in hotspot areas by the end of this week. Member States should also identify a network of liaison officers for all relevant local and national government agencies by the end of this week so that the first relocation decisions can be implemented swiftly. " Dátum zverejnenia analýzy: 27.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Denníka N

pripadá

Hovoril

navrhnutý

prerozdelenie

Európskej komisie


Projekt Demagog.SK publikoval komplexnú analýzu vystúpení politikov v diskusných reláciách. Od septembra 2013 do júla 2014 overil Demagog.SK spolu 2 286 faktických výrokov v 82 televíznych diskusiách, špeciáloch a iných výstupoch politikov. Po štyroch rokoch overovania slovenských politikov môžeme sledovať zvýšený pomer pravdivých výrokov, avšak pomer nepravdivých a zavádzajúcich výrokov sa nezmenil a zostáva približne na úrovni 22 %.

Spomedzi 15 najčastejšie overovaných politikov dosiahol najhoršie skóre z pohľadu faktickej správnosti bývalý prezident Ivan Gašparovič, nasledovaný Vladimírom Maňkom a ministrom vnútra Robertom Kaliňákom (obaja Smer). Naopak najlepší výsledok v štatistikách Demagog.SK dosiahol minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák (nominant Smeru) pred Radoslavom Procházkom (Sieť) a Milanom Kňažkom. Premiér Robert Fico sa umiestnil na štvrtom mieste odspodu.

Spomedzi politických strán, ktoré majú zástupcov v parlamente, pracovala najhoršie s faktami strana Nova, nasledovaná vládnym Smerom. Naopak fakticky najpresnejšie boli strany Most-Híd a SaS.

Kompletná analýza diskusnej sezóny 2013-2014 je k dispozícii na nahliadnutie a stiahnutie na ISSUU . Text okrem iného obsahuje podrobný rozbor výsledkov jednotlivých politikov a politických strán, rovnako aj špeciálne kapitoly venujúce sa faktickej správnosti kandidátov do európskeho parlamentu, na prezidenta a do vyšších územných celkov.

Projekt Demagog.SK vznikol pred viac ako štyrmi rokmi, medzičasom sa rozrástol o veľmi úspešný český projekt Demagog.CZ a v poslednej sezóne aj o poľský a maďarský projekt. Cieľom projektu je prispieť k tomu, aby bola politická debata postavená na overiteľných faktoch a nie na pocitoch a emóciách.

ISSUU Demagog.CZ poľský maďarský


Nakoniec aj tá rada, o ktorej vy hovoríte, že bola naša, prostredníctvom predsedu rady Kákoša, dal návrh na odvolanie Nižňanského.

Generálny riaditeľ Slovenskej televízie (STV) Štefan Nižňanský prežil 21. januára 2009 hlasovanie Rady STV o vyslovení nedôvery o jeden hlas. Hlasovanie na stredajšom rokovaní Rady STV navrhol člen rady Martin Kákoš. Ten sa stal novým predsedom rady v ten istý deň.

hlasovanie stal


Ja si myslím, že tento jazyk  vždy, bolo skonštatované, teda tento zákon o štátnom jazyku bolo vždy konštatované, že je tradičný, nejde nadštandardne, je štandardný zákon, ktorý je používaný v Európskej únii a v štátoch Európskej únie a bolo zbytočné vyvolávanie duchov o tom, že tento zákon treba zmeniť.

Keďže neviem kto presne mal konštatovať toto tvrdenie, zostáva to tvrdením neoveriteľným.


Takmer všetky parlamenty okrem troch majú minutáž na vystúpenie poslancov. ...Dokonca máme jednu najväčších minutáži.

Kancelária NR SR poslala Demagog.SK analýzu o časových limitoch na vystúpenie poslancov. Záver tejto analýzy sa zhoduje s tlačovou správou, ktoru vydala kancelária NR SR. Analýza NR SR uvádza, že sú tri krajiny (Cyprus, Estónsko a Litva), ktoré nemajú časový limit na vystúpenie v komorách parlamentu. Počet minút, ktoré môže poslanec využiť na vystúpenie v rozprave len v niktorých komorách parlamentov prekračujú 20-30 minút. Dôležtím faktom však je, že v analýze neboli zahrnuté Írsko, Malta, Španielsko a vo viacerých prípadoch analýza obsahuje len za jednu komoru parlamentu. Analýza tak neuvádza porovnanie všetkých komôr parlamentov EÚ 28. Výrok tak hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa kancelárie NR SR príprave oficiálneho rokovacieho poriadku predchádzalo porovnanie rokovacích poriadkov vo viac ako 20 členských štátoch EU. Parlamentná štúdia č. 2/ 2016 (Určenie dĺžky času na rozpravu a určenie dĺžky rečníckych časov v rozprave národných parlamentoch členských štátoch Európskej únie), ktorú nám na požiadanie zaslala kancelária NR SR, ukázala že spomedzi 27 komôr parlamentov v 9 komorách existuje stále priame obmedzenie rečníckeho času (Belgicko, Dánsko, Grécko, Chorvátsko, Lotyšsko, Rakúsko, Poľsko, Rumunsko, Nemecko), v 6 komorách môže byť rečnícky čas stanovený na základe rozhodnutia poslaneckého grémia (Fínsko, Francúzsko, Luxembursko, Slovinsko, Taliansko) a vo zvyšných je stanovený buď predsedom parlamentu (Bulharsko, Spojené kráľovstvo), alebo na základe rozhodnutia parlamentu (Česká republika, Slovensko, Holandsko, Švédsko, Maďarsko). Existujú tri krajiny, konkrétne Cyprus, Estónsko a Litva, v ktorých rozprava v komorách parlamentu je neobmedzená . Podľa štúdie "estónsky a litovský parlament predstavujú špecifické prípady, nakoľko väčšina typov vystúpení v rozprave je limitovaná priamo v rokovacom poriadku, nie však všetky." V Cyperskej republike sa časový limit rečníka netýka návrhov zákonov. Andrej Danko mal zrejme na mysli tieto tri parlamenty, ktoré vyplývajú z porovnania rokovacích poriadkov realizovanom NR SR. 31. augusta 2016 sa predseda parlamentu Andrej Danko po poslaneckom grémiu vyjadril o zmene rokovacieho poriadku v NR SR. Návrh zákona z 19. augusta 2016 predovšetkým upravuje ustanovenia týkajúce sa: zabezpečenia poriadku v rokovacej sále dĺžky rečníckeho prejavu rozpravy spôsob zisťovania prítomnosti poslancov v národnej rade účasti iných osôb na rokovaní pozmeňujúcich a doplňujúcich zákonov vrátenia zákona prezidentom Dôvodová správa k návrhu zákona o rokovacom poriadku hovorí, že " navrhované zmeny vychádzajú aj z poznatkov získaných z právnych úprav krajín Európskej únie, Európskeho združenia voľného obchodu a Európskeho parlamentu." V rámci ustanovenia dĺžky rečníckeho času sa navrhuje ustanoviť rečnícky čas na 20 minút a v prípade člena navrhnutého poslaneckým klubom na 30 minút. Dôvodová správa sa opäť odvoláva na parlamenty krajín EU: "Obmedzenie dĺžky rečníckeho času je bežnou praxou aj v iných európskych demokraciách a je považované za štandardný nástroj parlamentnej rozpravy (napr. Rakúsko, Nemecko, Francúzsko, Veľká Británia)." Dátum zverejnenia analýzy: 01.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

kancelária
kancelárie NR SR
vyjadril
Návrh zákona
Dôvodová správa
Dôvodová správa


A Schuster povedal, že to (Vatikánska zmluva, pozn.) bude za pár mesiacov a bolo to za pár mesiacov. Čiže to bol naozaj celospoločenský konsenzus dlho pripravované a určite s Vatikánom sa dá jednať a určite už tým, že dve zmluvy tam ešte chýbajú, nás núti k tomu, aby sa o tom jednalo. Však k tomu ešte určite.

Základná zmluva medzi SR a Svätou stolicou bola podpísaná 24. novembra 2000 vo Vatikáne, a ratifikovaná po podpise vtedajším prezidentom SR Rudolfom Schusterom 18. decembra 2000. Táto zmluva obsahuje dohodu o štyroch osobitných zmluvách, z ktorých boli zatiaľ uzatvorené len dve. Schuster sa tiež opakovane vyjadril za jej neodkladné schválenie. Tento výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

Základná Schuster opakovane chýbajúce


Ja som prežil u štvrté tieto voľby a keď sa trošku vraciate do minulosti, v tých prvých voľbách aj ja som mal to možno dlho nebude prekonaný ten rekord, som mal 135 tisíc hlasov v prvých voľbách v druhom kole.

Je pravdou, že Milan Belica je už štvrtý krát v rade zvolený za predsedu Nitrianskeho samosprávneho kraja. Zároveň má tiež pravdu, keď tvrdí, že nikto neprekonal jeho volebný zisk z prvých volieb predsedu VÚC. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Najlepšie výsledky vo voľbách predsedu samosprávnych krajov v jednotlivých rokoch dosiahli (bez ohľadu na fakt či tento zisk dosiahli v prvom alebo druhom kole): 2001 - 2. kolo: Milan Belica (NSK) - 134 625 hlasov (ostatné štatistiky dostupné tu ) 2005 - 2. kolo: Milan Belica (NSK) - 68 162 hlasov (ostatné štatistiky dostupné tu ) 2009 - 1. kolo: Juraj Blanár (ZSK) - 79 519 hlasov (ostatné štatistiky dostupné tu ) 2013 - 2. kolo: Pavol Frešo (BSK)- 74 132 hlasov (ostatné štatistiky dostupné tu ) Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tu

tu

tu

tu


Sme mali aj prípad v Nitre nedávno, kde proste sa zasahovalo alebo boli prednášky o absolútne nepravdivom vývoji Slovenského národného povstania.

Na základnej škole v Nitre sa konala beseda, ktorá skreslene prezentovala Slovenské národné povstanie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V septembri 2024 sa na Základnej škole Škultétyho 1 v Nitre uskutočnila beseda žiakov s vojnovým veteránom Petrom Andreánskym. Obsahom besedy bolo najmä jeho pôsobenie ako vojaka na zahraničných misiách napríklad v Afganistane či bývalej Juhoslávii.

