Oni (utečenci zo Sýrie, pozn.) ale nemôžu sa do Sýrie vrátiť a viete z akého jednoduchého, ale žiaľ veľmi smutného dôvodu? Že tie sankcie, ktoré podporuje aj Slovensko, sankcie, ktoré podporuje Európska únia, to nie sú sankcie, ktoré zabraňujú do Sýrie dodávať zbrane a muníciu. To sú sankcie, ktoré zabraňujú Sýrii nakupovať medicínske vybavenie, nakupovať lieky.

Európska únia začala uvaľovať sankcie na sýrsky režim krátko po násilnom potlačení protestov voči režimu Bašára al-Assada v roku 2011. Sankcie a reštrikcie voči Assadovmu režimu boli od prvého momentu namierené voči Sýrčanom napojeným na režim alebo voči tým, ktorí boli s prezidentom Assadom v príbuzenskom vzťahu. Sankcie z roku 2011 zahrňovali embargo na vývoz zbraní a technológie, ktorá by sa dala využiť na útlak obyvateľstva. Po dohode z roku 2013 umožnila EÚ export zbraní pre sýrske opozičné skupiny. V nasledujúcich rokoch EÚ rozšírila embargo na ďalšie oblasti, nikdy sa však priamo netýkali zákazu vývozu liekov do Sýrie. Práve naopak, EÚ je od začiatku konfliktu najväčším donorom humanitárnej pomoci. Za 7 rokov prispela na humanitárnu pomoc sumou presahujúcou 10 miliárd eur. Zároveň je však nedostatočné medicínske vybavenie podľa Svetovej zdravotníckej organizácie nepriamym dôsledkom uvalených sankcií. Výrok Mariana Kotlebu preto hodnotíme ako zavádzajúci. K výroku Mariana Kotlebu sa vo svojom statuse na Facebooku vyjadrilo aj Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky, ktoré ho označilo za tzv. haluz a hlúposť. " Haluzou je, keď poslanec Kotleba oduševnene argumentuje, že sankcie EÚ bránia Sýrii nakupovať lieky, a preto musia deti vo vojnou ťažko skúšaných oblastiach umierať. S tým sa ani nedá polemizovať, to je jednoducho hlúposť. " Katastrofálna situácia zdravotníckych centier, nedostatok liekov a prístrojov je podľa viacerých zahraničných médií nepriamym dôsledkom sankcií. Na kritickú situáciu v sýrskom zdravotníctve poukázali aj lekári zo Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Lekári pôsobiaci v Sýrii sa sťažujú na nedostatok zdravotníckych pomôcok a liekov. Chýba napríklad nitroxid, potrebný do anestetík. Na tie platí embargo, pretože môžu byť použité aj do bômb, ktoré používa sýrska armáda. EÚ spoločne s OSN sa na konferencii v Bruseli o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu 24.- 25. apríla 2018 prisľúbili pomoc pre Sýrčanov v Sýrii vo výške 3,5 miliardy eur na rok 2018 a 2,7 miliardy eur na roky 2019 - 2020. Kompletný prehľad finančných čísiel a formy humanitárnej pomoci, asistencie a podpory pre celý región Blízkeho východu možno nájsť v správe Európskej únie. Veľvyslanec Ľubomír Čaňo zo Stáleho zastúpenia SR pri Európskej únii uviedol, že Slovensko vyčlení z fondu rozvojovej pomoci na humanitárne potreby pre Sýriu 600 tisíc eur na nasledujúce tri roky. Sankcie a embargá voči sýrskemu režimu boli predĺžené 28. mája 2018 až do 1. júna 2019. Sankcie voči sýrskemu režimu zahŕňajú ropné embargo, obmedzenie určitých investícií, zmrazenie aktív sýrskej centrálnej banky v EÚ, obmedzenie vývozu zariadení a technológií, ktoré by sa mohli použiť na vnútornú represiu, ako aj zariadení a technológií určených na sledovanie a odpočúvanie internetovej alebo telefonickej komunikácie. Zákaz sa týka aj cargo letov sýrskych leteckých spoločností, predaja a obchodu s luxusným tovarom a niekoľkých ďalších oblastí. Absolútne zbrojné embargo voči Sýrii nebolo v máji 2013 predĺžené. Namiesto toho bol v EÚ prijatý návrh, že sa povolí dodávanie zbraní sýrskym ozbrojeným opozičným skupinám. Export zbraní pre sýrsku vládu je naďalej vylúčený. Denník The Guardian informoval v júli 2016 o tom, že napriek uvaleným sankciám 8 krajín východnej a strednej Európy, medzi nimi aj Slovensko, schválilo predaj zbraní do krajín na Blízkom východe, ktoré dodávajú zbrane Sýrii. Na Blízky východ sa mali predať tisíce útočných zbraní, ako sú útočné pušky AK-47, mínomety, raketomety, protitankové zbrane a guľomety. Existuje podozrenie, že veľká časť z tohto arzenálu neskôr skončila na území Sýrie, kde prispela v bojoch občianskej vojny. Podľa správy viacerých investigatívnych skupín používajú zbrane a strelivo zo strednej a východnej Európy, ktoré boli identifikované na sociálnych sieťach, " jednotky Slobodnej sýrskej armády, ktorú podporuje Západ, ale aj bojovníci z islamistických skupín ako je Front an-Nusra, Ansár aš-Šám, Dáiš/Islamský štát alebo frakcie bojujúce za sýrskeho prezidenta Bašára Asada ". Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

sankcie export embargo najväčším nepriamym Facebooku nepriamym nedostatok prisľúbili správe Slovensko predĺžené povolí Guardian používajú


Macron sa snaží vytvoriť nové bezpečnostné sily.

Emmanuel Macron je zástancom väčšej integrácie európskej bezpečnosti a myšlienky vytvorenia samostatnej európskej armády. Tvrdenie Štefana Harabina preto hodnotíme ako pravdivé. O projekte spoločnej európskej obrany hovorí už zakladajúca Zmluva o Európskej únii: „ Rozhodnutí uskutočňovať spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku vrátane postupného utvárania spoločnej obrannej politiky, ktorá by mohla viesť v súlade s ustanoveniami článku 42 k spoločnej obrane, čím sa upevní európska identita a nezávislosť v záujme posilnenia mieru, bezpečnosti a pokroku v Európe a vo svete.” Myšlienku spoločného obranného projektu v posledných rokoch obnovil najmä francúzsky prezident Emmanuel Macron. Ten okrem iného tvrdí, že Európa nemôže byť bezpečná bez pravej európskej armády a mala by sa vedieť brániť sama. Podotkol, že na obranu zo strany USA ako spojenca sa nedá naďalej spoliehať. Macron v júni 2018 sformoval koncept spoločnej Európskej intervenčnej iniciatívy (EI2) pre účely krízových misií. Nemecko i Veľká Británia túto myšlienku podporili, no poukázali na nutnosť štruktúrovania obrannej spolupráce, aby nedošlo k vytvoreniu paralelnej platformy k Severoatlantickej aliancii. K iniciatíve sa pridali aj Belgicko, Dánsko, Estónsko, Francúzsko, Holandsko, Portugalsko a Španielsko.

Zmluva obnovil sformoval


Vy (Radičovej vláda, pozn.) ste zvýšili daň z pridanej hodnoty.

Počas vlády Ivety Radičovej (2010-2012) sa DPH zvýšila o jeden percentuálny bod z 19 na 20 %, s tým, že pri poklese deficitu verejných financií pod 3 % HDP sa mala daň opäť znížiť na pôvodnú úroveň, a to v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. O danom zákone sa hlasovalo 30.11.2011. Návrh zákona v prvom čítaní prešiel. Zo 144 poslancov hlasovalo za prijatie návrhu 80 (vrátane Sulíka a celej strany SaS) a zdržalo sa 64. Návrh zákona v druhom čítaní tiež prešiel . Zo 143 prítomných, hlasovalo za 79 (opäť celá SaS), proti 60 a zdržali sa 4. Návrh zákona prešiel aj v treťom čítaní. Za bolo 78 (celá SaS), proti 63 a zdržali sa 3.

zvýšila prešiel. prešiel prešiel


Zažili sme snahu na základe jedného vysvedčenia nepúšťať deti na stredné školy, čo aj Ústavný súd nakoniec zrušil na môj návrh...

Podľa zákona, ku ktorému výrok referuje, nemali byť pripustení k štúdiu na gymnáziu žiaci s horším priemerom ako 2,0, v prípade stredných odborných škôl 2,75. Ústavný súd tento zákon označil na podnet skupiny poslancov za protiústavný. Parlament tak musí do šiestich mesiacov návrh zákona pozmeniť v súlade s rozhodnutím súdu. Podľa mediálnych správ bol iniciátorom alebo jedným z iniciátorov práve Beblavý. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Novely chcela dať prejednať Ústavnému súdu opozícia. Návrh podalo 31 poslancov NRSR, pričom podľa mediálnych zdrojov bol iniciátorom Miroslav Beblavý . Podľa jeho vyjadrenia :

prejednať
Návrh
bol
iniciátorom
Miroslav
Beblavý
vyjadrenia
urobiť
Zákon
tu
Ústavy SR
tomto znení


Mesto obralo školu (v Trnovom, pozn.) o 9-tisíc plus o 6-tisíc na ešte iných veciach.

Správa o kontrole ZŠ s MŠ Dolná Trnovská uvádza pochybenie zriaďovateľa (Žilina), ktorý nepoukazoval také finančné prostriedky, v akom rozsahu boli určené záväznými ukazovateľmi v rozpočte mesta. Mesto teda skutočne "obralo" školu o časť prostriedkov. Demagog.SK nezistil o akú sumu išlo. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Demagog.SK zistil, že v júni 2014 bol poverený kontrolór na vykonanie kontroly v ZŠ s MŠ Dolná Trnovská. Správa (.pdf, s. 1-4) o výsledku kontroly bola predložená v septembri 2014 a uvádza: "Na základe vykonanej kontroly nakladania s majetkom a hospodárenia s finančnými prostriedkami v kontrolovanom subjekte Základná škola s materskou školou, Dolná Trnovská 36, 010 01 Žilina kontrolný orgán zistil celkom 41 kontrolných zistení. Kontrolné zistenia uvedené v tejto správe poukazujú na nedodržiavanie platnej legislatívy, vnútorné smernice, ktoré si kontrolovaný subjekt prijal, ako aj na vnútorné smernice, ktoré prijal zriaďovateľ, avšak vzťahujú sa aj na kontrolovaný subjekt. Na strane kontrolovaného subjektu, ale aj zo strany zriaďovateľa neboli dodržané legislatívne postupy v súvislosti s poukazovaním finančných prostriedkov v rámci schváleného rozpočtu v rozpočtovom roku. V tomto prípade kontrolný orgán poukazuje na skutočnosť, že zo strany zriaďovateľa dochádza k pochybeniu v tom, že nepoukazuje finančné prostriedky v rozsahu, ktoré boli určené záväznými ukazovateľmi určenými v rozpočte." Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa


Robert Kaliňák nedávno v nejakom rozhovore hovoril o tom, že áno, aj zbrane pomáhajú nastoleniu mieru.

Robert Kaliňák v rozhovore pre Infovojnu v decembri 2023 povedal, že mier chránia predovšetkým zbrane. Výrok hodnotime ako pravdivý.

19. decembra 2023 bol Robert Kaliňák hosťom v dezinformačnom médiu Infovojna. Odpovedal tak na otázku, či bude Slovensko naďalej predávať Ukrajine vyrobenú muníciu, čo jeden z moderátorov označil za kontraproduktívne v súvislosti s dosiahnutím mieru. Moderátori sa tiež zaujímali o to, či budeme podporovať firmy, ktoré opravujú zničenú ukrajinskú techniku.

Robert Kaliňák odpovedal, že mier chránia predovšetkým zbrane ako „odstrašujúci prvok“ a vyhlásil, že sú potrebné bez ohľadu na to, či ich niekto chce, alebo nie, pretože „v opačnom prípade by ste sa stali toho jednoznačnou obeťou.“ ( 1:17:51 )

Infovojna, ktorému Kaliňák poskytol rozhovor, bolo občianskym združením Konšpirátori zaradené na zoznam stránok so sporným obsahom z hľadiska dôveryhodnosti a kvalite obsahu.

zaradené


Teraz Nemci prijali zastropovanie cien plynu až do roku 2024 a títo tu dokážu niečo zagarantovať iba do konca roka.

Vo štvrtok Olaf Scholz oznámil , že Nemecká vláda sa bude zaoberať rastúcimi cenami plynu a energií. Podľa nového plánu má vláda predstaviť opatrenia v októbri, pričom medzi opatreniami je aj zastropovanie cien plynu platné do jari 2024. Zastropovanie sa má týkať domácností a podnikov. V čase relácie ešte tieto opatrenia neboli prijaté, zatiaľčo na Slovensku je časť produkcie elektrární určená pre domácnosti zastropovaná až do roku 2024, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Na leveli EÚ sa stále rokuje o jednotných opatreniach ako postupovať s vysokými cenami plynu a energií. Minister hospodárstva SR sa vyjadril, že EÚ rokuje o cenových stropoch na všetok dovážaný plyn teda aj z Nórska, Azerbajdžanu alebo Alžírska. Túto iniciatívu podpísalo pätnásť členských krajín vrátaní Slovenska, avšak proti sa vyjadrilo Nemecko a EK podnet odmietla.