Súčasťou besedy bola aj výstava k 80. výročiu Slovenského národného povstania, ktorú mal do priestorov priniesť Miloš Zverina z OZ Slavica, podľa vyjadrenia riaditeľky školy Henriety Martincovej sa však pán Zverina besedy osobne nezúčastnil. Platforma Nie v našom meste ako prvá poukázala na problematickú rétoriku plagátov vystavených v priestoroch školy.

Na plagátoch sa opakovali spojenia ako „všeslovanská vzájomnosť”, „kladný citový vzťah k Rusku”, „bratský slovanský národ”, „bratská politika Sovietskeho zväzu”, „ruskí bratia” a podobne, ktoré sú zaužívanými frázami súčasne ruskej propagandy.

Okrem toho výstava vôbec nespomenula napríklad pakt Molotov-Ribbentrop, tzv. Zimnú vojnu proti Fínsku, anexiu pobaltských krajín Sovietskym zväzom či vpád ZSSR do Poľska. Chýbali a nepresne vykreslené boli i iné informácie napríklad o priebehu bojov, slovenskej či rumunskej armáde alebo o poskytovanej pomoci zo strany západných spojencov

Beseda bola organizovaná skupinou Ženy v sukni v rámci projektu „Humanizácia“. Členka skupiny Marcela Stáreková sa spolu s Andreánskym objavila aj na dezinformačnom portáli InfoVojna.

Miloš Zverina, ktorý putovnú výstavu zastrešoval , je predsedom OZ Slavica, ktoré bolo počas leta v Moskve ocenené diplomom fondu „ Ruský svet ”. OZ Slavica organizuje projekt Slovanskej školy Slavica, kde bola na slávnostné otvorenie pozvaná prednášať Soňa Peková , ktorá v minulosti vystúpila i v podcaste skupiny Tvorivá spoločnosť, dcérskeho projektu ukrajinskej ezoterickej sekty AllatRa.

Stránka Dezinformácie Hoaxy Propaganda , za ktorou stojí politik Juraj Smatana, poukázala i na fotografie , kde Zverina vystupuje po boku Alexandra Zaldastanova, lídra ruského nacionalistického motorkárskeho klubu, ktorý je blízky Vladimírovi Putinovi a ktorého meno bolo v roku 2022 uvedené v zozname sankciovaných osôb Európskou úniou.

Ministerstvo školstva i minister Drucker túto akciu odsúdili a varovali pritom pred organizáciou školských akcií, ktoré skresľujú históriu. Mesto Nitra sa od akcie taktiež dištancovalo a hovorca nitrianskej radice Tomáš Holúbka pre agentúru SITA uviedol : „Mesto Nitra považuje podujatia šíriace takéto názory, a to v akýchkoľvek mestských priestoroch, za absolútne neakceptovateľné”. Riaditeľka školy Henrieta Martincová uviedla , že škola bola zneužitá na šírenie propagandy a dištancuje sa od spolku Slavica.

Beseda s Petrom Andreánskym sa mala konať aj 18. júna 2023 v Handlovej.

beseda
Súčasťou
poukázala
plagátoch
nespomenula
organizovaná
objavila
zastrešoval
Ruský svet
pozvaná
Soňa Peková
Dezinformácie Hoaxy Propaganda
stojí
fotografie
lídra
blízky
uvedené
odsúdili
uviedol
uviedla
konať


My sme toto leto vymenili okná na 7 školách a očakávame energetické ušetrenie.

V Banskej Bystrici sa skutočne menili okná na 7 základných školách. Poslednou bola základná škola Bakossova .

menili Bakossova


Ústava hovorí v článku 34 a 35, myslím v treťom odseku tohto paragrafu, že politika národnostných menšín a práva nesmú ísť do ohrozenia väčšinového.

Ústava SR (.pdf): "Čl. 34 ods. 3 Výkon práv občanov patriacich k národnostným menšinám a etnickým skupinám zaručených v tejto ústave nesmie viesť k ohrozeniu zvrchovanosti a územnej celistvosti Slovenskej republiky a k diskriminácii jej ostatného obyvateľstva."

Ústava SR


Tohto roku sú ďalšie pred finále súťaže, napríklad pri Ružomberku, časť úseku pri Levoči, tunel Višňové s prídavným úsekom 13 km je už tiež vo verejnom obstarávaní, teraz vo februári pôjde obchvat Žiaru nad Hronom.

Verejné obstarávanie D1 Hubová - Ivachnová pri Ružomberku je v štádiu otvárania ponúk. Vzhľadom na námietky niektorých uchádzačov proti súťažným podmienkam, ktoré prešetrí na Úrade pre verejné obstarávanie (ÚVO), je otváranie ponuk odložené na neurčito. Minister dopravy J. Figeľ hovorí o niekoľkých týždňoch.

Verejné obstarávanie
NDS
námietku
NDS
posledný termín
Žiar nad Hronom - obchvat
Žiar nad Hronom - obchvat


Ja zvádzam veľmi otvorené aj ostré súboje s kolegami z vládnej väčšiny a nemienim v tom nijakým spôsobom poľaviť.

Radoslav Procházka sa často stretáva s politikmi vládneho SMERu napríklad v diskusných reláciách. Medzi jeho tradičného súpera tu patrí Robert Kaliňák (viď napr tu , tu , tu , tu , alebo tu ), ale od nástupu novej vlády sa stretol minimálne dva krát aj s ministrom spravodlivosti Tomášom Borcom (viď tu a tu ). Na základe toho, že práve politické debaty sú často priestor pre politické súboje koalície a opozície, hodnotíme tento výrok za pravdivý.

tu tu tu tu tu tu tu


...jednou zo základných motivácií Britov, pre ktorý sa rozhodli pre brexit, bolo to, že chceli zabrániť migrácii našich ľudí a ľudí z Poľska, z Maďarska a z ďalších krajín, aby pracovali na ich trhu. Toto bola jedna zo základných motivácií. Čiže vlastne de facto xenofóbia, viete.

Jedným z dôvodov rozhodnutia Britov pre brexit bola podľa prieskumov aj nespokojnosť s vysokou mierou migrácie ľudí z východných krajín EÚ (Poľsko, Slovensko, Bulharsko, atď.) do Veľkej Británie za účelom práce. Nedá sa presne určiť, do akej miery bola xenofóbia významným faktorom v prípade britského referenda. Faktom je, že v období tesne po vyhlásení výsledkov sa xenofóbne nálady naozaj zosilnili. Túto problematiku však nemožno zovšeobecňovať ako "de facto xenofóbiu". Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

BBC
sme.sk
Dennik N
330-tisíc prisťahovalcov
prieskumu
prieskume
informoval
Podľa


...a preto to, čo považujem za veľmi podstatné a dôležité je okamžite prijímať zákony, ktoré navyše programové tézy analytici zo zahraničia, politologóvia zo zahraničia, takže to nie je moje hodnotenie, hodnotia ako z hľadiska korupčných opatrení a protikorupčných za nadštandardné v Európe. Z hľadiska reformy súdnictva za nadštandardné. Ak nám niečo vyčítajú, tak je to práve to, že sa tam neocitli tvrdé pravicové zásahy a že ta postupnosť konsolidácie financií je príliš veľká.

je aj Radičovej tvrdenie o zahraničných politológoch a ich hodnotení programu SDKÚ.


Vzrástol nám počet ľudí, ktorí idú pracovať do zahraničia, dnes je to okolo 150 tisíc ľudí.

Toto vyjadrenie Procházku je dosť neurčité. Denník SME informuje, že zdravotné poisťovne disponujú štatistikami, v ktorých je od roku 2009 zaznamenaný odchod asi 30 000 ľudí do zahraničia každý rok. Počet odchádzajúcich je teda podľa týchto údajov stabilný. Odhaduje sa, že počet Slovákov pracujúcich v zahraničí je momentálne okolo 300 000. Iný zdroj uvádza, že v roku 2014 bolo 134 000 Slovákov, ktorí pracovali v zahraničí menej ako jeden rok. Procházkovo vyjadrenie hodnotíme ako nepravdivé. Každoročne odchádza zo Slovenska približne 30 000 mladých ľudí (do 30 rokov) študovať do zahraničia. V súčasnosti v zahraničí pracuje približne 300 000 Slovákov. Väčšina z nich, či už študenti, či pracujúci, sa späť na Slovensko nechcú vrátiť. Dôvodom sú väčšinou platové podmienky.

SME
Iný zdroj
30 000
300 000
prieskumu


Tento transfer (dostavby nemocnice v Michalovciach, pozn.) sa udial tesne pred voľbami bez nejakej hlbšej odbornej diskusie.

Tesne pred voľbami bolo skutočne podpísané Memorandum ohľadom nemocnice v Michalovciach, jeho obsahom však nebol transfer, tak ako tomu napovedá Rastislav Masnyk, ale schválenie finančnej pomoci kraja. Výrok na základe toho považujeme za zavádzajúci. Zastupiteľstvo Košického samosprávneho kraja prijalo Uznesenie č. 623/2013 (.pdf) 30. septembra 2013, teda šesť týždňov pred voľbami do VÚC. Toto uznesenie schvaľuje Memorandum , ktorého v princípe hlavným bodom je schválenie finančnej účasti kraja na projekte nového pavilóne v hodnote 5 milióna. V Memorande sa však píše, že dočasný prevod akcií sa uskutočnil už v roku 2011. V podobnom zmysle sa vyjadruje aj portál zdravezdravotnictvo.sk , ktoré hovorí o nečakanej podpore kraja hodnotou 5 miliónov eur, ktoré pred tým neboli spomínané v žiadnom dokumente. Je teda evidentné, že podpisom Memoranda sa nerealizoval transfer nemocnice, ako vyplýva zo slov Rastislava Masnyka, ale priznala sa finančná podpora tomuto projektu. Viliam Novotný (SDKÚ-DS) sa vyjadril pre hlavnespravy.sk , že „ šesť týždňov pred voľbami a bez rokovaní komisií sa to javí ako čudné. Celý projekt sa týmto mení na privatizáciu. “ Súčasný predseda KSK, Zdenko Trebuľa (Smer-SD) reagoval takto: „ Schvaľujeme memorandum, hovoriť o privatizácii je scestné .“ Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Uznesenie č. 623/2013 (.pdf)

Memorandum

zdravezdravotnictvo.sk

hlavnespravy.sk


Ďalšia veľká téme je bezpečnostná hrozba, to znamená, nepokoje alebo provokácie na východe krajiny, to že skupina ozbrojencov okupuje budovu, vlastne administratívne budovy či v Donecku, alebo v Charkove, alebo v Lugansku a tých pokusov je viac, tie, o ktorých my hovoríme alebo o ktorých sa píše, to sú tie, ktoré boli viacmenej úspešné, ale je ich viacero, ktoré boli odrazené.

V Donetsku, Charkove a Lugansku sa proruským ozbrojencom skutocne podarilo obsadit niektoré administratívne budovy. K podobným prípadom údajne došlo aj v mestách Slavjansk, Kramatorsk a Družkivka. Nepotvrdené správy tiež hovoria o pokusoch obsadit administratívne budovy v mestách Mariupol a Jenakievo. Súcasná situácia na Ukrajine je neprehladná a preto nie je jasné, ci boli niektoré pokusy proruských ozbrojencov neúspešné, faktom však je, že vo viacerých mestách sa im podarilo obsadit budovy regionálnej vlády alebo polície. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

BBC BBC


18 000 úradníkoch (miestnej ŠS, pozn.) tam príliš toho nenašetríte, keď to je vlastne naozaj zlomok, je to 5% zo všetkých štátnych zamestnancov.

Štátny rozpočet na roky 2013-2015, ktorý 19. decembra 2012 vyšiel v Zbierke zákonov, obsahuje počty štátnych zamestnancov. Vo verejnej správe bolo v roku 2012 zamestnaných spolu 344 218 osôb.

Štátny rozpočet

Analýza zamestnanosti a odmeňovania vo verejnej správe v období rokov 2010 až 2012


Pôjde o stovky obcí. Už pôjde o stovky obcí (ktorých ovplyvní zníženie hranice zastúpenia menšín kvalifikujúcu obec k používaniu menšinového jazyka, pozn.).

Na webovej stránke vicepremiéra R. Chmela bol 23. februára 2011 zverejnený odhad na základe štatistických údajov zo sčítania v roku 2000, ktorý hovorí o aké množstvo by sa zvýšil počet obcí, ktoré by mali zabezpečovanie jazykov národnostných menšín v úradnom styku. Nejedná sa o stovky obcí, ale presne o 73.

vicepremiéra R. Chmela
odhad


Pán Jahnátek, minister pôdohospodárstva za Smer zaviedol miliónové pokuty, tie boli udelené 30 alebo 40×, tak samozrejme, že tie reťazce si náklady na tieto pokuty musia vytvoriť technické rezervy, aj keď ešte tie pokuty neboli zaplatené.

Štátni kontrolóri udelili od roku 2014 viac ako 40 miliónových pokút pre obchodné reťazce za porušenie zákona o potravinách. Zvýšenie pokút v roku 2014 presadil vtedajší minister pôdohospodárstva za stranu Smer-SD Ľubomír Jahnátek . Do začiatku roka 2023 bola z týchto pokút zaplatená jediná, v ostatných prípadoch sa reťazce obrátili na súdy. Od júla 2022 sú po zmene zákona pokuty nižšie . Namiesto jedného milióna je najnižšia pokuta 50 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

2014
zákona
Ľubomír Jahnátek
nižšie


Sama (SDKÚ, pozn.) vlastné logo mala na schránkovej firme...

Logo SDKÚ bolo naozaj zapísané na schránkovú firmu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Robert Kaliňák naráža na kauzu SDKÚ z roku 2010. Robert Fico vtedy stranu obvinil z prania špinavých peňazí prostredníctvom schránkových firiem. Logo strany vlastnila firma Involve, v ktorej figuroval pokladník strany Igor Kucej. Firmu Involve vlastnila firma Destor Investment z Dubaja, ktorá sídlila na rovnakej adrese ako firma Allied Wings. Allied Wings mala v roku 2000 poskytnúť SDKÚ pôžičku, doklady však strana nedoložila. Firma pritom vznikla len pár týždňov pred pôžičkou so základným imaním oveľa nižším, ako mala byť poskytnutá pôžička. SDKÚ mala firme pôžičku splatiť v roku 2004. Dohrou kauzy bolo odstúpenie predsedu SDKÚ Michala Dzurindu z kandidátky strany.

kauzu odstúpenie


Ja vždy hovorím napríklad môj sen je telekomunikačná daň, ako to urobil Orbán v Maďarsku alebo v Španielsku, alebo to urobili vo Francúzsku, proste zaviesť telekomunikačnú daň.

Podľa dostupných zdrojov z médií ( reuters , france24 ), je telekomunikačná daň veľmi kritizovaná a napádaná zo strany európskej komisie. Je síce pravda, že v tých uvedených krajinách je zavedená telekomunikačná daň, no však Igor Matovič zabúda, že s každou z týchto troch krajín sa vedú alebo viedli súdne spory ohľadom telekomunikačnej dani.

reuters france24 opakuje SITA namietala tu tu


Samotná premiérka (I. Radičová, pozn.) označila spôsob voľby pána Čentéša za frašku. Po druhé, ďalší koaličný poslanec povedal - 4 poslanci boli kúpení a dvaja sú vydieraní.

Tlačová správa Prezidentskej kancelárie z 2. januára 2013:

správa
povedala
V politike 30. aprílla 2011


...tá škoda, ktorá vzniká pri tej dotácii, napríklad konkrétne to medializované letisko, to bolo (...) 200 eur.

Oficiálne nie je dostupná informácia o tom, aké veľké dotácie bývalá poslankyňa SMER-SD Rošková dostala a to ani v prípade letiska, ktoré spomína predseda Danko. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Andrej Danko hovorí o dotácii na letisko v obci Trhovište pri Michalovciach, na ktoré dostala firma bývalej poslankyne Smeru-SD Ľubice Roškovej agrodotácie aj napriek tomu, že ide o asfaltovú plochu.

dotácie letisko článku výmeru


Vyňali sme šesť škôlok zo správy TT- Komfortu a dali sme ich do pod základné školy...

Na základe zmlúv medzi mestom Trnava, zúčastnenými základnými školami a firmou TT-Komfort, s.r.o. vyňalo vo februári 2013 mesto Trnava zo správy firmy TT-Komfort, s.r.o. päť, nie šesť, materských škôl. Stankov výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Trnavská firma TT-Komfort , s.r.o. je v spoločnom vlastníctve mesta Trnava a Energiecomfort GmbH Viedeň. Pre mesto a mestské organizácie zabezpečuje portfólio služieb v oblasti energetického a objektového manažmentu. Podľa Dodatku č.20 k zmluve o výkone správy majetku zo dňa 16. apríla 2007 medzi mestom Trnava a TT-Komfort, s.r.o. , ktorý bol zverejnený 26. februára 2013, vyňalo mesto Trnava zo správy TT-Komfort, s.r.o. objetky piatich trnavských materských škôl: MŠ Okružná 27, MŠ Ružindolská 8, MŠ K. Mahra 9, MŠ Ľudová 27 a MŠ Spartakovská 6. Podľa zmlúv o správe majetku číslo 131 , 132 , 133 , 134 a 160 mesto Trnava následne zverilo vyššie uvedené objekty meterských škôl do správy piatich základých škôl vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TT-Komfort

Dodatku č.20

TT-Komfort, s.r.o.


Podľa nás to vôbec nie je predražené. Naopak PPP projekty v čase krízy sú najvýhodnejší projekt, lebo dávajú prácu. Prečo bol na Slovensku do júna 2010 najvyšší hospodársky rast v Európskej únii? Lebo sme začali stavať diaľnice.

Ako sme už v minulosti uviedli, je síce pravda, že Slovensko sa tešilo najväcšiemu hospodárskemu rastu v EÚ v case ked sa zacali realizovat prípravne práce výstavby PPP projektov. Je dôležité tiež pripomenút, že vládne výdaje sa zarátavajú do HDP, avšak rovnako sa tam zarátava celková spotreba, investície a cistý export. Preto stotožnovat rast HDP len s vládnymi výdajmi hodnotíme ako zavádzajúce, najmä ak je vyše 80% HDP tvorené exportom. Inštitút financnej politiky zaciatkom roku 2010 odhadol vplyv PPP projektov na HDP rozporuplne . "Na tohtorocný výkon slovenskej ekonomiky majú mat pozitívny vplyv vo výške 0,7 percenta HDP. V dalších troch rokoch však zmažú 0,6 percenta HDP."

minulosti
vyše 80% HDP
Inštitút financnej politiky


Dal pokyn a ideme prepracovať aj vnútornú smernicu, že vnútorné výberové konania, nebudú realizované pokiaľ tam nebude viac ako 1 uchádzač. Čiže už na ministerstve pôdohospodárstva od štvrtku platí systém, že musia tam byť viac ako jeden uchádzač na interné výberové konanie.

Na oficiálnej stránke ministerstva možno nájsť služobné predpisy, ktoré upravujú spôsob a formu výberových konaní. Tieto smernice sú z roku 2009 a neobsahujú systém, ktorý by zaručoval, že v konaní musí byť viac ako jeden uchádzač. Demagog.SK nezistil informácie o tom, že minister mal dať pokyn na prepracovanie predpisov. Je možné, že nové služobné predpisy, ktoré údajne majú platiť od štvrtka 4. októbra 2013 ešte neboli na stránke zverejnené. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

služobné predpisy,


A nie že vy si jednoducho budete svoje mantinely tlačiť ďalej a za posledných 6 týždňov jednoducho zo Slovenska vyšlo jedno vágne vyhlásenie a pár kamiónov do Srbska.