Úrad pre reguláciu sieťových odvetví ( ÚRSO ) stanovuje maximálne ceny pre odberateľov podliehajúcich cenovej regulácii každý rok určením tzv. cenových stropov, tie sa do konca roka meniť nebudú.

Hegerova vláda navrhla, aby sa domácnostiam zastropovala cena elektrickej energie. Momentálne sa zaoberajú aj cenou plynu. Napriek tomu môžu niektorým domácnostiam chodiť vysoké preddavky za elektrinu.

Vláda zastropovala len silovú zložku na úroveň 61,21 eura za megawatthodinu. Zvyšok ceny tvorí distribučná a prenosová sústava (drôty, transformátor, pracovníci) atď. Zastropovanie sa nevzťahuje na straty počas distribúcie energie. Dodávatelia elektrickej energie si všetky tieto náklady môžu premietnuť do konečnej sumy.

Vo februári 2022 ministerstvo hospodárstva SR iniciovalo podpis memoranda s majoritným akcionárom Slovenských elektrární, spoločnosťou Slovak Power Holding Group. Dokument obsahuje záväzok spoločnosti predávať elektrickú energiu vybraným odberateľom v celkovom objeme 6,15 TWh za cenu 61,20 € / MWh počas rokov 2023 a 2024.

oznámil rokuje rokuje ÚRSO vláda preddavky memoranda predávať


Od 15. júna 2017 nebudú v EÚ nijaké dodatocné roamingové poplatky, ceny budú rovnaké ako pri vnútroštátnej sadzbe, uvádza stránka Európskej únie . Podrobnosti opisuje napríklad Pravda : " Od tohto dátumu si operátori nebudú môct úctovat žiadne poplatky navyše za roamingové hovory. Cena za volania, SMS alebo dáta v zahranicí bude musiet byt rovnaká ako v domácej krajine. Operátori pri roamingových volaniach budú môct svojim zákazníkom síce úctovat poplatky nad rámec paušálu, avšak v rovnakej výške ako je štandardná cena za minútu hovoru, SMS alebo 1 MB prenesených dát v domácej krajine, ". Existencia urcitých poplatkov, aj ked regulovaných a minimálnych, nie je vylúcená, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Portál Mobilmania píše: " Mobilní poskytovatelia si budú môct stanovit množstvo minút, SMS a dát. Za všetky dalšie služby nad limit si bude môct operátor pýtat poplatok. Kolko to bude, nie je zatial známe. Má to byt ale menej, ako sú aktuálne regulované sumy za roaming. Nie je zatial známe, aký limit nastaví Európska únia na pocty minút, SMS ci dát, za ktoré si nebudú môct pýtat od zákazníkov peniaze navyše. " Stránka Európskej únie upresnuje: " What does the end of roaming charges mean? It means that from 15 June 2017 you can use your mobile device when travelling in the EU paying the same prices as at home (domestic prices). For instance, if you pay for a monthly volume of minutes, SMS and data in your country, any voice call, SMS and data session you make while travelling abroad in the EU will be deducted from that volume as if you were at home, with no extra charges. This means the end of roaming charges as Europeans experience them today in their daily life.

Európskej únie
Pravda
Mobilmania
Európskej únie
CBC News


Ja v tejto chvíli sa úplne presne neviem vyjadriť k programu roku 2013, pretože ten program zatiaľ nie je k dispozícii s presnými termínami.

Zora Jaurová nemá pravdu, pretože na oficiálnych stránkach EHMK je k dispozícii program i kalendár akcií, vrátane popisov a presných termínov týchto akcií.

EHMK program kalendár


Veľké medzinárodné site ako je BBC, CNN nás dalo na 3. miesto, britský Guardian dokonca na prvé miesto top destinácií. Dokonca trošku tak sa smejem, lebo na 10 mieste je New York, aby bolo jasné. To znamená veľké články, ktoré vyšli v mienkotvorných denníkoch ako je francúzsky Le Monde, Frankfurter Allgemeine Zeitung alebo v švajčiarskom Neue Zürcher Zeitung a podobne.

Vladimír Beskid si situáciu trochu prifarbuje. BBC v skutočnosti neumiestnilo Košice na 3. miesto vlastného rebríčka, ale informovalo o umiestnení v rebríčku CNN. Britský Guardian nepublikoval rebríček v poradí 10 najlepších destinácii, ale jednalo sa o list 10 "ekonomicky výhodných destinácii" bez poradia, v ktorých boli Košice uvedené ako prvé a New York ako 10. Čo sa týka ďalších spomínaných článkov, minimálne článok v nemeckom Frankfurter Allgemeine Zeitung nespĺňa úplne charakteristiku "veľkých článkov", keď tento článok informoval najmä o Schusterovom múzeu v Medzeve a Košice ako hlavné mesto kultúry spomenul iba okrajovo. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. BBC vydalo článok , v ktorom informovalo o tom, že CNN označilo Košice za 3. top cestovateľskú destináciu pre rok 2013 (po Škótsku a Maroku). Guardian zverejnil zoznam odporúčaných destinácií pre rok 2013 pre ekonomicky výhodné (bargain) destinácie. Nadpis tohto článku je "10 z najlepších ekonomicky výhodných destinácii pre rok 2013" a pravdou je, že Košice sú uvedené ako prvé a New York ako posledný, 10. Je potrebné však povedať, že sa nejednalo o poradie, ale o 10 tipov, čo dokumentuje aj správa na portály Slovakia Travel, ktoré hovoria o tom, že Guardian zaradil Košice medzi "najlepšie ekonomicky výhodné destinácie". Vo francúzskom denník LeMonde vyšiel v januári 2013 rozsiahly článok o meste Košice a prípravách súvisiacimi s titulom hlavného mesta kultúry 2013. Švajčiarský denník Neue Zürcher Zeitung 14. januára 2013 prezentoval historické bohatstvo mesta Košice, ako európskeho hlavného mesta kultúry 2013. V denník Frankfurter Allgemeine Zeitung vyšiel v januári 2013 článok, ktorý spomínal Košice ako Európske hlavné mesta kultúry, jeho hlavné zameranie však bolo predovšetkým múzeum kamier a kinematografie bývalého prezidenta Schustera v Medzeve pri Košiciach. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

článok
CNN
Guardian
hovoria
LeMonde
Neue Zürcher Zeitung
Frankfurter Allgemeine Zeitung


Zákon č. 336/2015 Z. z. o podpore najmenej rozvinutých okresov (...) Podľa tohto zákona bude vláda podporovať špeciálny zvýhodnený režim, ktorý sa vzťahuje na definované okresy. Ide predovšetkým o uprednostnený prístup k podpore z európskych fondov, zásadne výhodnejšie podmienky pre získanie investičných stimulov a zvýhodnené podmienky pre tvorbu pracovných miest.

Podľa zákona Zákon č. 336/2015 Z. z účinného od 15. decembra 2015 existujú tzv. akčné plány, funkčné vždy na obdobie 5 rokov. Podľa tohto zákona sa realizuje pozitívna diskriminácia najmenej rozvinutých okresov SR, a to formou napríklad aj tvorbou nových pracovných miest, podporou získavania investičných stimulov Ministerstva hospodárstva SR alebo finančnou podporou poskytovanou z Európskeho štrukturálneho a investičných fondov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon č. 336/2015 Z. z. z 11. novembra 2015 hovorí o podpore najmenej rozvinutých okresov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V zákone sa spomína aj akčný plán. "Najmenej rozvinutému okresu sa poskytuje podpora v súlade s týmto zákonom. Prijímateľom podpory v najmenej rozvinutom okrese sú obce nachádzajúce sa v najmenej rozvinutom okrese a ďalšie subjekty územnej spolupráce v súlade s Akčným plánom rozvoja najmenej rozvinutého okresu (ďalej len „akčný plán“)." Vypracovanie akčného plánu a vyhodnotenie jeho plnenia zabezpečuje Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Zákon ďalej uvádza: "Akčný plán je vládou Slovenskej republiky schválený záväzný dokument zameraný na odstraňovanie zaostávania najmenej rozvinutého okresu" Čo presne akčný plán obsahuje a čo je jeho úlohou? Analýza nepriaznivého hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho stavu najmenej rozvinutého okresu, zhodnotenie jeho rozvojového potenciálu, návrh opatrení a úloh na zabezpečenie realizácie a plnenia akčného plánu, časový harmonogram, spôsoby a zdroje financovania, monitorovanie a hodnotenie dosiahnutého pokroku. "Akčný plán obsahuje odporúčania pre monitorovacie výbory pre operačné programy financované z Európskych štrukturálnych a investičných fondov vo vzťahu k poskytovaniu pomoci pre najmenej rozvinuté okresy." Spravidla sa akčný vypracováva na obdobie 5 rokov. V zákone sa objavuje okrem iného aj tzv. regionálny prostriedok, čo je: "finančný príspevok poskytovaný z rozpočtovej kapitoly ministerstva dopravy v súlade s akčným plánom." Čo sa týka zmienky o EU fondoch, uvádza sa: "Akčný plán obsahuje odporúčania pre monitorovacie výbory pre operačné programy financované z Európskych štrukturálnych a investičných fondov vo vzťahu k poskytovaniu pomoci pre najmenej rozvinuté okresy." Zákon nadobudol účinnosť 15. decembra 2015. ÚPSVaR na svojom servery od 15. decembra 2015 každý štvrťrok zverejňuje zoznam najmenej rozvinutých okresov (NRO). K 20. januáru 2017 bol publikovaný zoznam okresov za 4. štvrťrok 2016, patria medzi ne: Lučenec, Poltár, Revúca, Rimavská Sobota, Veľký Krtíš, Kežmarok, Sabinov, Svidník, Vranov nad Topľou, Rožňava, Sobrance, Trebišov. Tieto okresy sa označujú ako najmenej rozvinuté na základe evidovanej miery nezamestnanosti, vypočítanej z disponibilného počtu uchádzačov o zamestnanie, ktorú vykazuje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. Okres môže byť takto označený, ak v období za aspoň deväť kalendárnych štvrťrokov počas predchádzajúcich dvanástich po sebe nasledujúcich kalendárnych štvrťrokov bola nezamestnanosť vyššia ako 1,6 násobok priemernej miery evidovanej nezamestnanosti v Slovenskej republike za rovnaké obdobie. Stránka nro.vlada.gov.sk ponúka verejnosti bližšiu špecifikáciu akčného plánu (AP). V rámcovej osnove v časti strategická a realizačná časť sa doslova uvádza: "Spôsoby a zdroje financovania. Akčné plány budú financované: z európskych štrukturálnych a investičných fondov,..." Hlavným cieľom akčného plánu je vytvárať priestor pre udržateľné pracovné miesta a podporiť hospodársky rozvoj v okrese. V praxi ide o to, aby sa v menej rozvinutých oblastiach vytvárali nové pracovné miesta (najmä trvalé, ale aj dočasné a sezónne) a podmienky pre tvorbu nových pracovných miest v budúcnosti. ( .pdf , str. 2) Podstatou Zákona č. 336/2015 Z. z. je, že ustanovuje pozitívnu diskrimináciu NRO oproti iným okresom. Znamená to, že NRO získava oproti iným okresom prístup k niektorým formám finančnej aj nefinančnej podpory pre zámery zahrnuté v AP. Finančnou podporou zo štátneho rozpočtu je: - regionálny príspevok (financie uvoľnené zo štátneho rozpočtu, určené na rýchly rozbeh kľúčových opatrení v AP), - priama podpora z existujúcich programov a osobitných štátnych podporných fondov (napr. investičné stimuly Ministerstva hospodárstva SR, Štátny fond rozvoja bývania, Envirofond, Program rozvoja vidieka a pod.), a finančnou podporou poskytovanou z Európskeho štrukturálneho a investičných fondov sú: - špecifické výzvy pre NRO (napr. národné projekty Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR), - dopytové výzvy v rámci jednotlivých operačných programov - bodové zvýhodnenie pri dopytovo orientovaných výzvach, - očakávané využitie finančných nástrojov – Slovenský investičný holding. V dokumente (.pdf, str.3) sa k týmto príspevkom taktiež uvádza: "Táto podpora má za cieľ vyvolať aj zvýšenie súkromných investícií a nasmerovanie financií z rozpočtov miest, obcí a VÚC" Tento zákon bol vytvorený v rámci naplnenia jedného zo záväzkov druhého sociálneho balíčka. Vládny balíček obsahuje 15 opatrení a jedným z nich je pomoc pre okresy s vysokou mierou nezamestnanosti. Konkrétne opatrenie znie: "Pre regióny s mierou nezamestnanosti nad 20% bude zákonom vytvorený automatický mechanizmus nárokovateľnej podpory týchto regiónov formou zvýhodnenia verejných aj súkromných investícií, budovania cestnej a lokálnej infraštruktúry, podpory zamestnávania, umiestňovania verejných inštitúcií a iných foriem motivácie investovať v týchto regiónoch, zamestnávať a zamestnať sa." ( SMER-SD ) Akčné plány boli schvaľované v priebehu roku 2016 na výjazdových rokovaniach vlády. Jedným takým bolo výjazdové rokovanie v Lučenci z 23. júna 2016, kde vláda schválila akčný plán pre lučenecký okres. "Hlavným cieľom je znížiť mieru nezamestnanosti v okrese podporou vytvorenia 1440 pracovných miest do roku 2020, uviedol v predloženom materiáli rezort dopravy." Dátum zverejnenia analýzy: 02.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon č. 336/2015 Z. z.
zverejňuje
označujú
nro.vlada.gov.sk
.pdf
SMER-SD
schválila


Mimochodom, je dvadsiate výročie vstupu do NATO, kde som viedol rokovania.