Slovensko dlhodobo odmieta povinné kvóty a navrhuje iné riešenia. Taktiež poslalo do Srbska humanitárnu pomoc v hodnote 85 000 eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Od začiatku utečeneckej krízy slovenská vláda konzistentne odmieta povinné kvóty a navrhuje iné riešenia, napríklad vytvorenie tzv. hotspots a rozlíšenie utečencov a ekonomických migrantov. Slovensko sa taktiež zaviazalo dočasne prijať 500 utečencov z Rakúska a ponúklo prijať 200 kresťanských rodín zo Sýrie. Zatiaľ nikoho neprijalo. Do Srbska poslalo Slovensko humanitárnu pomoc v hodnote viac ako 85 000 eur, ktorú si v Belehrade prevezmú zástupcovia srbského Červeného kríža v sobotu 12. septembra 2015. " Zásielka pozostáva z humanitárneho materiálu ministerstva vnútra (14 paliet spacích vakov a prikrývok), ďalej oblečenia a obuvi pre dospelých a deti, ktoré darovala spoločnosť Tesco Stores SR, a. s., a zo sterilných zdravotníckych rukavíc od farmaceutickej spoločnosti B-Braun medical, s. r. o .," informoval tlačový odbor rezortu. Pomoc bude distribuovaná do utečeneckého centra Preševo a tábora v Subotici, ktorý je na hranici s Maďarskom, približne 190 kilometrov na sever od Belehradu. Pripravujú sa aj ďalšie zásielky humanitárnej pomoci do Srbska.

začiatku odmieta kvóty hotspots prijať prijať poslalo návrh


..v apríli som požiadal výbor ako poslanec Národnej rady o predloženie mimoriadnej správy pána ministra, on ju predložil, akože všetka česť, ale predseda výboru, takisto predstaviteľ strany Smer Richard Raši do dneska ten výbor je prerušený.

Poslanec Ivan Uhliarik (KDH) ako člen Výboru NR SR pre zdravotníctvo spolu s ďalšími poslancami NR SR skutočne predniesli návrh, v ktorom ministra Čisláka vyzývajú, aby predložil Správu o stave zdravotníctva a ten ju skutočne výboru predložil. Požadovaná správa bola skutočne vyhotovená, je voľne dostupná, no záznam o prerušení schôdze výboru, na ktorej mala byť prezentovaná, nie je dohľadateľný, stránka NR SR obsahuje len program a prezenčnú listinu z tejto schôdze, nie však zápisnicu. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Na 48. schôdzi Výboru NR SR pre zdravotníctvo z dňa 15. apríla 2015, požiadal poslanec a ex-minister zdravotníctva Ivan Uhliarik súčasného šéfa rezortu o Správu o stave zdravotníctva. Na programe ďalšej schôdze- 49.schôdze je aj vystúpenie ministra s touto správou, zápisnica z tejto schôdze však nie je k dispozícii. Na webe je dohľadateľná Správa o stave zdravotníctva pre Výbor NR SR pre zdravotníctvo( .pdf ) z dňa 17.4. 2015. V zápisniciach, či uzneseniach z ďalších rokovaní výboru pre zdravotníctvo nie je ani zmienka o tom, že predseda výboru poslanec Richard Raši prerušil rokovanie výboru o Uhliarikom spomínanej Správe. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

48. schôdzi
49.schôdze
.pdf


Elektronické aukcie mali svoj efekt a je vidieť, že zvýšili počet súťažiach a naozaj keď máte vyššiu konkurenciu.

Elektronické aukcie podľa štúdií Transparency International Slovensko (TIS) zvyšujú počet súťažiacich a tým pádom aj zvyšujú konkurenciu. Zo štúdií, ktoré TIS na tému e-aukcií vykonal po ich povinnom zavedení do štátnej správy v roku 2011, resp. začiatkom roka 2012 vyplýva :

Transparency International Slovensko
vyplýva
analýza


Viete, pozrite sa. Toto sú trápne vyjadrenia. Možnože to trošku pán predseda prehnal a nie trošku, podstatne prehnal. Ja som presvedčený, že napríklad aj toľko opakovaná lož okolo emisií, kedy do štátnej kasy natieklo vyše 2 miliárd korún...

Podľa sme.sk Environmentálny fond zaznamenal príjem z predaja emisných kvót vo výške 2,258 miliardy korún. Aj v štátnom záverečnom účte za rok 2008 sú kapitálové príjmy Environmentálneho fondu naozaj 2,258 miliardy Sk.

sme.sk

záverečnom účte


Aj strana Smer mala voľakedy pred 10 rokmi o dekriminalizácii niečo v programe a potom to upratali pod koberec.

V programovom vyhlásení Smeru z roku 2002 sa nenachádza žiadna zmienka ohľadne dekriminalizácie ľahkých drog. Rovnako sa o dekriminalizácii nepíše ani v Programovom zameraní Smeru na volebné obdobie 2012 – 2016. Keďže je samotný text na internete len ťažko dostupný, je možné si ho stiahnuť ako wordový dokument na blogu Mariana Jánoša. R. Sulík mohol zachytiť vyjadrenie R. Fica v rozhovore pre denník Sme 7. augusta 2001 , kde o marihuane hovoril: Otázka: Vy ste ako jeden z mála politikov podporili dennú držbu marihuany pre vlastnú spotrebu. Ako je to s vaším postojom k marihuane? Odpoveď R.Fica: „Hovoril som so študentmi o rekodifikácii trestného práva. Povedal som, že do roku 1998, pokiaľ išlo o tzv. spotrebnú držbu, sme nikoho nestíhali. Po roku 1998 sa urobila zmena v Trestnom zákone a aj jednu dávku možno postihnúť. Môj postoj je taký, že nemá význam poslať niekoho do väzenia, keď má vo vrecku jednu cigaretu marihuany. Po 16 rokoch v trestnom práve a habilitácii si dovolím takýto postoj zaujať.“ R. Sulík hovorí o oficiálnom programe, kde takáto zmienka nie je, výrok je preto nepravidvý.

programovom
blogu
Sme 7. augusta 2001


Za dva roky sa postavilo 50 km diaľníc. Takéto tempo tu ešte nikdy nebolo. Je to kvalitne postavená cesta, pretože 30 rokov sa musí o ňu starať ten, kto ju postavil, potom na to je ešte 15-ročná záruka, úplne iná kvalita ako v prípade stavieb, ktoré napríklad ide tendrovať súčasná vláda.

Na odovzdanie 50 km diaľníc R. Fico upozorňoval aj v minulosti . Uvádzame vystavané (odovzdané) diaľnice za posledné 2-3 roky (2008 - 2010), ktoré zazmluvnila vláda R. Fica, začali stavať počas vlády R. Fica (od 4 júla 2006) a boli dokončené aj po skončení jej funkčného obdobia, kompletný výpočet je nasledovný (navyše je len Stupava): - D1 Sverepec - Vrtižer, I. úsek (km 0,000 - 4,900) - 4,9 km - D1 Sverepec - Vrtižer, II. úsek (km 4,900 - 9,595) - 4.695 km - D1 Studenec - Beharovce - 3,323 km Spolu za rok 2010: 12,918 km 2009:- R1 Žarnovica - Šášovské Podhradie, I. etapa - 9,675 km - R1 Kováčová - Banská Bystrica - 15,044 km - R4 Svidník - obchvat (otvorenie úseku presunuté z dôvodu sanácie zosuvov) - 4,573 km - R3 Trstená - obchvat (časť obchvatu) - 7,2 km - D1 Bratislava - Trnava, rozšírenie diaľnice na 6 pruh (+kolektor) - 37,30 km (išlo však len o rozšírenie diaľnice o jeden pruh, kompletné dokončenie stavby aj s kolektorom je plánované na rok 07/2017. Zaradenie medzi dokončené diaľnice je veľmi diskutabilné, pretože v praxi išlo len o "premaľovanie" pruhov). Spolu za rok 2009: 36,492 km Napriek tomu, že posledný úsek diaľnice ešte nebol odovzdaný, vzhľadom na ďalšie dokončené diaľničné stavby hodnotíme výrok "o 50 km diaľnic za 2 roky" ako pravdivý. TA3.com : "Čo sa týka 30 ročnej údržby cesty, tak to platí na 4 úseky , a to: Nitra - Selenec, Selenec – Beladice, Beladice - Tekovské Nemce a Banská Bystrica – severný obchvat. O údržbu a prevádzku cesty sa bude starať spoločnosť Granvia Operation. V rámci PPP projektu má koncesionár povinnosť zabezpečiť financovanie, projektovanie, výstavbu a nasledujúcu 30-ročnú prevádzku a údržbu štyroch úsekov rýchlostnej cesty R1. " Informáciu o 15-ročnej záruke sa nám nájsť nepodarilo. Celý výrok tak hodnotíme ako zavádzanie. Je pravda, že vláda R.Fica postavila 50 km diaľnic za dva roky, kvalitatívne merítka uvádzané Robertom Ficom sa však týkaju len úseku R1 realizované cez PPP projekt. Dátum zverejnenia analýzy: 24.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

minulosti

Studenec - Beharovce

Kováčová - Banská Bystrica

Trstená - obchvat (časť obchvatu)

4 úseky


Napríklad to, že budú nielen oni (živnostníci, pozn.) sami, ale celá ich rodina vylúčená v prípade problémov zo systému hmotnej núdze, to znamená, že keď ten živnostník nemá príjmy, alebo nízke príjmy má, tak štát mu nepomôže cez dávky v hmotnej núdzi, apriori len preto, že je to živnostník.

Novela


My sme postavili pán redaktor, odovzdali do užívania skoro 150 kilometrov diaľníc a 90 kilometrov.

Podľa informácií na ndsas.sk sme narátali približne 78km odovzdaných diaľnic a rýchlostných ciest v období Ficovej vlády. Pri zarátaní rozšírenia diaľnice D1 v úseku Bratislava-Trnava, je toto číslo 116 km. Toto číslo sa blíži k proklamovaným 150km až po zarátaní stále nedokončených úsekov rýchlostnej cesty R1, avšak potom nesedí počet rozostavaných úsekov v rozsahu 85 km. Viac k téme tu .

ndsas.sk

tu


My sme jednoznačne hovorili kto teda bude hlasovať aj za Ficov návrh, tak samozrejme poruší koaličnú zmluvu. Je to ináč aj v koaličnej zmluve jednoznačne zapísané.

V záverečných a všeobecných ustanoveniach koaličnej zmluvy (.pdf) je stanovená táto podmienka: "(1) Zmluvné strany sa zaväzujú, že budú svoje návrhy v NR SR presadzovať spolu s koaličnými partnermi. Ak sa niektorý z koaličných partnerov vo vážnej veci a proti vôli ďalších členov koalície spojí na presadenie návrhu s opozíciou, je to hrubé porušenie práv ostatných partnerov koalície podľa bodu 5." Dátum zverejnenia analýzy: 14.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

koaličnej zmluvy


My sme tie otázky kládli, čo sa týka bezpečnosti jednotlivých odberov, kto bude odbery robiť, kto ich bude interpretovať, či sú dodržané všetky bezpečnostné opatrenia pri daných odberoch, či máme dostatok lekárov, či skutočne s lekármi a zdravotnými sestrami, ktorých počíta vláda pri odberoch, my troška ako nehendikepujeme nemocnice, skutočne neznižujeme aj priestor pre nemocnice, aby sa starali o pacientov, ktorí majú iné akútne choroby a to boli všetky otázky legitímne, ktoré sme zhruba pred 1,5 týždňom kládli a nedostali sme na ne odpovede a dokonca sme boli ešte my označení za sabotérov.

Viacerí predstavitelia strany Hlas sa pýtali členov vlády na detaily celoplošného testovania, odpovede nedostali. Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako ešte pravdivé. 17. októbra hnutie HLAS na svojom Facebooku uviedlo , že „si počká na vysvetlenie, čo presne má toto testovanie priniesť a za akých podmienok pre ľudí sa má uskutočniť. Pri obrovskom amaterizme tejto vlády v zdravotnej, ekonomickej i sociálnej oblasti máme oprávnené pochybnosti, či ho dokáže vláda pripraviť tak, aby prinieslo zmysluplné výsledky a aby zároveň nenapomohlo ďalšiemu šíreniu vírusu...” Predseda strany Peter Pellegrini vyjadril obavy o bezpečnosť ľudí pri testovaní. Chcel vedieť, ako chce vláda zabezpečiť, aby sa počas akcie nenakazili zdraví občania, prípadne zdravotníci. Richard Raši kritizoval nedostatok zdravotníckeho personálu v nemocniciach i na testovacích stanovištiach. Poslanec za HLAS a podpredseda Únie miest Slovenska (ÚMS) Ján Ferenčák na tlačovej konferencii 21. októbra oznámil , že ÚMS poslala na Úrad vlády takmer 80 otázok týkajúcich sa celoplošného testovania, ktoré im neboli zodpovedané (27:20). Podľa hovorkyne ÚMS poslali 60 otázok aj náčelníkovi ozbrojených síl. Premiér Matovič označil kritikov celoplošného testovania za sabotérov, zaradil medzi nich aj opozičných politikov (5:15).

uviedlo vyjadril kritizoval oznámil poslali označil


...v prvom polroku tohto roku 65% takýchto migrantov (žiadajúcich o azyl, pozn.) bolo vrátených. A terajšie čísla sú iba 40% a to je spôsobené, ten pokles je spôsobený tým, že sem prišli nové nekontrolovateľné masy.

Podľa údajov Eurostat bolo počas prvého polroka 2015 z rozsudkov o žiadostiach o azyl negatívnych (vrátenných žiadostí) iba približne 54 %, čo je menej ako 65%, ktoré uvádza Csáky. Posledné údaje sú dostupné pre druhý kvartál 2015, novšie údaje zatiaľ nie sú k dispozícii, táto časť výroku je teda neoveriteľná. Keďže však minimálne prvá časť Csákyho výroku nie je pravdivá, hodnotíme celý jeho výrok ako nepravdivý. V databáze Eurostat sú dostupné údaje o počte rozhodnutí o udelení azylu v členských krajinách EÚ pre jednotlivé kvartály, v súčasnosti máme k dispozícii údaje iba pre prvý polrok roka 2015 (prvé dva kvartále 2015). Podľa týchto údajov bolo v rámci členských krajín Európskej únie v prvých dvoch štvrťrokoch roku 2015 vydaných 239 475 rozsudkov (súdov prvej inštancie), ktoré rozhodovali o udelení azylu. 109 825 rozsudkov bolo pozitívnych, čo tvorí približne 46%. Vrátených žiadostí bolo teda približne 54%. Csákyho údaj o počte vrátených žiadostí v prvom polroku teda pre krajiny Európskej únie nie je správny. Aktuálne presné údaje o počte pozitívnych a negatívnych rozhodnutí ohľadom žiadostí o azyl nie sú dostupné.

Eurostat
109 825


Asi 2 dni dozadu rezonovalo vo všetkých médiách veľké prepúšťanie v Detve. 200 ľudí s trvalým pracovným pomerom a zhruba 200 ďalších cez agentúry.

Podľa dostupných informácií má prísť o prácu v PPS Group Detva vyše 400 ľudí, pričom 180 z nich sú interní zamestnanci na trvalý pracovný pomer. O prácu prídu aj externí pracovníci a pracovníci najatý agentúrami. Počet agentúrnych pracovníkov vzhľadom na celkový počet prepustených sa dá odhadovať na 200. Výrok Ľ. Kaníka preto hodnotíme ako pravdivý. Ako informovala agentúra SITA , v Detvianskom závode PPS Group hrozí prepustenie až 180 zamestnancom na trvalý pracovný pomer a znižovať sa má aj počet agentúrnych pracovníkov. "Firma plánuje znížiť počet zamestnancov do konca roka o 180. V tomto počte sú však iba zamestnanci na dobu neurčitú. Prepustení budú tiež tí, ktorým sa skončí zmluva na určitú lehotu, znižovať sa bude aj počet agentúrnych zamestnancov a ukončí sa spolupráca so živnostníkmi,“ povedal pre agentúru SITA Ľupták ( šéf odborov, pozn.) . Ako dodal, zo zhruba 1 450 pracovníkov v PPS je aktuálne kmeňových zamestnancov 1 189." TA3 8. novembra informuje, že okrem interných zamestnancov prídu o prácu aj externí pracovníci, a taktiež ľudia najatí agentúrami. Celkovo tak má stratiť prácu vyše 400 ľudí . Podľa dostupných zdrojov má prísť o prácu 180 zamestnancov PPS Group Detva. V tomto počte však nie sú zarátaní plánovaní prepustení zamestnanci, ktorým skončí zmluva na dobu určitú. O prácu má prísť celkovo vyše 400 zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


Veď ste nepostavili ani kilometer ešte, čo hovoríte, že viete stavať diaľnice...Ale diváci dobre vedia, že ste nepostavili ešte ani kilometer diaľnice novej. Vy ste zatiaľ len niečo vytendrovali...

Vláda I. Radičovej začala s výstavbou niekoľkých úsekov diaľnic, no nestihli sa dokončiť podobne ako tomu bolo aj počas ostatných vlád, kedy úseky započaté v jednom volebnom období, boli dokončené až v nasledujúcom (príkladom môže byť aj R1-Pribina). Výrok M. Maďariča je zavádzajúci, keďže uvádza len niektoré aspekty výstavby diaľnic.

Košice - Milhosť
Jablonov - Studenec
Fričovce - Svinia
Jánovce - Jablonov II. úsek
Jánovce - Jablonov I. úsek
Dubná Skala - Turany


(...) Béla Bugár doslova sa vyjadril včera na tlačovke k tým protestujúcim - "Prepáčte mi, ale čo to je? To je ohrozenie demokratických princípov štátu, hovoriť o nás, že sme zradili, to je nenávisť, to nie je nič iné."

Na tlačovej konferencii po rokovaní Republikovej rady 19. marca sa Béla Bugár vyjadril aj k protestom , ktoré sa odohrali v Bratislave 18. marca 2016. Matovič pravdivo parafrázuje Bugára, ktorý povedal presne toto: "...Prepáčte mi, ale čo to je? To je ohrozenie demokratických princípov štátu, kričať na námestí na dvoch ľudí, len z našej strany, vyvolávať takto nenávisť..." Výrok hodnotíme ako pravdivý. Otázka spolu s Bugárovou odpoveďou bola spomenutá v 16. minúte a 30. sekunde tlačovky. Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovej konferencii
protestom


Ale keď sa napríklad pozrieme na príklad Británie, tak to už je úplne pritiahnuté za vlasy, lebo tam konzervatívna vláda Cameronova presadila manželstvá rovnakého pohlavia. A urobila to presne kvôli tomu, lebo vernosť a ochota žiť spolu spoločný život a starať sa jeden o druhého sú konzervatívne hodnoty, ktoré oni preferujú aj u párov rovnakého pohlavia.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 19. január 2014). Zákon umožnujúci manželstvá partnerov rovnakého pohlavia bol prijatý vládou Davida Camerona v lete 2013. Britský premiér podporu týmto manželstvám zdôvodnil na základe toho, že Konzervatívci veria v putá spájajúce ludí a v to, že ludia, ktorí sa navzájom podporujú vytvárajú silnejšiu spolocnost. V júli 2013 britská vláda prijala zákon, ktorý umožnuje manželstvá párov rovnakého pohlavia. Tento zákon, spolu s Konzervatívcami Davida Camerona, podporili aj Labouristi a Liberálni demokrati. David Cameron zdôvodnil (video) svoju podporu homosexuálnych manželstiev na konferencii Konzervatívcov v roku 2011: "And to anyone who has reservations, I say: Yes, it's about equality, but it's also about something else: commitment. Conservatives believe in the ties that bind us; that society is stronger when we make vows to each other and support each other. So I don't support gay marriage despite being a Conservative. I support gay marriage because I'm a Conservative." Treba však podotknút, že tento návrh Konzervatívnu stranu silno polarizoval , kedže nie všetci clenovia sa s týmto zákonom a jeho odôvodnením stotožnili. Pri jeho presadzovaní v parlamente sa Cameronova sekcia musela spolahnút aj na podporu opozicných strán. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
prijala
zdôvodnil
polarizoval
musela spolahnút


Kebyže som vo funkcii ministra hospodárstva, tak dávno sedím v centrále toho poľského reťazcu a zisťujem, čo treba urobiť, aby sem čím skôr prišli tak, ako som sa vybral do centrály Volvo.