Slovensko sa členom NATO stalo 29. marca 2004. Ivan Korčok sa na vstupe Slovenska do Severoatlantickej aliancie spolupodieľal na dvoch funkciách. V rokoch 1999 až 2001 bol zástupcom vedúceho misie Slovenskej republiky pri NATO v Bruseli. Od roku 2002 do roku 2003 pôsobil ako vedúci delegácie Slovenskej republiky pre prístupové rokovania do NATO.

Do NATO sa Slovenská republika dostala spolu s ďalšími šiestimi krajinami, vrátane Bulharska, Estónska, Lotyšska, Litvy, Rumunska a Slovinska. Išlo o najväčšie rozšírenie NATO v histórii. Slovensko sa do NATO dostalo neskôr než Poľsko, Česká republika a Maďarsko, ktoré sa stali členmi už v roku 1999.

stalo bol pôsobil dostala stali


A my sme jasne každému nelegálnemu migrantovi, ktorý sa ocitol na našej hranici, pretože my sme ju fyzicky obsadili, viete, že predtým bola úplne voľná hranica slovensko-maďarská a mohli ste sa prechádzať na hríby, kde len, kde len ste chceli. My sme ju kompletne obsadili, tá, čo bola vlastne, nás spájala s Maďarskom. A priamo naši policajti diskutovali s nelegálnymi migrantami, ktorí prišli na našu hranicu. A im sme vysvetľovali. Máte veľmi rýchlo na výber. Prekročíte hranicu Slovenskej republiky a budete zatknutí alebo sa otočíte a pôjdete do iných krajín, v ktorých možno to majú inak, ale na našej, v našej krajine platia schengenské pravidla.

K tejto téme sme nenašli žiadne údaje, ktoré by dôveryhodnosť výroku vyvracali alebo potvrdili. Preto považujeme tento výrok za neoveriteľný.


Slovensko bolo vyradené z procedúry nadmerného deficitu a Európska komisia nás zaradila do elitnej skupiny štyroch krajín eurozóny s najzodpovednejším rozpočtom.

Hoci je skutocne pravda, že Slovensko bolo vyradené z procedúry nadmerného deficitu, nie je pravdou, že Európska komisia zaradila slovenský rozpocet do elitnej skupiny štyroch krajín eurozóny s najzodpovednejším rozpoctom. V skutocnosti je slovenský rozpocet v top 5 najzodpovednejších rozpoctov. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. Podobný výrok o vyradení Slovenska z procedúry nadmerného deficitu hovoril predseda SMER-SD Robert Fico opakovane (napríklad 14. decembra 2014 V politike , 23. novembra 2014 O5M12 alebo 14. septembra 2014 v relácii O5M12 ) Informácie o procedúre nadmerného deficitu (deficit nad 3 % HDP) na stránke Európskej komisie potvrdzujú, že v súcasnosti je v tomto mechanizme 11 z 28 štátov EÚ. Slovensko sa medzi nimi nenachádza a nachádza sa v skupine krajín vyradených z tejto procedúry, ked sme boli vyradení 20. júna 2014. Deficit Slovenska v roku 2013 bol podla Eurostat na úrovni 2,9 % HDP O vyradení Slovenska z procedúry nadmerného deficitu informovali TASR a SITA 2. júna 2014. Išlo celkovo o šest krajín, pre ktoré EK navrhla ukoncit procedúru nadmerného deficitu. a to Belgicka, Ceskej republiky, Dánska, Rakúska, Holandska a Slovenska. Druhá cast výroku "Európska komisia nás zaradila do elitnej skupiny štyroch krajín eurozóny s najzodpovednejším rozpoctom", však nie je fakticky presná. Na túto faktickú nepresnost zo strany predstavitelov SMER-SD sme upozornovali už v minulosti ( O5M12 , 30. novembra 2014). Minister financií Peter Kažimír po zverejnení hodnotenia komisie hovoril, že slovenský rozpocet bol hodnotený medzi štyrmi najlepšími v rámci eurozóny. Podla oficiálnej správy EK je však slovenský rozpocet medzi piatimi najlepšími. Európska komisia, 28. novembra 2014 The assessment of the Draft Budgetary Plans led to the conclusion that: Five Member States are considered as compliant: Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Slovakia Four Member States are considered as broadly compliant: Estonia, Latvia, Slovenia and Finland Seven Member States are at risk of non-compliance: Belgium, Spain, France, Italy, Malta, Austria and Portugal Plans compliant with the country's obligations under the Stability and Growth Pact Germany The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Germany is compliant with the provisions of the SGP. ... Ireland The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Ireland is compliant with the provisions of the SGP. ... Luxembourg The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Luxembourg is compliant with the provisions of the SGP. ... The Netherlands The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of the Netherlands is compliant with the provisions of the SGP. .... Slovakia The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Slovakia is compliant with the provisions of the SGP. ... Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
O5M12
O5M12
procedúre
vyradení
Eurostat
TASR
SITA
O5M12
hodnotený
Európska komisia,


Od roku 2008 do roku 2010 ste ho (hrubý dlh, pozn.) vy navýšili o 13 percentuálnych bodov z 28% na 41%. Za vlády Ivety Radičovej ten dlh narástol o 2 percentuálne body zo 41 na 43 a opäť medzi rokmi 2012 až 2014 vy ho viete takto pekne vyšplhať zo 43 až na 57% o 14 percentuálnych bodov.

J. Kollár správne uvádza vývoj dlhu od roku 2008 do roku 2010 a taktiež aj vývoj dlhu za vlády I. Radičovej. Neprávne však uvádza vývoj dlhu medzi rokmi 2012 až 2014, kedy podľa odhadov nedôjde k nárastu dlhu o 13 percentuálnych bodov, ale len o 4,7 p. b. Medzi rokmi 2011 až 2014 by malo dôjsť k nárastu dlhu o 13 p.b. Výrok vzhľadom na nepresnosť hodnotíme ako zavádzajúci. Ako dokazuje Eurostat , hrubý dlh dosahoval v roku 2008 úroveň 27,9% HDP, v roku 2010 to bolo 41%. Naozaj teda došlo k nárastu o 13,1%. Za vlády Ivety Radičovej narástol dlh v roku 2011 na 43,3% HDP (nárast o 2,3%). V roku 2012, kedy od apríla úradovala 2. vláda R. Fica, bol dlh na úrovni 52,1% HDP. Vládou schválený návrh rozpočtu na roky 2014 - 2016 predpokladá dlh na úrovni 56,8% HDP. Medzi rokmi 2012 a 2014 by malo prísť k nárastu o 4,7% percentuálnych bodov. O 13 percentuálnych bodov by mal dlh narásť medzi rokmi 2011 až 2014. Zdroj: Eurostat, návrh rozpočtu na roky 2014 - 2016 Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat návrh


(Vláda, pozn.) Pripraví nový model poskytovania vládnych štipendií pre Slovákov žijúcich v zahraničí.

Dňa 23. septembra 2005 prijala vláda Mikuláša Dzurindu zákon č. 474/2005 Z.z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí, čím vznikol Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí (ďalej len Úrad). §5 daného zákonu udeľuje podporu Slovákom žijúcich v zahraničí v oblasti: a.) vzdelávania, vedy a výskumu, b.) kultúry, c.) informatizácie, d.) médií ( pdf , str. 3.). Predseda Úradu Ján Varša predložil Koncepciu štátnej politiky Slovenskej republiky vo vzťahu k Slovákom žijúcim v zahraničí za obdobie rokov 2016-2020, ktorý bol schválený vládou na 181. rokovaní dňa 21. októbra 2015.

Bod 4.5 Koncepcie uvádza významnosť postavenia poskytovania vysokoškolských štipendií vlády SR pričom " počet prideľovaných štipendií bude zodpovedať MŠVVaŠ SR ." Prioritou Úradu za rok 2016 bolo podporovanie " aktivít zameraných na oblasť posilňovania národného povedomia kultúrnej a jazykovej identity Slovákov žijúcich v zahraničí, " pričom udáva malé informácie o samotných podmienkach udeľovania štipendií. Úrad termíny podania žiadostí na dotáciu za rok 2017 na svojom portáli doposiaľ neuverejnil, čím nemôžeme potvrdiť, že vznikol nový model poskytovania vládnych štipendií pre Slovákov žijúcich v zahraničí ako doteraz existujúci model.

Vládou podporovaný model poskytovania štipendií existuje aj v inej forme. V roku 2005 vláda schválila uznesenie č. 557 čím vznikol Národný štipendijný program (NŠP). O pokračovaní NŠP rozhodla prvá vláda Roberta Fica uznesením č. 317 z 29. apríla 2009 s platnosťou do roku 2016. Slovenská akademická informačná agentúra (SAIA), ktorá administratívne zabezpečuje NŠP, v januári 2017 vydala nové podmienky pre uchádzačov o NŠP s minimálnymi zmenami ( pdf , str. 3). Vláda SR od svojho zvolenia neuzniesla pokračovanie NŠP, no aplikanti sa môžu o štipendium uchádzať aj počas akademického roku 2017/2018. Zároveň vláda ani pre tento spôsob udeľovania štipednií nepripravila nový model poskytovania vládnych štipendií pre Slovákov žijúcich v zahraničí.

NŠP poskytuje štipendiá pre študentov, doktorandov a študentov postgraduálnych študijných programov slovenských vysokých škôl na " pokrytie životných nákladov na študijný pobyt počas 2. stupňa vysokoškolského vzdelávania."

Na splnenie podmienok musí mať uchádzač dokonečené bakalárske štúdium a zároveň musí byť študentom na jednom z troch stupňov 2. stupňa vysokoškolského vzdelania na slovenskej univerzite, pričom sa po skončení pobytu musí vrátiť na domácu univerzitu.

"Mesačná výška štipendia sa stanovuje v súlade so životnými nákladmi v jednotlivých krajinách po konzultácii so zastupiteľským úradom SR s pôsobnosťou pre tú-ktorú krajinu. Výšku štipendia schvaľuje MŠVVaŠ SR."

pdf schválený uvádza Prioritou schválila pokračovaní pdf poskytuje


Ide o veľmi podobný výrok, ako bol výrok J. Slotu. Podľa záverečných účtov meste Žilina a posledných informácii zo septembra 2014 je pravdou, že mesto nepostavilo ani jeden nájomný byt. Podľa dostupných informácii mesto zreronštruovalo a odovzdalo za Chomu 30 nájomných bytov a na rekonštrukciu ďalších 20 je vypísané verejné obstarávanie. Nešlo teda o stavbu, ale rekonštrukciu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Z informácií zo Záverečných účtov mesta Žilina pre roky 2011 ( pdf , s. 154), 2012 ( pdf , s. 137) a 2013 ( pdf , s. 137) a poslednej Informačnej a monitorovacej správy programového rozpočtu mesta Žilina k 30. júnu 2014 ( pdf , s. 126) je možné vyčítať, že v roku 2012 bolo postavených 30 nových bytových jednotiek. Pri bližšom pohľade hodnotenie plnenia meraných ukazovateľov tohto bodu rozpočtu mesta Žilina pre rok 2012 sa však píše, že "v roku 2012 bola ukončená rekonštrukcia a modernizácia bytového domu na Košickej ul. (bývalej ubytovne DPMŽ), čím vzniklo mestu Žilina k dispozícii 30 dvojizbových bytov", z čoho vyplýva, že v skutočnosti sa nejedná o byty novopostavené, ale zrekonštruované. Na základe týchto skutočností hodnotíme výrok ako pravdivý. Primátor mesta Žilina Choma nepostavil za svoje funkčné obdobie ani jeden nájomný byt, ale v tomto roku (2014) bolo vypísané verejné obstarávanie na rekonštrukciu administratívnej budovy, ktorá sa má zmeniť na nové nájomné byty. Rekonštruovať sa má objekt pri Rajčanke, kde by malo vzniknúť až 20 nájomných bytov. Budovy pri Rajčianke v Žiline patrili donedávna Národnému lesníckemu centru (NLC), ktoré v roku 2011 ponúklo tento prebytočný majetok na odpredaj. K slovu sa dostala Žilinská radnica, ktorá v rámci svojej bytovej politiky uprednostnila rekonštrukciu staršieho, ale relatívne lacného objektu ako výstavbu novej bytovky. Pre spravodaj Dnes24.sk Igor Choma uviedol (29. januára 2014): „Snažíme sa dostať dotácie na náhradné nájomné byty z ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Ideme do verejnej obchodnej súťaže na výstavbu nájomných bytov, ktoré budú financované z prostriedkov štátneho fondu rozvoja bývania resp. dotácii ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja.“ „Odkúpili sme tieto objekty a sú v našom majetku. Pripravujeme projektovú dokumentáciu a v tomto roku sa ideme pustiť do rekonštrukcie týchto objektov, aby sme získali 18 až 20 nájomných bytov,“ upresňuje Choma." Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf pdf pdf verejné obstarávanie Rajčianke Dnes24.sk


Vaša strana (SNS) išla z 12 v roku 2006 na 5 % a keby ste teda myslím si, že môžte naozaj ísť do kostola a hádzať do pokladničky za Vincenta Lukáča, toho keby ste nemali a jeho 4 tisíc preferenčných hlasov, tak dneska nesedíte v parlamente.