Firma Volvo Cars v júli 2022 oznámila , že na Slovensku vybuduje svoj nový podnik na výrobu elektromobilov.

Proces výberu Slovenska ako vhodnej lokality bol zložitý a trval minimálne od septembra 2021, čo ukazuje prehľad rokovaní Slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu k strategickej investícií skupiny Volvo. Prebehli viaceré rokovania a v marci 2022 sa Sulík spoločne s vtedajším premiérom a ministrom financií zúčastnili stretnutia v centrále skupiny Volvo v Göteborgu.

Richard Sulík, v tom čase minister hospodárstva, sa počas ohlásenia novej investície na Slovensku naviac vyjadril (od 15:55), ako prebehli rokovania od samotného počiatku. Spoločnosť Volvo Cars si ako miesto pre svoj nový závod, ktorý zamestná viac ako 3 tisíc ľudí nakoniec vybrala lokalitu priemyselného parku Valaliky pri Košiciach.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Richard Sulík sa ako minister hospodárstva zúčastnil stretnutia v centrále firmy Volvo Cars v záverečnej fáze rokovaní o umiestnení jej novej investície na Slovensku.

oznámila prehľad zúčastnili vyjadril vybrala


Vo štvrtok (27. apríla 2017, pozn.)  sme na mestskom zastupiteľstve schvaľovali záverečný účet a skončili sme v rekordnom prebytku hospodárenia + 680 000 eur.

Podľa záverečného účtu mesta Levoča za rok 2016 bol prebytok hospodárenia mesta 676 147,85 eur. Prechádzajúce roky 2015, 2014, 2012, 2011 a 2010 skončilo mesto v strate. Za iné roky nieje záverečný účet Levoče zverejnený na internetovej stránke mesta. V kontexte posledných rokov môžeme hodnotiť rozpočet Levoče za rok 2016 ako najlepší, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Výrok primátora mesta Levoča sme zaznamenali 3. mája 2017 v jeho profile na sociálnej sieti . Podľa zápisnice z 27. zasadnutia Mestského zastupiteľstva v Levoči, konaného dňa 27. apríla 2017 (štvrtok) bol záverečný účet mesta schválený uznesením č. 16 (. pdf , s. 18). Podľa tohto záverečného účtu mesta Levoča, zverejneného na internetovej stránke za rok 2016, bol prebytok hospodárenia mesta 676 147,85 eur (. pdf , s.5). Za rok 2015 skončilo mesto Levoča v strate -1 528 591,45 eur (. pdf , s.5 ), za rok 2014 v strate -514 817,34 eur (. pdf , s.5), za rok 2013 údaj nie je vedený na stránke mesta, za rok 2012 v strate -104 908 eur, za rok 2010 v strate - 870 623 eur (.pdf, s.4) a za rok 2009 v strate -124 562,03 Eur. Za predchádzajúce roky nie je záverečný účet mesta Levoča zverejnený na internetovej stránke mesta. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

sieti

pdf

pdf

pdf

pdf


Niektorí pôvodní organizátori hovoria, že odstupujú od svojej aktivity, pretože zacítili neuveriteľný politický tlak a zneužitie zo strany politikov tohto prirodzeného občianskeho protestu.

Nepodarilo sa nám nájsť informáciu, že pôvodný organizátori odstupujú od protestu, pretože pocítili zneužitie protestu Gorila zo strany politikov.

košickým protestom


A padla dohoda aj medzi opozíciou a vládnym Smerom (na ďalšom riešení problému schránkových firiem, pozn.), že pôjdeme ďalej a do troch mesiacov chcem predložiť ďalšie návrhy, ktoré budú ešte viac približovať štát k informáciám o tom, kto je tá konkrétna fyzická osoba, ktorá je niekde na Cypre alebo niekde inde registrovaná, teda ten, kto naozaj vlastní konkrétnu firmu.

Návrh zmeny zákona o verejnom obstarávaní bol do NR SR predložený v novembri a mal zamedziť problémom s tzv. schránkovými firmami. Návrhu zákona bolo okrem iného vyčítané, že nedostatočne rieši to, kto je konečným užívateľom výhod. Na podnet opozičných poslancov sa vláda zaviazala do konca prvého štvrťroka zaviazala pripraviť návrh zákona o registri konečných užívateľov výhod, ktorý bude dopĺňať zákon o verejnom obstarávaní. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Návrh zákona
návrhom
uznesenie
hlasovalo


pretože to nie je absolútne moja kompetencia, ani právo, aby som ja do toho akokoľvek zasahoval, nebodaj ovplyvňoval poslancov. (pri voľbe ústavných sudcov, pozn.)

Ústava Slovenskej republiky jasne stanovuje priebeh voľby ústavných sudcov v článku 134: "Čl.134 (2) Sudcov ústavného súdu vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať." Samotná voľba ústavných sudcov je teda právne mimo kompetencií vlády SR, teda i ministerstva spravodlivosti.

Ústava


(...) máme na Slovensku vyšší ekonomický rast, klesá nám nezamestnanosť, stúpa zamestnanosť, rozpočet smeruje, zdá sa, v roku 2018 k vyrovnanému rozpočtu (...)

Podľa dostupných údajov ekonomika v poslednej dobe rastie , nezamestnanosť od roku 2013 klesá, od roku 2011 stúpa zamestnanosť (na grafe na vertikálnej osi zobrazené v tisícoch ľudí). O pláne ministerstva financií dosiahnuť v roku 2018 vyrovnaný rozpočet a smerovaní k nemu sa môžeme dočítať v TASR . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vyrovnaný rozpočet nastáva vtedy, keď sa v danom období príjmy štátneho rozpočtu rovnajú výdavkom štátneho rozpočtu. Takýto stav je plánovaný pre rok 2018 . Hodnotenie návrhu tohto rozpočtu prináša Rada pre rozpočtovú zodpovednosť. Údaje o raste HDP sme čerpali zo Svetovej banky , o nezamestnanosti z Eurostatu , o zamestnanosti zo štatistického úradu. Pre rok 2015 uvádza EK nasledovné: " Real GDP growth is expected to have strengthened to 3.5% in 2015" Má sa teda jednať o ešte vyšší ekonomický rast ako v predchádzajúci rok.

rastie
nezamestnanosť
zamestnanosť
TASR
Vyrovnaný rozpočet
2018
Hodnotenie
Svetovej banky
Eurostatu
zamestnanosti
EK


Dokonca aj šéf rozpočtovej rady povedal nedávno, že oceňuje úsilie, akým spôsobom ideme konsolidovať a dávať dokopy verejné financie.

Koaliční poslanci parlamentu schválili konsolidáciu, ktorú predstavila vláda, s viacerými pozmeňujúcimi návrhmi 3. októbra 2024.

Predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) Ján Tóth v rozhovore pre portál Aktuality uviedol : „Určite je dobre, že vláda sa rozhodla konečne konsolidovať, pretože ten prvý balíček, ktorý bol akokeby predstavený pre tento rok de facto dlhodobo neuzdravuje verejné financie,” (od 05:44).

24. októbra 2024 vystúpil Ján Tóth v NR SR s príhovorom k Správe o hodnotení plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti a pravidiel rozpočtovej transparentnosti za rok 2023. V príhovore nazval konsolidačné opatrenia ako „ambiciózne“, zároveň sa však venoval aj nedostatkom opatrení a zdôraznil vážnosť fiškálnej situácie. Upozornil, že podľa ukazovateľa dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa Slovensko dostalo do pásma vysokého rizika. Opatrenia síce znížia deficit, no naďalej sa bude pohybovať na úrovni 4,7 % HDP, teda značne viac od maximálne povolených 3 % HDP.

RRZ konsolidačné opatrenia privítala aj v hodnotiacej správe. V rámci nej vypočítala, že opatrenia by mali ozdraviť verejné financie o 1,3% HDP. Takisto by mala znížiť verejný dlh a dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Na druhej strane, RRZ eviduje aj riziká a negatíva, akými sú spomalenie ekonomického rastu či niektoré nástroje konsolidácie, ako napríklad daň z finančných transakcií.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predseda RRZ sa o konsolidácii verejných financií vyjadril pochvalne, aj keď jej spôsob a nástroje do určitej miery kritizoval.

schválili Predseda uviedol nazval privítala


Keď sa nemýlim, tak VÚC-ka (TTSK, pozn.) zamestnáva okolo 8 tisíc ľudí, 7500 ľudí.

Nepodarilo sa nám nájsť zdroj, na základe ktorého by sme získali informácie o celkovom počte zamestnancov TTSK vrátane zamestnancov v organizáciach zriaďovateľskej pôsobnosti.


Viete aké sú daňové úniky? To je 2 000 euro na jedného obyvateľa EÚ (...) 1 000 miliárd eur je daňový únik ročný.

Európska Komisia priniesla analýzu , kde poukazuje na ročnú výšku daňových únikov. Tá bola stanovená na výšku 1 bilión eur (teda 1 000 mld. eur). Treba si však dať pozor na preklad, kde anglický "trilion" znamená slovenský bilión. Podľa oficiálnej webovej stránky EÚ, by malo v EU žiť cca 507 miliónov. Treba však zobrať do úvahy aj demografický vývoj obyvateľstva. V prepočte na obyvateľa to vychádza skutočne na približne 2000 eur na osobu.

analýzu stránky


vláda stlačila, vláda, krajina stlačila deficit pod 3% hrubého domáceho produktu podľa existujúcej metodiky Eurostatu.