Strana SNS získala vo voľbách do NR SR v roku 2006 11,73 % (t.j. 270 320 hlasov). V posledných parlamentných voľbách strana SNS klesla so spomínaných 11,73% na 5,07% hlasov (t.j. 128 490 hlasov).

11,73 %
parlamentných voľbách


Od roku 2014 a 2020 máme šancu dostať minimálne ďalších 14 miliárd eur (z Európskej únie, pozn.).

Podľa článku Hospodárskych novín z februára 2012 môže Slovensko dostať v ďalšom období od EÚ 14,2 miliardy Eur, citujúc Jána Figeľa. "V druhom programovom období, ktoré sa začína od roku 2014, by mohlo dostať Slovensko v podobe eurofondov od EÚ sumu 14,2 miliardy eur. V porovnaní so súčasnými eurofondmi v celkovej výške viac ako 11 miliárd eur by to tak znamenalo nárast. Na dnešnej tlačovej konferencii v Bratislave po rokovaní s európskym komisárom pre regionálnu politiku Johannesom Hahnom to uviedol (bývalý, pozn.) minister dopravy Ján Figeľ (KDH ). Druhý balík eurofondov bude môcť Slovensko čerpať od roku 2014 do roku 2020. Zameraný by mal byť na tri základné priority. A to rozvoj a modernizáciu infraštruktúry, zamestnanosť a sociálnu inklúziu a vedomostnú spoločnosť. Teda na rozvoj vedy a výskumu." Na rovnaký zdroj sa vo svojom článku odvolávala aj Pravda. Výrok Ivana Štefanca teda môžeme považovať za pravdivý.

článku článku


...a ja si spomeniem na rok 1995 v nadačnom sídle Gorbačova vo Washingtone sa zišli finančníci 455 finančníkov a hovorili o tom... Napríklad Gates tam povedal, že on jemu bude stačiť 16 zamestnancov miesto súčasných 16 tisíc na to, aby dosiahli produktivitu akú majú, takže pán poslanec, potom.


Je niekoľko motívov a faktorov, ktoré momentálne pôsobia. Ja mám rada fakty. Faktom je, že prebehli tri kolá voľby a je patová situácia. Neuspel ani kandidát opozičný, ani kandidát koaličný. Je pat. V rámci tejto patovej situácie 6 poslancov koaličných zmenilo svoje svedomie v krátkom čase.

Koalícia v zložení SDKÚ-DS (28 poslancov), SaS (22 poslancov), KDH (15 poslancov), Most-Hid (14 poslancov) má spolu 79 hlasov a kandidáta koalície Jozef Čentéš získal iba 73 hlasov . Voľby sa nezúčastnil Ján Mikolaj a dva lístky boli neplatné. S opozíciou potom museli hlasovať 4-6 poslanci koalície v závislosti od toho koho boli neplatné hlasovacie lístky.

79 hlasov
73 hlasov


...máme tie žiadosti o azyl posúdiť (...) sme to povinní, lebo my sme sa k tomu zaviazali v rôznych medzinárodných dohovoroch, najmä teda Ženevská konvencia...

Členský štát, na ktorého územie príde občan tretej krajiny a žiada o azyl, by mal byť podľa Dublinskej regulácie zodpovedný za posúdenie tejto žiadosti. Pokiaľ sa presne nedá určiť, do ktorej krajiny vstúpil žiadateľ ako prvej, zodpovednosť má štát, v ktorom bola podaná prvá žiadosť o azyl. Zodpovedný štát sa musí postarať o žiadateľa a o proces posúdenia žiadosti. Túto povinnosť teda nezavádza Ženevská konvencia , ako tvrdí Sulík, ale Dublinský dohovor. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dublinská regulácia uvádza nasledovné: " Where a third-country national applies for asylum in an international transit area of an airport of a Member State, that Member State shall be responsible for examining the application. If no Member State can be designated on the basis of the criteria listed, the first Member State with which the asylum application was lodged will be responsible for examining it. (...) The Member State designated as responsible for the asylum application must take charge of the applicant and process the application ." Aj Ženevská konvencia rieši určité práva utečencov a povinnosti štátov, do ktorých prichádzajú, no priamo povinnosť na prejednávanie žiadosti o azyl neobsahuje. Špecifiká udeľovania azylu a povinnosť ho udeliť rieši Dublinská regulácia.

Ženevská konvencia
Dublinská regulácia
Ženevská konvencia


A Slovensko začalo raketovo rásť. 4,6% rast HDP je ojedinelý v Európe. Sme najlepší.

4,6 percentný rast za prvý štvrťrok 2010 je podľa Eurostatu (.pdf) v EU výnimočný, najbližšie sa k Slovensku priblížilo Portugalsko s 1,7 percentný rastom v medziročnom porovnaní.

Eurostatu


Vzorec a výpočet, no možno sa treba pozrieť trošku aj na tie štatistiky, pretože Slovensko, bohužiaľ, pri terajšej výške minimálnej mzdy, je štvrté od konca z 28 európskej, čo sa týka proporcie medzi mediálom priemernej mzdy a minimálnej mzdy. Dosahujeme výšku 46 %. Sú tu krajiny, ktoré majú 60 %.

Posledné verejne dostupné údaje o podiely minimálnej mzdy z mediánovej sú z roku 2013. Podľa týchto údajov podiel slovenskej minimálnej mzdy skutočne predstavuje 46 % mediánovej mzdy. Slovensko je zo skúmaných krajín šieste od konca rebríčku. Taktiež platí, že sú krajiny, konkrétne Francúzsko a Slovinsko, v ktorých sa tento ukazovateľ pohybuje okolo 60 %. Ďalej treba zdôrazniť, že šesť z 28 krajín EÚ nemá pevne stanovenú minimálnu mzdu, preto sa pre ne tento ukazovateľ nepočíta. Nepodarilo sa nám nájsť pomer minimálnej mzdy k mediánovej ani výšku mediánovej mzdy pre štáty EÚ za rok 2014. Vzhľadom na nesprávny počet krajín vo výroku a celkovo lepšiu pozíciu Slovenska v minulých rokoch však výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. V grafe nižšie sú zobrazené dostupné údaje o podiely minimálnej mzdy za rok 2013 podľa OECD . Môžme vidieť, že Slovenská republika dosahuje 46 %, a nachádza sa v spodnej časti rebríčka. Nasledujúci graf zobrazuje údaje taktiež podľa OECD (.pdf) za rok 2012. Slovensko v tomto roku dosahovalo hodnotu 47 %, a taktiež sa nachádzalo na šiestom mieste odspodu spolu s Holandskom, Poľskom a Rumunskom. Celkovo sme tak umiestnený približne v polovici rebríčku, nie na jeho konci. Dátum zverejnenia analýzy: 04.05.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

OECD OECD


Pamätáte si určite aj na náš, ale bez, myslím si, že na eure, čo sme zásadného akože urobili, to bolo zavedenie eura, tam zhoda väčšinová bola.

Hlasovanie poslancov NR SR z dňa 28. októbra 2007 pri vládnom návrhu o zavedení meny euro v Slovenskej republike :

Počet prítomných poslancov: 140

Počet hlasujúcich: 137

Za hlasovalo: 136

Zdržalo sa hlasovania: 1

Nehlasovalo: 3


...veď inak Slovensko v tejto kríze doteraz nebolo bezprostredne ani vážne skúšané takým spôsobom ako niektoré iné európske krajiny, vrátane našich susedov Maďarska a Rakúska, alebo nášho najdôležitejšieho ekonomického partnera Nemecka.

V porovnaní s krajinami, ktoré spomenul A. Kiska, naozaj Slovensko nie je tak vážne skúšané v rámci európskej utečeneckej krízy. Počet utečencov, ktoré má Slovensko prijať, je oproti týmto štátom výrazne nižší. Taktiež neboli na Slovensku zaznamenané početnejšie incidenty s utečencami ani zvýšený nelegálny tok cez Slovensko do ďalších krajín EÚ. Nemecko možno považovať za nášho najdôležitejšieho ekonomického partnera, čo potvrdzujú aj výroky M. Lajčáka a P. Pellegriniho či analýza Ministerstva zahraničných vecí. Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý. Minister zahraničných vecí, M. Lajčák, v marci 2015 na adresu Nemecka poznamenal : " Nemecko je najväčší obchodný partner Slovenska, tretí najväčší investor, približne 500 nemeckých spoločností zamestnáva v SR asi 90 000 ľudí a bilaterálne vzťahy nie sú zaťažené žiadnym otvoreným problémom ". Toto potvrdil taktiež vo svojom príhovore (máj 2015) na slovensko-nemeckom hospodárskom rozhovore predseda NR SR, P. Pellegrini, keď povedal: " Nemecko je najvýznamnejší obchodný partner a investor... Dnes môžeme s radosťou konštatovať, že na Slovensku pôsobí viac ako 500 nemeckých spoločností s ročným obratom vyše 15 mld. EUR a približne 90-tisíc zamestnancami ." (. pdf , s.9)

poznamenal
pdf
analýzy
povedal
prešlo
prišlo
poradiť
podpísali
dorazilo
18. septembra.
oznámil
poslalo
schválila
prijať
vyhlásil
3. septembra
zadržané


A som nehlasoval. Ja som sa vždy zdržal, lebo u nás je kultúrne etická otázka Zelená karta. Milan Krajniak hlasuje vždy za za zákaz umelého prerušenia. Potom máme liberálov, ktorí sú proti tomu a ja som sa zdržal.

Boris Kollár hlasoval v roku 2019 proti návrhu na sprísnenie interrupcií od Richarda Vašečku, aj proti dvom návrhom na skrátenie lehoty na interupcie od poslancov z ĽSNS a od Milana Krajniaka. Hlasoval aj proti návrhu Anny Záborskej v roku 2021, avšak pri neskorších návrhoch v roku 2022 už hlasoval za. Nie je teda pravda, že by sa vždy pri hlasovaní o umelom prerušení tehotenstva zdržal.

Odkedy je strana Sme rodina v parlamente, hlasovalo sa o zákazoch či obmedzeniach umelého prerušenia tehotenstva niekoľkokrát. Poslanci Sme rodina majú pri hlasovaní o kultúrno-etických témach tzv. Zelenú kartu , môžu teda hlasovať podľa vlastného uváženia. Milan Krajniak vždy hlasoval za, Boris Kollár za rôzne návrhy hlasoval rôznym spôsobom.

V roku 2018 navrhla ĽSNS sprísnenie potratovej politiky, o návrhu sa napokon vďaka procedurálnemu návrhu od Juraja Blanára nehlasovalo . Proti Blanárovmu návrhu hlasovala celá strana Sme Rodina.

Vo februári 2019 hlasoval parlament o návrhu Richarda Vašečku, ktorý chcel taktiež sprísniť prístup k potratom. Boris Kollár a traja ďalší poslanci z klubu hlasoval proti, Milan Krajniak spolu s dvoma poslancami za. O podobnom Vašečkovom návrhu sa hlasovalo aj v septembri 2019, väčšina strany hlasovala za, Kollár bol však proti.

V septembri 2019 sa v parlamente diskutovalo o skrátení doby na vykonanie interrupcie, návrh pochádzal od poslancov strany ĽSNS. Sme rodina hlasovala rovnako ako v prípade Vašečkovho návrhu. V tom období predložil vlastný návrh na skrátenie doby aj Milan Krajniak, okrem Borisa Kollára a Zuzany Šebovej zaň hlasovala celá Sme rodina. Kollár a Šebová boli proti.

O obmedzovaní prístupu k interrupciam sa hlasovalo aj v júli 2020. V tom čase Krajniak už nebol poslancom, ale ministrom práce. Dva návrhy predložili Kotlebovci, Kollár na hlasovaniach nebol prítomný.

Boris Kollár sa zdržal , keď sa hlasovalo o návrhu Anny Záborskej, ktorý by napríklad stanovil lehotu od požiadania po vykonanie zákroku na minimálne 96 hodín. Koncom roka 2021 sa v parlamente opäť hlasovalo o návrhu Anny Záborskej. Boris Kollár hlasoval proti.

V máji 2022 hlasoval Boris Kollár za návrh zákona, ktorý by zakazoval vykonávanie interrupcií cudzinkám.