Podľa štatistiky Eurostatu malo Slovensko za rok 2013 skutočne dlh pod 3% HDP, konkrétne 2,8%. Článok portálu Euractiv.sk z 24. apríla 2014 potvrdzuje, že, "Rozpočtový deficit Slovenska sa v minulom roku znížil na 2,8 % HDP zo 4,5 % HDP v predchádzajúcom roku 2012" . Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistiky

Euractiv.sk


Pozrite sa na to. Otázka, keď vstúpili súkromné spoločnosti do oblasti pitnej vody, okamžite išla hore aj cena aj pitnej vody.

Napríklad stredoslovenská vodárenská spoločnosť bola privatizovana v máji roku 2006. Cena vody pre koncových spotrebiteľov následne v roku 2007 klesla. Rovnako to bolo v prípade vody pre obecné vodárenské spoločnosti.

2009/07/09

Rozhodnutie 2008
Rozhodnutie 2009
Rozhodnutie 2009
Rozhodnutie 2010
Rozhodnutie 2010
Rozhodnutie 2011
Rozhodnutie 2007
Rozhodnutie 2006


...ma podporovali aj opoziční poslanci...

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže podporu Marošovi Šefčovičovi v minulosti vyslovil napríklad aj Richard Sulík, ktorý podporil jeho kandidatúru na šéfa EK. „ Viem, je to eurokomisár nominovaný Smerom a tiež viedol kandidátku Smeru do eurovolieb v roku 2014. Napriek tomu mu držím palce. Svoju robotu si robí, pokiaľ to viem posúdiť, kvalitne, nikdy sa neznížil k osobným útokom a správa sa korektne . “ Podobne sa vyjadril aj Igor Matovič, ktorý Šefčovičovi však taktiež ako Sulík vytkol podporu vládnej strany Smer-SD. „ Maroša Šefčoviča považujem za fundovaného človeka, dlhoročného diplomata, myslím, že dobrého kandidáta, len zlej politickej strany. “

podporil vyjadril


Zhodou okolností keď som preberal rezort po pánovi poslancovi, vykrýval sa zo štátneho rozpočtu schodok Sociálnej poisťovne vo výške 1,6 miliardy. Dnes je tá situácia taká, že vykrývame 365 miliónov, lebo o 200 tisíc ľudí viacej robí, (...).

Suma, ktorou sa zo štátneho rozpočtu financuje deficit Sociálnej poisťovne sa od nástupu Jána Richtera na post ministra sociálnych vecí, práce a rodiny znížila z 1,6 miliardy eur v roku 2011 na 365,32 miliónov eur v roku 2016. Počet pracujúcich narástol od konca roka 2011 do konca roka 2016 o 196,9 tisíc osôb, čo je v súlade s výrokom ministra. Výrok Richtera hodnotíme ako pravdivý. Ján Richter prebral Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 2012 po Jozefovi Mihálovi. V roku 2011 sa v rozpočte Sociálnej poisťovne nachádzal aj transfer v hodnote 1,6 miliardy eur zo štátneho rozpočtu, ktorý bol určený na krytie deficitu Sociálnej poisťovne. Financovanie tohto deficitu postupne klesalo. V roku 2016 bol pre Sociálnu poisťovňu určený transfer od štátu v hodnote 365,32 miliónov eur. Podľa Štatistického úradu SR pracovalo v poslednom štvrťroku roku 2016 2315,7 tisíc osôb a v poslednom štvrťroku roku 2011 2512,6 tisíc osôb. To znamená, že na konci roka 2016 pracovalo o 196,9 tisíc ľudí viac. Údaje pre rok 2017 zatiaľ nie sú k dispozícií. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Sociálnej poisťovne
transfer
Štatistického úradu


...ochranný balík, že ho Európska únia pripravuje bol známy už pred termínom konania slovenských parlamentných volieb.

Napriek tomu, že na Slovensku málokto rozlišoval medzi EFSF a pôžičkou pre Grécko.


Súčasná legislatíva neumožňuje takéto garancie (že transformované nemocnice zostanú štátne pozn.), lebo a.s. idú podľa obchodného zákonníka a pri vytváraní straty musia ísť do konkurzu a ani štát do toho nevie zasiahnuť.

Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


...ona (M. Zavacká, pozn.) nebola šéfka komisie, ako to bolo veľakrát takto podané, ona bola niečo, tajomník komisie, ako organizátor samozrejme.

V oficiálnom dokumente (doc.) komisie sa nepoužíva žiadna funkcia, ktorá by bola pridelená M. Zavackej v súvislosti s komisiou. Je uvedená ako historička. Podľa ďalších zdrojov funkcia M. Zavackej spočívala v zostavení komisie, čo je v súlade s tvrdením R. Sulíka.

dokumente zdrojov


Tí ľudia (v povinnej štátnej karanténe - pozn.) bývajú napr. na internátoch, kde štandardne bývajú budúci policajti, tzn., že áno, v takýchto podmienkach bývajú štandardne kadeti policajného zboru.

Medzi zariadenia, ktoré štát využíva na umiestnenie repatriantov do karantény, sú aj priestory Akadémia Policajného zboru v Bratislave. Karantenizovaní občania teda bývajú aj na internátoch pre budúcich policajtov. Tvrdenie Juraja Šeligu hodnotíme ako pravdivé.

sú


(...) jedna sestra na 30 pacientov (na Slovensku, pozn.), pričom v západných krajinách jedna sestra na 7 až 10 pacientov (...)

Žiadny nájdený relevantný zdroj neukazuje pomer počtu zdravotných sestier na pacienta. Na základe tohto hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

OECD - Health at Glance
analýzy
Vestník
OECD - Health resources


Však SMK a vôbec podporovatelia, členovia a voliči SMK sú jedni z naproeurópskejších občanov Slovenska.

Dátum zverejnenia analýzy: 25.12.2010 Naspäť Nahlásiť chybu


Na Slovensko sa pre tú makroúroveň podarilo prijať ten takzvaný zákon o dlhovej brzde (…) právna úprava, ktorá bola prijatá všetkými parlamentnými stranami naprieč (…)

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti bol prijatý 8. decembra 2011. Za zákon zahlasovali všetci prítomní (147) okrem Anny Belousovovej, ktorá sa zdržala. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V zákone (.pdf, s.7) je ohraničená výška verejného dlhu, aký môže byť dosiahnutý. Po jeho prekročení o určité percentá sa spúšťa sankčný mechanizmus, ktorého dôsledkom môže byť až zmrazenie výdavkov na nasledujúci rok a povinnosť vlády požiadať parlament o vyslovenie dôvery (pri zadlžení vo výške 60 % HDP).

zahlasovali

zákone


Čo robíme my zle Slováci, že máme nižšiu životnú úroveň v rámci Európskej únie?

Na meranie životnej úrovne sa používa viacero ukazovateľov ako napríklad HDP per capita alebo HDI (Human Development Index - Index ľudského rozvoja), ktorý zahŕňa faktory ako priemerná dĺžka života, školskú dochádzku, a príjem na obyvateľa.

HDI


Poviem ešte to, čo povedala vláda, Rada pre rozpočtovú zodpovednosť. Tam presne definovali, že v ktorých rokoch, a v ktorých mesiacoch presne tam to riziko stúpalo, a najvyššie to riziko, najväčšie, najväčšie riziko, kde sme boli úplne najhorší v rámci celej Európskej únie, bol presne deň, kedy pán minister financií končil vo svojej funkcii alebo presne mesiac, bol to február minulého roku, kedy ten stupeň ohrozenia verejných financií bol najväčší, podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť.

Vo februári 2020 bolo riziko dlhodobej udržateľnosti slovenských verejných financií najhoršie za posledných sedem rokov. Ladislav Kamenický opustil ministerský post opustil 20. marca. Slovensko má podľa najnovších údajov najhoršiu udržateľnosť verejných financií spomedzi krajín EÚ, porovnanie z februára 2020 však dostupné nie je. Keďže nevieme potvrdiť, že vo februári 2020 malo Slovensko najhoršiu dlhodobú udržateľnosť verejných financií spomedzi krajín EÚ, hodnotíme tvrdenie Igora Matoviča ako neoveriteľné. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) dlhodobo sleduje vývoj ukazovateľa dlhodobej udržateľnosti. Vo februári 2020 bol tento indikátor na úrovni 5,4% HDP, po zarátaní dopadov pandémie ho RRZ zvýšila na rekordných 6,7% HDP. Ladislav Kamenický skončil vo funkcii ministra financií 20. marca 2020. RRZ ďalej konštatuje , že „rozpočtová politika po voľbách zlepšila dlhodobú udržateľnosť o 1,1 % HDP” (s.3). Podľa údajov Európskej komisie má Slovensko najhoršiu dlhodobú udržateľnosť verejných financií spomedzi štátov EÚ. Európski analytici na vyjadrenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií používajú ukazovateľ S2. Najnovšie údaje hovoria , že Slovensko má indikátor S2 na najvyššej úrovni (8,2% HDP), druhé je Luxembursko (7,0% HDP). V roku 2020 bolo Slovensko na druhej priečke (7,7% HDP), hneď za Luxemburskom (10,7% HDP) (s.67). EK však nezverejňuje porovnanie krajín na základe ukazovateľa S2 na mesačnej báze. Nevieme teda s istotou povedať, či Slovensko bolo vo februári 2020 naozaj najhoršou krajinou EÚ v tejto kategórii. Demagóg.SK oslovil prostredníctvom tlačového oddelenia Ministerstva financií aj Igora Matoviča. Rezort však na žiadosť o vyjadrenie nereagoval

sleduje skončil konštatuje má hovoria bolo


Celkovo platí, a to je údaj, ktorý chcem povedať ľuďom na Slovensku, ak zoberieme peniaze na odstraňovanie regionálnych rozdielov a dáme ich na jednu hlavu, na jedného človeka, tak Slovensko je druhou najúspešnejšou krajinou v Európskej únii. Prvé je Estónsko, myslím 350, my sme druhí- 344, 345 eur na hlavu.