Hlasoval tiež za posunutie návrhu od Martina Čepčeka do druhého čítania. Čepček navrhoval , aby sa potraty mohli vykonávať iba v prípade ohrozenia života a zdravia, či v prípade, že by existovalo podozrenie zo spáchania trestného činu na matke. O podobnom návrhu sa hlasovalo aj vo februári 2023, Boris Kollár sa zdržal.

hlasovalo
tzv. Zelenú kartu
nehlasovalo
hlasovala
hlasoval
hlasoval
hlasovala
hlasovala
hlasovala
ministrom
predložili
nebol
zdržal
návrhu
hlasovalo
hlasoval
Hlasoval
navrhoval
hlasovalo


No ale zároveň vy ste zvýšili príspevok, ktorý dáva štát železniciam o 30 miliónov z 210 na 240

Vzhľadom na konečnú hodnotu úhrady zo štátneho rozpočtu pre Železničnú spoločnosť Slovenska (ZSSK) môžeme konštatovať, že sa táto suma naozaj zvýšila o približne 30 miliónov eur oproti plánu. Nejde však o systémové navýšenie dotácie, ale jednorázový doplatok k zálohovým úhradám za objednané služby. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Z dostupných dokumentov (. pdf , s. 62) a (. pdf , s. 63) o rozpočtoch verejnej správy vyplýva, že príspevok pre ZSSK sa medzi rokmi 2014 až 2017 príliš nezmenil. V roku 2014 bol príspevok nastavený na 205 mil. eur. Od roku 2015 - 2017 bol príspevok vždy nastavený na hodnotu 209,56 mil. eur. Avšak, v jednotlivých rokoch boli vyplatené iné sumy ako boli prvotne plánované. V roku 2016 bola ZSSK vyplatená suma 243,95 mil. eur. Čo predstavuje nárast o vyše 34 mil. eur. Táto navýšená suma predstavovala pohľadávku voči ministerstvu dopravy. Toto navýšenie zálohovej úhrady vysvetľoval hovorca ZSSK Tomáš Kováč nasledovne: "V posledných rokoch sú zálohové úhrady nastavené tak, že zhruba na 85% pokrývajú celkovú úhradu dopravných služieb vo verejnom záujme. Nárast cestujúcich a s tým súvisiace náklady však znamenajú, pri nezmenenej zálohovej úhrade, vyšší doplatok pri konečnom ročnom zúčtovaní," uviedol T. Kováč. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf vyplatené vysvetľoval


... predseda vlády zaujal veľmi vyvážené, rozumné stanovisko, povedal, že má výhrady voči niektorým častiam textu, ale veľmi jednoznačne zdôraznil, že Slovensko by malo byť pri rokovacom stole.

Je pravdou, že predseda vlády v čase vyostrovania názorov ohľadom Globálneho rámca o migrácii zaujal stanovisko , ktorým na jednej strane uznal, že sa z diskusie o dokumente vytratila odbornosť, na druhej uviedol, že s niektorými jeho časťami má problém a tiež nepovažuje za správne načasovanie dokumentu. Už skôr na túto otázku médiám odpovedal váhavo. Ak mal však Miroslav Lajčák časťou výroku o rokovacom stole na mysli účasť Slovenska na samite v Marakéši, premiér sa explicitne k nej vyjadril až v nedeľu 25. novembra 2018, teda deň po odvysielaní Sobotných dialógov, kde Lajčákov výrok zaznel. Nie je možné overiť, či hovoril Lajčák v čase vyslovenia výroku o rozhovoroch s predsedom vlády, ktoré nie sú verejnosti dostupné. Pellegrini v nedeľu 25. novembra požiadal o analýzu, ktorá by ukázala, či účasťou Slovenska na samite dokument zároveň podporíme alebo nie. Nie je to teda jednoznačné stanovisko. „Ako predseda vlády odmietam znenie kompaktu o migrácii a odmietam, aby platil na Slovensku,“ uviedol Peter Pellegrini v nedeľu 25. novembra na margo dokumentu Globálny rámec o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii. Zároveň požiadal ministra Lajčáka a štátneho tajomníka Parízka o právnu analýzu, ktorá by jednoznačne stanovila, či Slovensko účasťou v Marakéši zároveň vyjadruje súhlas so znením Globálneho rámca. Pellegrini totiž dodal: "Na Slovensku žiadny takýto dohovor a pakt nebude platiť, pretože Slovenská republika s jeho celkovým znením nesúhlasí. “ Na základe tejto analýzy sa predseda vlády rozhodne, či do Marakéšu slovenský zástupca pocestuje alebo nie. Parlamentný zahraničný výbor už prijal uznesenie, ktoré znenie Globálneho rámca odmieta , má však iba odporúčací charakter. O rámci by mal ešte 27. novembra 2018 hlasovať parlament a mal by tiež byť predmetom rokovania vlády. Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

stanovisko odpovedal vyjadril dokumentu odmieta


Veď ste mali krížovú kontrolu (v čase kauzy emisie, na Ministerstve životného prostredia, pozn.), bol tam Dušan Muňku, štátny tajomník za Smer.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže je na jednej pravda, že SMER-SD mal štátneho tajomníka na Ministerstvo životného prostredia aj v čase emisnej kauzy, no nebol to Muňko, ale Šebek. Dušan Muňko (Smer- SD) bol štátnym tajomníkom Ministerstva životného prostredia SR od 19. júla 2006 až do septembra 2008 , kedy ho vo funkcii nahradil Miroslav Šebek (Smer- SD) - post jedného z dvoch štátnych tajomníkov patrí podľa koaličnej dohody nominantovi Smeru. Muňka bol v tom čase vymenovaný za generálneho riaditeľa Sociálnej poisťovne. Predaj emisií spoločnosti Interblue sa uskutočnil v októbri 2008, teda mesiac po odchode Dušana Muňku z funkcie štátneho tajomníka MŽP. V októbri 2008 vtedajší minister životného prostredia Ján Chrbet o tomto pripravovanom obchode so spoločnosťou Iterblue Group informoval vládu Slovenskej republiky. Toto bolo teda jeden mesiac po odchode Maňka z pozície štátneho tajomníka. Následne mal SMER-SD taktiež krížovú kontrolu v podobe svojho ďalšieho nominanta na štátneho tajomníka Ministerstva životného prostredia Šebeka. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

októbri


...a samozrejme mladý ľudia vieme, že majú úplne iné starosti, ako rozmýšľať o dôchodku hneď, keď vlastne končia školu, takže veľmi malé percento mladých ľudí vlastne využilo túto možnosť.

Oficiálne štatistiky počtu mladých ľudí, ktorí sa zapojili do druhého piliera sa nám nájsť nepodarilo. Podľa ministra Mihála vstupuje v súčasnosti do dôchodkového sporenia menej ako desatina mladých ľudí. Podľa portálu dochodkovyservis.sk dobrovoľný vstup do druhého piliera využilo v roku 2009 približne 14 % mladých ľudí.

Mihála

dochodkovyservis.sk


Keď je krízová situácia napr. máme dnes pandémiu, tak všetky opatrenia, ktoré sa prijímajú musia mať veľmi striktný ústavný rámec. Toto hovorí aj Ústavný súd, toto hovorí aj medzinárodné právne inštitúcie, že pozor na to, ale my žiaľ máme dnes napr. na čele Súdnej rady pána Mazáka, ktorý hovorí, že jemu nevadí, keď sa aj porušuje ústava a zákony, pokiaľ ide o pandémiu, pretože vraj to je na dobro veci.

Šéf Súdnej rady v komentári priznal „ústupky z ústavných princípov” kvôli pandémii. Právna ochrana podľa neho nemôže mať rovnakú kvalitu a intenzitu v pokojných časoch a v časoch, keď sa štát snaží zachraňovať životy vo výnimočnej situácii. Hoci Robert Fico parafrázuje Mazákove slová a nereprodukuje ich presne, s ohľadom na ducha povedaného nehodnotíme jeho tvrdenie ako už zavádzanie ale ako ešte pravdivé. Krízovú situáciu definuje ústavný zákon o bezpečnosti štátu. Ide o obdobie, kedy vláda (s odobrením parlamentu) môže vyhlásiť núdzový stav. Vláda Igora Matoviča tak prvýkrát urobila 1. októbra 2020, naposledy 20. marca 2021. Už počas prvej vlny pandémie Benátska komisia (poradný orgán Rady Európy v oblasti ústavného práva) upozorňovala , že opatrenia prijaté v súvislosti s pandémiou musia mať jasné limity. Benátska komisia „sústavne zdôrazňuje, že bezpečnosť štátu a bezpečnosť verejnosti sa dá účinne zaručiť iba v demokracii, ktorá plne rešpektuje zásady právneho štátu.“ Ústavný súd SR v októbri 2020 posudzoval ústavnosť vyhláseného núdzového stavu. V náleze konštatuje , že „ústava a ústavný zákon o bezpečnosti štátu tak sledujú, aby bol „za každú cenu“ zachovaný právny štát“ (s.21). V októbri minulého roka napísal predseda súdnej rady Ján Mazák článok s názvom „Covid-19 učí viac byť človekom než právnikom“, kde vysvetľuje svoj postoj k možnej neústavnosti prijímaných opatrení. V článku o.i. píše: „V poriadku, napadnime sporné zákonodarné akty, rozhodnutia vlády, ich vykonávanie v praxi. Žiadajme, aby prestali, nezasahovali do privátnej sféry, neobmedzovali ľudí nad mieru primeranú nebezpečenstvu. Ale čo dostaneme zo súdnych budov? Rozsudky, nálezy konštatujúce porušenie práv, slobôd, ľudskej dôstojnosti. Nič viac. Žiaden recept, ako čeliť narastajúcemu počtu infikovaných, odchádzajúcich do večnosti a trpiacich v preplnených nemocniciach. Iba suché konštatovanie. Bola porušená ústava, zákon, právne pravidlo.“ Ďalej pokračuje: „Aby som nebol zle pochopený. Aj v zúfalej situácii, ktorá dlávi každého, kto dýcha slovenský vzduch, trvám na tom, aby sa neurážala ľudská dôstojnosť, chránili základné práva a slobody, bránil sa jednotlivec voči výčinom výkonnej moci. Úroveň tejto ochrany však nemôže mať tú kvalitu a kvantitu, ktorá je povinná v pokojných a nenáročných podmienkach života spoločnosti. Relativizuje ju práve úporná snaha chrániť a uchrániť to najcennejšie. Životy a zdravie.“ Mazák priznáva „ ústupky z ústavných princípov. Robím ich ako človek, nie ako právnik. Naučil ma to covid-19.” Pýta sa, či „ má využívať svoju právnickú erudíciu a systematicky napádať všetko, čo v priebehu snáh poraziť smrteľný vírus nie je v súlade s ústavnými a zákonnými normami, alebo s pokorou prijať iný záver? Rozhodol som sa pre to druhé.

definuje urobila naposledy upozorňovala konštatuje napísal priznáva


V uplynulom roku tomu tak nebolo, ak si dobre diváci pamätajú, tak napríklad za Ficovej vlády v lete uplynulého roka vôbec vláda neprerokovala a nepredstavila, nezverejnila verejnosti východiská rozpočtu na ďalší rok...

Podľa základného rámca pre tvorbu rozpočtu verejnej správy ministerstva financií z mája 2008, východiská rozpočtu verejnej správy na tri roky sa predkladajú spravidla do konca marca bežného roka na rokovanie vlády. Vláda Roberta Fica nezverejnila žiadny návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2011-2013. Tento dokument sa nenachádza na stránkach Ministerstva financií , ktoré tieto dokumenty zverejňuje. Nájsť sa ich nepodarilo ani na stránke rokovania.sk , ktorá obsahuje materiály z rokovaní vlády.

Ministerstva financií

rokovania.sk


Pretože povedali sme, že nech sa páči, ak zoberiete mladého človeka vo veku do 29 rokov alebo do 25 rokov, štát vám poskytne príspevok v podobe minimálnej mzdy a odvodov na jeden rok a vy zagarantujete, že ešte ďalšieho pol roka tento človek ostane u vás pracovať.

Robert Fico správne uvádza kritéria projektu “Podpora vytvárania pracovných miest”.

V oficiálnej výzve ÚPSVaR (str. 4 a 7) sú uvedené nasledovné kritéria:

“Oprávnená cieľová skupina: Mladí nezamestnaní vo veku do 29 rokov vrátane, ktorí sú uchádzačmi o zamestnanie podľa § 6 zákona o službách zamestnanosti, vedení v evidencii uchádzačov o zamestnanie úradu najmenej tri mesiace."

...

“Povinná doba trvania tohto pracovného miesta je najmenej 18 mesiacov s podporovaním 12 mesiacov.”

…

oficiálnej výzve ÚPSVaR


Tak, pozrite, aj dnes poznáme inštitút osobitného príjemcu. To je inštitút, ktorí znamená, že ľudia, ktorí sú v hmotnej núdzi a dostávajú, alebo dostávali od štátu sociálne dávky, ale tie dávky neslúžili účelu na ktoré sú určené, napr., skončili v hracích automatoch alebo v rukách úžerníkov, tak jednoducho obec či starosta alebo nejaká iná FO, mohla za tieto prostriedky nakúpiť napr. základné potraviny a týmto ľuďom rozdať. Tzn., u nás to nie je prvý prípad, že niekto dostáva, teda nie peniaze, keď je v núdzi, ale dostáva materiálnu pomoc.