Podľa vyjadrenia podpredsedu EK, ako aj nášho prepočtu ide skutočne o sumu 344 euro na jedného obyvateľa na rok. Táto suma je vypočítaná z čistých príjmov, ktoré predstavujú 13 mld. euro. Podpredseda Európskej komisie Maroš Šefčovič , ktorý tiež hovorí o 344 eurách na obyvateľa za rok a o druhej pozícii Slovenska z pohľadu objemu peňazí na odstraňovanie regionálnych rozdielov na hlavu po Estónsku. "Z hľadiska priorít sa Slovensku v rámci viacročného rozpočtu podarilo vynegociovať viac než 13 miliárd eur na kohéznu politiku, čo oproti aktuálnej úrovni predstavuje značný nárast. Čo sa týka príjmu na obyvateľa z rozpočtu EÚ, Slovensko získa ročne 344 eur na obyvateľa , čo je v celoeurópskom kontexte druhá najlepšia pozícia po Estónsku," skonštatoval podpredseda EK. V prípade, že by sme prepočítali čisté príjmy vo výške 13 mld. euro z rozpočtu 2014-2020, ktorú predstavuje 20 miliardový príjem z rozpočtu Európskej únie po odrátaní 7 miliardového odvodu, na jedného obyvateľa ročne, tak vyjde suma 344 ročne na jedného obyvateľa. Štatistický úrad uvádza, že v roku 2012 mala Slovenská republika 5 404 555 obyvateľov. Rozpočtové obdobie zahŕňa sedem rokov (2014-2020). Podľa Kažimírovho tvrdenia, teda za toto sedemročné obdobie na každého občana pripadne z rozpočtu Európskej únie približne 2 405 eur. (344 x 7) Ako uvádza EurActiv : "Slovensko v 2014 – 2020 do spoločného rozpočtu odvedie 7 miliárd eur, ale naše príjmy v tom istom období presiahnu v bežných cenách 20 miliárd eur. Pozitívna bilancia pre Slovensko je teda 13 miliárd eur." Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Šefčovič 2012 EurActiv


...300 tisíc mladých ľudí, ktorí museli utiecť za prácou do zahraničia a dnes sú oni migrantami.

Podobný výrok sa v predvolebných debatách za posledný týždeň vyskytol už tretí krát. Okrem Matoviča ho vyslovil aj Boris Kollár . Prieskum Podnikateľskej aliancie Slovenska, ktorý bol médiami zverejnený v decembri 2015 uvádza, že 300 tisíc občanov krátkodobo alebo dlhodobo pracuje mimo hraníc Slovenska. Matovičovu frázu chápeme v zmysle, že počítame všetkých ľudí, ktorí pracujú (krátkodobo či dlhodobo) mimo hraníc Slovenska. Aj keď Igor Matovič neuvádza obdobie, z ktorého údaj pochádza, vychádzame práve z prieskumu PAS a výrok hodnotíme ako pravdivý.

Boris Kollár
Prieskum
médiami
UNHCR


Za valorizáciu dôchodkov 60 % vášho (Sme rodina, pozn.) klubu nezahlasovalo.

Hlas do parlamentu podal návrh na zvýšenie dôchodkov, o ktorom sa hlasovalo 23. júna 2022. Strana Petra Pellegriniho navrhovala, aby sa dôchodky zvýšili o ďalších 3,3 % k 1,3 %, o ktoré už stúpli.

Poslanci návrh odmietli v prvom čítaní. Väčšina koalície sa zdržala, za však hlasovala časť poslancov Sme rodina. Za opozičný návrh hlasovalo šesť zo 17 poslancov ich poslaneckého klubu. Ôsmi poslanci sa zdržali, dvaja nehlasovali a jedna poslankyňa bola neprítomná. Za valorizáciu dôchodkov nezahlasovalo teda približne 65% poslancov klubu Sme rodina. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

návrh hlasovalo


Vladimir Putin urobí to, čo všetci vieme, že urobí znovu. On už napadol svojich susedov trikrát, odkedy je pri moci, 2008, 2014, 2022.

Rusko za vlády Vladimira Putina v roku 2008 podniklo vojenskú inváziu na územie Gruzínska. V roku 2014 nezákonne anektovalo časť Ukrajiny a v roku 2022 spustilo plnoformátovú inváziu na Ukrajine. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Súčasný ruský prezident Vladimir Putin zastával úrad prezidenta v rokoch 2000 až 2008 a neskôr opäť v rokoch 2012 až do súčasnosti. Počas obdobia medzi májom 2008 a májom 2012, kedy bol prezidentom Ruskej federácie Dmitrij Medvedev, Vladimir Putin zastával úrad predsedu vlády. Rusko vojensky napadlo susediace krajiny trikrát od roku 2000, teda odkedy Vladimir Putin zastáva pozíciu najvyšších ústavných činiteľov.

2008 - Ruská vojenská invázia Gruzínska

Po kolapse Sovietskeho zväzu vypukli na území samostatného Gruzínska dva separatistické konflikty. Jednotky separatistov z Južného Osetska bojovali s gruzínskou armádou v rokoch 1991 až 1992 a v rokoch 1992 až 1994 sa odohrala vojna s Abcházskom . Prvý konflikt si vyžiadal životy tisíca obetí, zatiaľ čo pri vojne s Abcházskom zomrelo 10-tisíc ľudí, z čoho zhruba dve tretiny tvorili civilisti. Podľa odborných odhadov bolo z územia Abcházska vysídlených 250-tisíc Gruzíncov, pričom naspäť sa vrátilo len 50-tisíc z nich. Po ukončení konfliktov ostali separatistické územia medzinárodne izolované a neboli uznané žiadnym štátom, teda boli de iure územím Gruzínska (. pdf , s. 45-48).

V Gruzínsku došlo počas prvej dekády nového milénia ku začiatku kooperácie so Spojenými štátmi americkými, NATO a Európskou úniou. Izolované separatistické územia Južného Osetska a Abcházska začali v tomto období prehlbovať svoje ekonomické a politické vzťahy s Ruskom (. pdf , s. 45-48). Ruské úrady začali napríklad občanom týchto sporných území udeľovať ruské pasy.

Tieto skutočnosti viedli k nárastu napätia, ktoré vyústilo do ozbrojeného konfliktu medzi separatistickými územiami a Gruzínskom v auguste 2008. Proruské separatistické hnutia v gruzínskych regiónoch Južné Osetsko a následne Abcházsko rozpútali boje proti štátnym bezpečnostným zložkám gruzínskej vlády. Vtedajší gruzínsky prezident, Mikheil Saakašvili, reagoval vyslaním vojenských jednotiek s cieľom obnoviť kontrolu nad Južným Osetskom.

Rusko odpovedalo vojenskou inváziou na gruzínske územie pod zámienkou ochrany civilného obyvateľstva a ruských občanov, ktorým predtým udelilo pasy. Ruské jednotky vstúpili na územie Gruzínska a obsadili viaceré mestá. Konflikt trval 5 dní a skončil stratou kontroly Gruzínska nad Južným Osetskom a Abcházskom . Rusko tieto územia po vojne uznalo za nezávislé ako prvý suverénny štát na svete.

2014 - Ruská anexia Krymu a podpora separatistických hnutí na Donbase

V novembri 2013 sa ukrajinská vláda prezidenta Viktora Janukovyča rozhodla nepodpísať plánovanú Asociačnú dohodu s Európskou úniou, čo viedlo k masovým protestom známym ako Euromajdan. Po eskalácii nepokojov a streľbe do demonštrantov Janukovyč vo februári 2014 opustil Ukrajinu a ukrajinský parlament vymenoval novú prechodnú vládu (. pdf , s.11).

V reakcii na tieto udalosti Rusko koncom februára 2014 vojensky obsadilo polostrov Krym. Neidentifikované ozbrojené jednotky, neskôr potvrdené ako ruské špeciálne sily, prevzali kontrolu nad letiskami na Kryme a proruské jednotky obsadili krymský regionálny parlament. V marci krymský parlament vyhlásil nezávislosť a referendum o pripojení k Rusku, ktoré podľa ruských úradov podporilo 95,5% voličstva. Toto referendum nebolo uznané medzinárodným spoločenstvom.

V máji 2014 separatisti podporovanými Ruskom na ukrajinskom Donbase vyhlásili nezávislosť Luhanskej a Doneckej republiky. Moskva ich aktívne podporovala materiálne aj personálne . Vyhlásenie separatistických republík viedlo k ozbrojenému konfliktu medzi ukrajinskou armádou a neštátnymi vojenskými skupinami zo separatistických regiónov. Aktívne boje ukončil podpis Minských dohôd.

2022 - Ruská vojenská invázia Ukrajiny

24. februára 2022 ruské ozbrojené sily prekročili ukrajinské hranice z troch smerov – z Bieloruska, Ruska a anektovaného Krymu. V prvých týždňoch invázie ruské ozbrojené sily postupovali skrz separatistické územia smerom na juh k mestu Mariupol a smerom na sever ku Charkovu. Ruské jednotky prichádzajúce zo severu z Bieloruska a z ruskej Kurskej a Brianskej oblasti obsadili severovýchodné regióny Ukrajiny, pričom prišli až na predmestie Kyjeva a do ďalších veľkých miest.

Ukrajina v reakcii na ruskú vojenskú inváziu vyhlásila stanné právo (. pdf , s. 5) a začala sa rozsiahla vojna, ktorá pretrváva dodnes. Po neúspešnom pokuse o obsadenie Kyjeva sa Rusko sústredilo na východ a juh Ukrajiny, kde si udržuje kontrolu na rozsiahlymi územiami. Okrem toho sú terčom ruskej vojenskej invázie aj civilisti v ukrajinských mestách na celom území Ukrajiny, ktoré Rusko pravidelne bombarduje ( tu , tu , tu , tu , tu , tu , tu ).

Južného Osetska
Abcházskom
pdf
pdf
začali
udeľovať
rozpútali
reagoval
udelilo
Južným Osetskom
Abcházskom
uznalo
rozhodla
opustil
pdf
prevzali
obsadili
vyhlásil
nebolo
separatisti
vyhlásili
podporovala
personálne
viedlo
ukončil
prekročili
postupovali
smerom
obsadili
pdf
tu
tu
tu
tu
tu
tu
tu