Tento inštitút zavádza zákon 599/2003 v § 28: " Osobitný príjemca podľa tohto zákona je obec, vo výnimočných prípadoch iná právnická osoba alebo fyzická osoba určená rozhodnutím úradu alebo obce... Úrad alebo obec určí osobitného príjemcu, ak sa doterajšou výplatou dávky alebo príspevkov nedosiahol alebo zrejme nedosiahne účel, na ktorý sú dávka alebo príspevky určené ..." V dôvodovej správe (doc.) k zákonu sa uvádza: "Snaha zabezpečiť účelné využívanie finančných prostriedkov poskytovaných na dávku v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi v prospech občanov sa premietla do opatrenia, ktoré je zamerané na prevenciu proti úžerníctvu ."

správe


V roku 2007 bol hospodársky rast 10,7 percenta. A tak si rozhadzoval a sekera bola iba 1,9. Ešte si vládal rozhadzovať aj ďalší rok 2008. Sekera bola 2,2. Ale 2009? 6,8 a v roku 2010 8 percent.

Slovensko malo v roku 2007 hospodársky rast 10,7%. Štátny rozpočet (a teda nie rozpočet verejných financií) dosahoval v spomínaných rokoch nasledujúce deficity: 2007: 1,9%, 2008: 2,2%, 2009: 6,8%, 2010: 7,9%.

malo dosahoval


Ale väčšina týchto variantov (zavedenia reverzného toku plynu na Ukrajinu, pozn.) je spojená s porušením základnej dohody, ktorú má Gazprom a SPP slovenské o dodávkach plynu, pretože ten plyn nekončí na Slovensku, potom ide ďalej do západnej Európy.

Z verejne dostupných zdrojov nie je možné vyvodiť jednoznačný záver o tom, či by zahájenie reverzného toku plynu zo Slovenska na Ukrajinu bolo porušením dohody medzi Gazpromom a SPP. Keďže originálna zmluva nie je zverejnená a z priamych zdrojov teda informáciu nemôžeme overiť, označujeme výrok Roberta Fica za neoveriteľný.

zverejnila
Euractiv.com
článku
vyhlásil
O päť minút dvanásť


Posledné porovnanie zdravotníckych systémov z pohľadu ústretovosti k pacientom ukázalo, že na lepších priečkach končia systémy, kde je pluralitný systém, teda viac zdravotných poisťovní, ako štáty, kde je jedna zdravotná poisťovňa.

Malým problémom v tomto výroku je, čo považovať za lepšie priečky. Absolútne prvé je Holandsko s pluralitným systémom. V prvej päťke je to však 2:3 v neprospech pluralitného. V prvej desiatke je to 1:1. V prvej dvadsiatke 9:10 opäť v neprospech pluralitného. Je preto nepravdivé, že by sa pluralitné systémy umiestňovali v tomto rebríčku lepšie. Korektnejšie by bolo povedať, že sú na tom približne na rovnako. V tomto výroku sme skombinovali dáta z rebríčka EHCI ( Euro Health Consumer Index 2012 s. 16) a zo štúdie Competition between payers in the base health care system, Ernst & Young, Poland , 2011 (.pdf, s. 27) V prvom stĺpci je uvedné poradie krajín podľa Euro Health Consumer Index 2012, v druhom typ systému podľa štúdie Ernst & Young. (x) Údaje sú doplnené z rebríčka Bussinesinsider.com

Euro Health Consumer Index 2012

, 2011

Bussinesinsider.com


A vy ste už vtedy čelili kritike aj niektorých právnikov, že tieto návrhy zákonov sú jednoducho na hrane. Koniec koncov aj váš predseda, aj minister Vážny, pokiaľ si dobre spomínam, to otvorene priznali.

Vtedajší minister dopravy Ľ. Vážny sa ešte počas schvaľovania tohto zákona pre SME vyjadril, že je presvedčený, že návrh je v súlade s Ústavou, aj keď dodal, že je na "jej hrane" .

SME


...veľmi silný boj s daňovými únikmi, ktorý vyniesol pre Slovenskú republiku a pre občanov Slovenskej republiky v zásade viac ako miliardu eur.

Kaliňák síce uvádza presné číslo v zlepšenom výbere daní celkom, no nekorektne to spája výhradne s bojom proti daňovým únikom. Podľa IFP, výber daňových príjmov celkom v rokoch 2013 a 2014 sa oproti plánu sa navýšil o 1,031 mld. eur. Ako však aj IFP uvádza, nedá sa minimálne v položke daní z príjmov PO (+ 471 mil. eur oba roky) hovoriť len o vplyve boja proti únikom, ale skôr o viacerých iných faktoroch (rast ekonomiky, ziskovosti firiem, lepšieho zúčtovania dane v podaných daňových priznaniach, zmeny v zákone o dani z príjmov a pod.). V praxi tak nejde o viac ako jednu miliardu eur v dôsledku boja proti daňovým únikom. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Pri DPH je uvádzaná zlepšená úspešnosť výberu DPH v rokoch 2013 a 2014 o spolu 755 miliónov eur. Rok 2012 bol podľa IFP (s. 8) rokom výpadku na daniach vo výške až 663 miliónov eur. Informácia o plnení Národného programu reforiem Slovenskej republiky 2014 (bod 2) uvádza a spája boj s daňovými únikmi s bojom na únikoch DPH: "Pokračuje implementácia opatrení na zlepšenie výberu daní, ktoré možno pozorovať najmä pri DPH. Nepriaznivý vývoj úspešnosti výberu DPH sa podarilo zvrátiť v roku 2013 a ďalšie zlepšenie možno pozorovať aj v roku 2014. Efektívna daňová sadzba stúpa už sedem štvrťrokov po sebe a dosiahla úroveň roka 2009. Vyššia úspešnosť výberu DPH oproti úrovni z roka 2012 znamená dodatočné príjmy na úrovni 241 mil. eur (0,3 % HDP) v 2013 a 514 mil. eur (0,7 % HDP) v 2014 ." Spolu ide o celkovo 755 miliónov eur v rokoch 2013 a 2014. Rovnaký text uvádza aj Návrh (.pdf, s. 26) rozpočtového plánu Slovenskej republiky na rok 2015: "Prioritou vlády SR v oblasti daní naďalej ostáva boj proti daňovým únikom na DPH, pridáva sa aj potieranie únikov na DPPO. Opatrenia na boj proti únikom na DPH prijaté od konca roka 2012 pomohli zvrátiť dlhoročný nepriaznivý vývoj. Úspešnosť výberu DPH stúpa už sedem po sebe nasledujúcich štvrťrokov a dosiahla úroveň roka 2009. Vyššia úspešnosť výberu DPH oproti úrovni z roka 2012 znamená dodatočné príjmy na úrovni 241 mil. eur (0,3 % HDP) v 2013 a 514 mil. eur (0,7% HDP) v 2014. " V prípade, ak by sme uvažovali len o rozdiele medzi rozpočtovanými daňovými príjmami a príjmami aktuálnymi podľa poslednej septembrovej prognózy IFP (s. 8), je pravda, že oproti rozpočtu verejnej správy 2014-2016 sa vybralo na daniach (celkovo) v roku 2013 o 463 miliónov eur viac a v roku 2014 o 568 miliónov eur viac. Spolu sa teda oproti plánu vybralo 1,031 o viac ako miliardu eur viac. V praxi však nepôjde o viac ako jednu miliardu eur len kvôli zlepšenému výberu daní z dôvodu boja proti daňovým únikom. Ako píše Inštitút finančnej politiky (s. 4-5) v septembrovej prognóze, je boj proti daňovým únikom len jeden z faktorov lepšie výberu daní (rast ekonomiky, ziskovosti firiem, lepšieho zúčtovania dane v podaných daňových priznaniach, zmeny v zákone o dani z príjmov a pod.) Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

IFP Informácia Návrh IFP


Prečo, keď ste boli vo vláde, ste Vadalovcom vyplatili viac ako osem miliónov eur na vratke DPH. Prečo ste vyplatili 2,5 miliónov na eurofondoch len dvom firmám?

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže nie sú verejne dostupné zdroje (informácie podliehajú daňovému tajomstvu a Finančná správa SR ich nemôže zverejniť), z ktorých Robert Kaliňák túto informáciu čerpal.

Finančná správa SR
SaS
vratky
eurofondov


...ono doteraz boli tie pohotovostné ambulancie na 95 bodoch, teraz budú v okresných, 79 okresných mestách, doteraz to v podstate bolo nepretržite v noci, teraz to bude len do 23 hodiny...

V pripravovanej Novele zákona č. 576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti sa bude zavádzať systém ambulantnej pohotovostnej služby, ktorý nahradí doterajší systém lekárskej služby prvej pomoci. Výrazne sa skrátia ordinačné hodiny aj sa zmenší množstvo pohotovostných ambulancií. Výrok Mareka Krajčího hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky pripravuje Novelu zákona č. 576/2004 Z.z. o zdravotnej starostlivosti a službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Meniť sa bude systém ambulantnej pohotovostnej služby. Má slúžiť pacientom pri náhlej zmene zdravotného stavu, keď nie je bezprostredne ohrozený život. Ministerstvo v novele stanoví pevnú sieť ambulantnej pohotovostnej služby, v rámci ktorej budú lekári slúžiť počas pracovných dní od 16:00 – 23:00 a počas dní pracovného pokoja od 7:00 do 23:00. Sieť bude tvorená ambulanciami v 79 okresných mestách.

Novele zákona
Novelu zákona
stanoví
Zákona
.pdf
prevádzok
prešiel


Dnes platí, že my nemáme problém získať plyn pre vnútornú spotrebu, to je 5 až 7 miliard metrov kubických, ten vieme dostať z iných zdrojov, ale ak by sa zastavil ruský plyn, my prídeme o 300.000.000 EUR ročne. To sú peniaze, ktoré dostávame za tranzit.

Slovensko si vie zabezpečiť plyn aj z iných zdrojov, pri koordinácii s Európskou úniou by však alternatívne zdroje vedeli pokryť len niečo viac ako tretinu dodávok. V prípade odstavenia dodávok z Ruska, by Slovensko prišlo aj o príjmy za tranzit plynu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2021 malo Slovensko spotrebovať zhruba 5,1 miliárd metrov kubických plynu, rok predtým 5,2 miliárd. Na podobnej úrovni by sa spotreba mala pohybovať aj v najbližších rokoch.

Slovensko je z 85 % závislé od dovozu ruského plynu. Alternatívou tohto plynu je najmä skvapalnený plyn (LNG). S cieľom diverzifikácie zdrojov uzavrel SPP zmluvu na nákup LNG v objeme 80 miliónov metrov kubických. Jeden tanker skvapalneného plynu dokáže pokryť spotrebu Slovenska približne na týždeň. Ak by sa dodávky ruského plynu úplne zastavili, za rok by Slovensko potrebovalo nakúpiť 50 až 60 takýchto tankerov.

Slovensko však ako člen EÚ koordinuje dovoz strategických surovín s ostatnými členskými štátmi. Krajiny EÚ sa už dohodli na postupnom znižovaní závislosti od dovozov fosílnych palív z Ruska. Medzi dohodnuté kroky patrí zvyšovanie dovozov skvapalneného zemného plynu (LNG) a urýchlenie využívania obnoviteľných zdrojov.

Dostupné kapacity takéhoto plynu by však v súčasnosti nestačili na pokrytie potrieb celej EU. Podľa Európskej komisie by mal plyn a skvapalnený zemný plyn (LNG) z krajín ako USA a Katar tento rok nahradiť viac ako tretinu dodávok, teda 60 miliárd metrov kubických zo 155 miliárd metrov kubických, ktoré EÚ dostáva ročne z Ruska. Do roku 2030 by mohlo pomôcť znížiť závislosť aj vyššie využívanie biometánu a vodíka.

Cez Slovensko sa ročne prepraví okolo 40 až 70 miliárd kubických metrov ruského plynu. Ročne inkasujeme za prepravu plynu približne 300 miliónov eur. V prípade odstavenia dodávok ruského plynu by štát o tieto zdroje prišiel.

spotrebovať
závislé
nákup LNG
pokryť spotrebu
potrebovalo
dohodnuté kroky
nestačili
nahradiť
prepraví


Nie je na to ani jedno jediné euro v rozpočte a mohol by som žiaľbohu dlho takto pokračovať, a čo sa týka toho, že stačí neplytvať.

Ministerka Tomanová na konci svojho funkčného obdobia nariadila zvýšenie detských dávok o 2 centy .

o 2 centy


Zrejme si pomýlil iné dane, iné dane sme znižovať navrhovali, ale ešte v čase keď to bolo možné...

opozícia navrhovala zníženie priamych daní.

navrhovala


To programové vyhlásenie, ktoré máte na stole, dokonca počíta, že v roku 2024 bude Slovensko hospodáriť s nulou.

Programové vyhlásenie vlády Igora Matoviča síce počíta s vyrovnaným rozpočtom, no neberie ho danú vec - hovorí o podmienke, (len) za ktorej by to platilo. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako zavádzajúce. PVV uvádza , že jednou z priorít vlády je „vyrovnané hospodárenie štátu do roku 2024 za predpokladu, že po kríze príde k zotaveniu svetovej ekonomiky.”

uvádza


Napríklad zmluva na zimnú údržbu, december 2013, kedy mesto malo vyplatiť 900 tisíc eur, keď nesnežilo ani nemrzlo. Našťastie sme my poslanci na to prišli a zastavilo sa to.

Podľa zmluvy na zimnú údržbu ( pdf . s. 5) podpísanej ešte v roku 2010 bývalým primátorom Andrejom Ďurkovským, magistrát platí pracovnú silu vykonávajúcu údržbu aj v pohotovosti, to znamená, že i v situáciach, kedy nie sú priamo nasadení do terénu. V mesiaci december bol vykonaný len jeden celomestský zásah a faktúra sa pohybovala vo výške 900-tisíc eur. Je pravdou, že na túto skutočnosť poukázali poslanci mestského zastupiteľstva a jednou z ich žiadostí bolo i zabránenie vyplatenia finančných prostriedkov za zimnú údržbu v decembri 2013. Uznesenie bolo splnené. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pravda , 26. januára 2014: "Zimná údržba v hlavnom meste Slovenska je príliš drahá. Konzorcium A.R.K. pozostávajúce z dvoch súkromných firiem totiž od magistrátu inkasuje na každého robotníka počas zimnej pohotovosti takmer 5 100 eur s DPH mesačne. Suma za pohotovosť jednej osoby na činnosti vykonávané ručne, bola v zmluve stanovená vo výške 5,7076 eura za hodinu bez DPH,“ spresňuje správa z kontroly, o ktorej bude bratislavský magistrát rokovať v pondelok. "Robotník je v pohotovosti nonstop a podľa toho mesto platí. Konzorcium súkromných firiem v decembri 2013 zaslalo na bratislavský magistrát takmer 900-tisícovú faktúru. Pritom posledný mesiac vlaňajška bol pre bratislavských cestárov veľmi priaznivý, keďže teploty sa takmer stále držali nad nulou a sneh nebolo potrebné odhŕňať vôbec." Rovnaké informácie potvrdila i TASR , 27. januára 2014. "V decembri 2013 bol vykonaný jeden celomestský zásah (7. december, 3.15 hod.) na základe požiadavky dopravných policajtov a dopravného podniku, pretože v no čných hodinách bolo sneženie a na cestách v rámci celého mesta bola kašovitá vrstva snehu 1 – 2 cm, následne medzi 5.00 – 8.45 hod. boli na príkaz dispeč ingu realizované lokálne zásahy (napr. okolie Horského parku – ul. Hrobo ová, Dlhé Diely, Dúbravka, Kramáre, Cesta Svornosti, mosty)." ( pdf ., s. 4) "Magistrát kontroluje , ako boli vyfakturované jednotlivé práce a či boli výkony zrealizované. My dnes netvrdíme, že celá zimná služba je v poriadku. Niekedy z hľadiska kilometrov a množstva použitého materiálu nesedia čísla úplne presne. Boli napríklad zistené nezrovnalosti v komunikácii s meteorológmi, menšie nedostatky, ktoré súvisia s objemom vykonaných prác," priblížil riaditeľ kancelárie primátora, Andrassy. To však podľa jeho slov nie sú také veľké pochybenia, ktoré by mohli byť dôvodom na vypovedanie zmluvy. "Ak sa však preukáže, že dodávateľ nevykonal práce, ktoré fakturoval, mesto takúto faktúru nepreplatí a to bude aj jeden z dôvodov, aby sme pristúpili k možnému vypovedaniu zmluvy," dodal Andrassy. Poslanci mestského zastupiteľstva podali žiadosť, aby primátor hlavného mesta Bratislavy ( pdf ., s. 6): "zabránil vyplateniu finančných prostriedkov hlavného mesta SR Bratislavy za neoprávnene fakturované služby za zimnú údržbu v decembri 2013 rokoval s dodávateľom o ukončení, resp. zmene zmluvy zo dňa 02. 11. 2010 medzi hlavným mestom SR Bratislavou a spoločnosťou A.R.K. technické služby, s. r. o., v prospech hlavného mesta SR Bratislavy, vyvodil zodpovednosť voči osobám zodpovedným za nedostatky zistené finančnou kontrolou." Uznesenie v týchto bodoch bolo splnené. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf Pravda TASR pdf kontroluje pdf


Je tu jedno personálne prepojenie, ktoré nemôže a nevie pán Figeľ vysvetliť a to spočíva v tom, že urobil pána Koladu šéfom Dozornej rady Národnej diaľničnej spoločnosti, to znamená organizácie, ktorá priamo spadá pod jeho kompetenciu, hoci tento istý pán Kolada je šéfom Dozornej rady Bratislavskej vodárenskej spoločnosti.

Robert Fico o tom, že KDH vymenovalo Koladu za šéfa Dozornej rady NDS sa vyjadril už viac krát. Karol Kolada nie je predsedom Dozornej rady NDS, ale je jej členom. Pravda je, že K. Kolada je predsedom Dozornej rady BVS .

vyjadril
Dozornej rady NDS,
Dozornej rady BVS


...tento rok približne rast (hospodársky rast Slovenska, pozn.) na úrovni 3,2 %.

Aj minister financií Kažimír uviedol na tlačovej konferencii začiatkom novembra 2015, že súčasný odhadovaný hospodársky rast Slovenska je na úrovni 3,2%, čiže možno povedať, že Kollárovo tvrdenie o raste približne na úrovni 3,2% je pravdivé.

rastom
prognózy
Európska komisia


Tak, ako sme poslali policajtov do Maďarska, do Slovinska a teraz najnovšie do Macedónska...

Je pravdou, že v októbri a novembri 2015 Slovensko poslalo policajtov do Maďarska a Slovinska aby chránili hranice a podieľali sa na udržaní poriadku v súvislosti s utečeneckou krízou. Vo februári 2016 Slovensko pošle ďalších policajtov aj do Macedónska. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Najprv poslalo Slovensko 20. októbra 2015 50 policajtov do Maďarska, na ochranu srbsko-maďarskej hranice. Toto bola doposiaľ najväčšia jednotka slúžiaca mimo hraníc Slovenskej republiky. Išlo o 50-člennú policajnú jednotku, zloženú z 20 policajtov Úradu hraničnej a cudzineckej polície PPZ so skúsenosťami s ochranou hraníc, ktorých doplnili príslušníci obvodných policajných oddelení najmä z južných častí Slovenska z Košického a Banskobystrického kraja. Slovenskí policajti odišli do Slovinska 6. novembra 2015, aby pomáhali chrániť slovinsko-chorvátsku hranicu, ako aj udržanie verejného poriadku vo vnútrozemí v súvislosti s utečeneckou krízou. Išlo o 20 príslušníkov Policajného zboru. Ministerstvo vnútra SR informovalo 6. januára 2016, že 1. februára 2016 pošle Slovensko ďalších 25 policajtov do Macedónska na stráženie macedónsko-gréckej hranice. Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

poslalo odišli pošle


Len pri ustanovení poslaneckého klubu je nutných tých 8 poslancov, ktorí sú zo zákona, lebo keď máte 5%, tak musíte mať minimálne 8 poslancov.

V zákone č. 350/1996 o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky (.pdf) sa okrem iného píše: " Poslanecké kluby § 64 (1) Poslanci sa môžu združovať v poslaneckých kluboch,a to podľa príslušnosti k politickým stranám, politickým hnutiam alebo k volebným koalíciám, za ktoré boli zvolení do národnej rady. (2) Ak dôjde počas volebného obdobia k rozdeleniu volebných koalícií alebo k zlúčeniu politických strán alebo hnutí, rozdelia sa alebo zlúčia aj ich poslanecké kluby, ak spĺňajú podmienky podľa tohto zákona. (3) Ak sa chcú poslanci združiť do poslaneckého klubu iným spôsobom ako podľa odseku 1 alebo odseku 2, musí utvorenie poslaneckého klubu schváliť národná rada. (4) Poslanec môže byť členom len jedného poslaneckého klubu. (5) Na utvorenie poslaneckého klubu treba najmenej osem poslancov. O utvorení poslaneckého klubu sa vyhotoví zápisnica, ktorú podpíšu všetci ustanovujúci členovia poslaneckého klubu. (6) Predseda poslaneckého klubu písomne oznámi predsedovi národnej rady utvorenie poslaneckého klubu, jeho názov, meno a priezvisko predsedu a podpredsedu poslaneckého klubu a mená a priezviská poslancov, ktorí sú jeho členmi. (7) V mene poslaneckého klubu koná jeho predseda alebo podpredseda, alebo poverený člen poslaneckého klubu."


Urobili sme také projekty ako je most nad Považskou Bystricou.

2001 - Po sporoch o koncepciu trasy diaľnice D1 v úseku Sverepec - Vrtižer, vtedajší investor stavby - Riaditeľstvo diaľnic - zamietol tunelové varianty a presadil estakádu. 2007 - V decembri sa začala výstavba úseku D1 ponad Považskú Bystricu. Projekt nebol vytvorený za vlády Roberta Fica, hoci bol v tomto období zrealizovaný.

presadil


...my hovoríme jasne a jednoznačne, že pokiaľ nebude finančne neutrálna (reforma daní a odvodov, pozn.) a dnes už hovoríme aj o tom, že nebude finančne neutrálna, hovorí to aj minister financií...

Začiatkom apríla sa Ivan Mikloš vyjadril, že návrhy zmien v daňovo-odvodovej reforme nebudú fiškálne neutrálne . Suma, ktorou štát doplatí na reformu by sa mala podľa jeho slov pohybovať okolo 10 mil. eur.

nebudú fiškálne neutrálne


...v momente ako nám prídu peniaze na účet, tak my spravíme deklaráciu, kde vyzveme ostatné strany, aby sa vzdali spoločne s nami, ak sa ostatné strany nevzdajú, tak tie peniaze rozdáme medzi ľudí.

Sľub sa skladá z dvoch častí. Prvá sa týka predloženia deklarácie na vzdanie sa príspevku zo štátneho rozpočtu pre politické strany úspešné v parlamentných voľbách 2016 ihneď ako im príde príspevok na účet. Potiaľ je sľub aspoň čiastočne splnený. Čiastočne preto, že nevieme kedy prišli strane peniaze na účet, no voľby boli v marci a deklaráciu predložili v júni. Druhá, podstatnejšia časť sľubu sa týka rozdania príspevku zo štátneho rozpočtu pre stranu ĽSNS medzi ľudí. Táto časť sľubu je nesplnená z dvoch dôvodov. Prvým je zákonná prekážka použiť takýto príspevok zo štátneho rozpočtu na darovanie. Druhým je mediálne známa kúpa sídla pre stranu ĽSNS, ktorá bola podľa slov predsedu strany financovaná z príspevku zo štátneho rozpočtu pre politickú stranu. Sľub ako celok hodnotíme ako nesplnený.

Víťazi volieb

Voľby 2016

TASR

.pdf

.pdf

Aktuality.sk

Youtube.com

pluska.sk


Ja som hneď ako som si prečítal ten údajný spis, tak som sa stretol aj s predsedom strany Most-Híd a samozrejme som sa ho na toto opýtal, pretože je to citlivá téma a ja sám citlivo vnímam aj tým, že sme v Martine rozbehli projekt Transparentné mesto, tak citlivo vnímam každé náznaky korupcie, netransparentného konania.

Projekt Transparentné mesto rozbehol primátor Martina Andrej Hrnčiar v roku 2008 rok po svojom prvom zvolení za primátora mesta Martin. Celú protikorupčnú stratégiu Transparency International Slovensko pre mestá realizovalo zatiaľ len mesto Martin. Aj na základe úspešných výsledkov realizovaním tejto stratégie, mesto Martin získalo v máji 2011 1. miesto OSN za verejnú službu v kategórii Prevencia a boj proti korupcii vo verejnej sfére.

Transparentné mesto
protikorupčnú stratégiu
získalo


Vy (Ján Figeľ, pozn.) ste nikdy žiadnu veľkú investíciu nepripravil.

Ján Figeľ v čase svoho pôsobenia v úrade ministra dopravy pripravil v spolupráci s bratislavským županom a primátorom projekt integrovaného dopravného systému Bratislavského kraja v rozsahu približne 500 miliónov. Napriek tomu nevieme presne určiť, kde začína hrania "velkých" investícii, o ktorých hovorí Ľubomír Vážny, rovnako ako nevieme určiř v akej miere túto investíciu pripravil Ján Figeľ, preto tento výrok označujeme ako neoveriteľný. Podľa pripravovanej novely zákona o investíciách sú za veľké investície považované tie, ktoré sú nad sto miliónov eur a nad 300 zamestnancov. V pôsobnosti úradu podpredsedu vlády pre investície sú tie nad jednu miliardu, plus tie, ktoré rozhodne vláda. Exminister J.Figeľ pripravil napríklad projekt Integrovaného dopravného systému v Bratislavskom kraji v roku 2011 spolu s bratislavským županom Frešom a primátorom M. Ftáčnikom. Išlo o zámery v rozsahu približne 500 miliónov eur v troch základných projektoch v rámci Operačného programu Doprava. Projekt má byť dokončený v roku 2015. Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

novely pôsobnosti pripravil


Keď ste vysúťažili za vašej bývalej vlády napríklad D3 Čadca za 750 miliónov korún, postavili ste ho nakoniec za 2 miliardy.

Takže na úseku diaľnice D3 v okolí Čadce sú nasledujúce úseky: Oščadnica - Čadca,Bukov,druhý profil; Oščadnica - Čadca,Bukov; Čadca - obchvat meste, prvá etapa; Čadca - obchvat meste, druhá etapa; Čadca, Bukov - Svrčinovec. Zdroj: ndsas.sk Ako je však vidieť z daných úsekov v okolí Čadce sú odovzdané tri:Oščadnica - Čadca,Bukov; Čadca - obchvat meste, prvá etapa; Čadca - obchvat meste, druhá etapa, pričom všetky tri úseky boli odovzdané v roku 2005, tzn. v období vládnutia druhej Dzurindovej vlády .

Úsek Oščadnica - Čadca,Bukov stál podľa zmluvy cca 410 mil. SK a úsek Čadca - obchvat meste, druhá etapa 904 mil. SK . Zmluvnú cenu úseku Čadca - obchvat meste, prvá etapa NDS neuvádza.

Ako uvádza výročná správa správy slovenských ciest (str 18 .pdf), cena stavebných nákladov na dokončenie úseku Čadca - obchvat, druhá etapa boli na úrovni cca 1,1 mld. Sk. (celkové náklady cca 1,3 mld. Sk). Suma za dokončenie úseku Čadca - obchvat, prvá etapa cca 2,1 mld. Sk stavebné náklady, celkové náklady boli cca vo výške 3,2 mld. Sk.

R. Kaliňák hovorí zrejme práve o úseku Čadca - obchvat, prvá etapa, kde tie náklady boli skutočne niečo vyšše dvoch miliárd slovenských korún, a to len stavebné.

ndsas.sk
410 mil. SK
904 mil. SK
výročná správa


Projekt Unitas, na ktorom pracovala predchádzajúca vláda, v ňom podpokračujeme. Naštartovala to v roku 2005 vláda Mikuláša Dzurindu. Veď jednoducho, to je príjemné, je tu istá kontinuita.

Dzurindova vláda prišla s návrhmi na reformu daňového systému podľa chronológie portálu hnonline.sk v júli 2004. Problém ale nie je to, že sa projekt nevolal vtedy ešte Unitas, ale že vtedajším zámerom ministra financií Mikloša nebolo úplne to, čo sa potom presadilo v rámci Unitasu. V Koncepcii daňovej reformy v rokoch 2004-2006 sa píše: "Navrhovaný daňový systém má za cieľ tieto nedostatky a deformácie odstrániť. Chce dokonca omnoho viac: zdaniť všetky druhy príjmov a všetky výšky príjmov rovnako a takto docieliť maximálnu možnú mieru spravodlivosti. Priame zdanenie bude neutrálne a jednoduché a bude plniť výlučne fiškálnu úlohu. Z pohľadu rozloženia daňového bremena Koncepcia daňovej reformy sleduje presunutie daňového zaťaženia z priamych daní na dane nepriame (daň z pridanej hodnoty a spotrebné dane), ktoré sú z hľadiska výberu daní jednoduchšie. Výsledkom daňovej reformy bude zníženie váhy priamych daní." HN zase popisuje návrh reformy, ktorá mala spočívať v územnej reorganizácii daňovej správy. V Unitase sa jedná o reformu daňovej a colnej správy s cieľom zjednotiť výber daní, ciel a poistných odvodov. Niečo podobné Unitasu prišlo v roku 2006 - v marci prijala Dzurindova vláda uznesenie , ktorým uložila ministrovi financií "predložiť konkrétny návrh vecného a organizačného riešenia zjednotenia výberu daní a odvodov do 31. októbra 2006."

hnonline.sk

uznesenie


Pozrite sa, ja som spokojný s tým čo moja vláda urobila pokiaľ ide o diaľnice, pretože my sme mali plán, že odovzdáme 100km diaľnic a rýchlostných komunikácií, odovzdali sme 150...

Podľa volebného programu Smeru z roku 2006 mal v pláne odovzdať do užívania minimálne 120 km diaľnic. Naopak podľa programového vyhlásenia len 100km. Vo výstavbe je v roku 2010 podľa NDS naozaj cca 85 km diaľnic a rýchlostných ciest.

volebného programu
programového vyhlásenia


Priority sú preč, priority odišli s poslednou prognózou, ktorá nám znížila príjmy v budúcom roku skoro o 200 miliónov eur.

Peter Kažimír má na mysli prognózu IFP, ktorá skutočne hovorí o výpadku oproti súčasnému stavu o 233 miliónov eur v roku. P. Kažimír hovorí o skoro 200 miliónov eur. Výrok aj napriek čiastočnej nepresnosti hodnotíme ako pravdivý, pretože P. Kažimír si zaokrúhlením prognózovaného výpadku nezlepšuje pozíciu.

prognóze


No, napríklad v tom, že sa nám podarilo presadiť mnoho vecí. Podarilo sa nám presadiť nižšie garancie pre Slovensko vo výške 1,2 miliardy eur v takzvanom eurovale dva. Podarilo sa nám presadiť do paktu euro plus zmienku o tom, že sme proti harmonizácii priamych daní. Zmenila sa v tom (situácia za jeden rok, pozn.), že v Národnej rade sme sa dohodli, že jednoducho nechceme harmonizovať priame dane. V tom máme spoločný názor. Zmenila sa v tom, že naši predstavitelia jednoznačne presadzujú práve tieto názory, účasť privátneho sektora, riadený bankrot a samozrejme aj potrebnú reštrukturalizáciu.

TASR z dňa 21. marca 2011 : " Slovensku sa v rámci skupiny členských krajín, ktoré sú najmladšími členmi eurozóny, podarilo vyjednať zmenené podmienky kľúčovania príspevkov do Európskeho stabilizačného mechanizmu (ESM). Oznámil to po mimoriadnom zasadnutí ministrov financií eurozóny šéf slovenského rezortu Ivan Mikloš. Odlišnou metódou, než aká bola aplikovaná v prípade Európskeho finančného stabilizačného nástroja (EFSF), by malo Slovensko ušetriť 1,17 miliardy eur."

TASR z dňa 21. marca 2011
brožúre
SITA z dňa 13. júla 2011
nesúhlasím
Premiérka
odmieta
nemyslí
zasahovanie


Zrazu všetci súhlasia s tým, čo sme hovorili, že absolútna väčšina migrantov sú ekonomickí migranti, ktorí sem prichádzajú za prácou.

Nie je pravda, že všetci čelní európski politici súhlasia s Ficovou (chybnou) interpretáciou, hoci príklady na posilňovanie rétoriky o uzavieraní hraníc či o posilnení návratovej politiky existujú. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Nie je pravda, že by "všetci" (ak máme na mysli európske politické elity) súhlasili s premiérovým tvrdením. Faktom je, že napríklad Donald Tusk sa po samite Európskej rady vyjadril v zmysle potreby " napraviť našu politiku otvorených dvier a okien ", ale Angela Merkelová zotrváva na svojich stanoviskách, ktoré "ploty" ako riešenie odmietajú. Martin Schulz, predseda Európskeho parlamentu, volá po zavedení spoločnej migračnej politiky, ktorá by reagovala aj na zvýšenú ekonomickú imigráciu, no ani on nehovorí o ekonomických migrantoch ako o väčšine v rámci súčasnej krízy.

vyjadril
volá
Jean-Claude Juncker
EurActiv
pápež František
Daily Express
schválila
pokračovali
vyjadreniami
vyjadrovali
predtým
overovali
SME
vyhlásenie


My sme skončili na treťom mieste v hodnotení programov (INESS, pozn.)

INESS v skutočnosti nerobil poradie strán, ale ich programy známkoval . Pravdou je, že OĽaNO skončili hneď za SaS (1-) a NOVA (2) a spolu s KDH so známkou 2-.

známkoval


Nikoho nezaujíma, že Slovensko je najchudobnejšou krajinou eurozóny.

Tento výrok už Demagóg overoval, keď sa k tomuto vyjadroval aj Richard Sulík v relácii Na telo z 9.decembra 2012 .

Na telo z 9.decembra 2012
Hospodárskych novín


My máme jednoznačne v programovom vyhlásení vlády, že zákaz privatizácie strategických podnikov.

Premiér Robert Fico nemá pravdu, keď tvrdí, že v Programovom vyhlásení vlády na roky 2012 - 2016 je jednoznačne spomenutý zákaz privatizácie strategických podnikov. Jediným jednoznačne spomenutým strategickým majetkom, ktorý sa zagarantoval neprivatizovať boli Lesy SR. Všeobecný zákaz privatizácie strategických podnikov nie je v programovom vyhlásení uvedený. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V programovom vyhlásení sa síce spomína ukončenie privatizácie (s. 16) "Vláda komplexne posúdi ukončenie prebiehajúceho procesu privatizácie," avšak nehovorí o jej jednoznačnom zákaze. V programovom vyhlásení sa ďalej spomínajú niektoré odvetvia, v ktorých vláda garantuje neprivatizovateľnosť, ako sú lesy (s. 23, 57 - 58): " Lesy vláda považuje za strategický štátny majetok a preto garantuje ich neprivatizovateľnosť ," a nemocnice alebo ich činností " Vláda počas celého funkčného obdobia neuskutoční transformáciu univerzitných, fakultných a verejných nemocníc na akciové spoločnosti, čím zabráni ich privatizácii a znižovaniu kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti, ako aj ohrozeniu existencie nemocníc. Aby nedochádzalo k zadlžovaniu nemocníc, ktoré bolo historicky najväčšie v poslednom období, vláda nepripustí privatizovanie ekonomicky lukratívnych činností nemocníc , tak vytvorí podmienky pre ich finančnú stabilizáciu." Záväzok zákazu privatizácie bol obsiahnutý v Programovom vyhlásení na roky 2006 - 2010, teda počas prvej Ficovej vlády (s. 10). "Vláda SR nebude pokračovať v privatizácii a v doprivatizácii majetkovej účasti štátu v strategických podnikoch. Vláda určí, ktoré podniky a inštitúcie sú z hľadiska národnoštátnych záujmov strategické." Dátum zverejnenia analýzy: 16.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Programovom vyhlásení vlády
obsiahnutý


Ja som s projektom Európske hlavné mestá kultúry prišla do styku ešte pred rokom 2007, kedy sa vyjednávala nová európska legislatíva o mestách kultúry a ja som vlastne zastupovala Slovensko v Výbore pre kultúrne záležitosti rady EU.

Rozhodnutie o podobe Európskeho hlavného mesta kultúry pre roky 2007 - 2019 padlo 24. 10. 2006 v podobe Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1622/2006/EC. Toto rozhodnutie špecifikuje výberové kritéria na Hlavné mesto kultúry, ktoré pozostávajú napríklad z aspektov európskej dimenzie či participácie obyvateľov mesta.

resumé

TV Naša


Nemecko mení svoje postoje, krajiny, ktoré ani len nechceli použiť slovo plot, zrazu o plotoch hovoria veľmi otvorene. Dnes sa stavajú ploty v Slovinsku. Rakúsko, ktoré stále, raz ploty áno, raz ploty nie.

V Nemecku sa v posledných dňoch začali ozývať hlasy z úst politikov za vybudovanie plotu na hraniciach, ale nemecká kancelárka Angela Merkelovková ich odmietla. V Slovinsku sa tiež začala výstavba plota na hranici s Chorvátskom a o pláne postaviť plot vo vnútri Schengenu na hranici medzi Rakúskom a Slovinskom informovala rakúska ministerka vnútra Johanna Miklová-Leitnerová. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podobný výrok už Demagog.SK overoval - minister Kaliňák sa 8. novembra v relácii O 5 minút 12 vyjadroval o možnosti stavby plota na rakúskych hraniciach. Vysoký počet utečencov už priviedol k úvahe o plotoch na hraniciach aj politikov v Nemecku. Bavorský minister financií Makrus Söder vyhlásil: „Keď nie sú chránené vonkajšie hranice EÚ, musí nemecká vláda premýšľať o tom, ako ochrániť nemeckú hranicu.“ Tento návrh zablokoval bavorský premiér Horst Seehofer. Niekoľko poslancov okolo poslanca Christiana von Stettena z Kresťanské demokratickej únie (CDU) tiež volá po prísnejších hraničných kontrolách či stavbe plotu, poslanec Stephan Mayer žiada dokonca uzavrenie hraníc. Kancelárka Angela Merkelová so stavbou plotu nesúhlasí a odmieta ho. Plot na hranici Slovinska s Chorvátskom má byť vysoký 180 cm a dlhý 80 km. "Slovinsko síce začalo s výstavbou plota na vybraných úsekoch štátnej hranice s Chorvátskom, avšak účelom týchto technických bariér nie je brániť ľuďom v príchode do Slovinska... alebo výrazne obmedzovať ich počet. Ich účelom je nasmerovať tok migrantov ku kontrolovaným vstupom," povedal štátny tajomník slovinského ministerstva vnútra Boštjan Šefic. Výstavba zábrany s dĺžkou 3,7 km na rakúskej hranici so Slovinskom začala v piatok 13. novembra 2015 a ide o prvú priamu fyzickú zábranu vo vnútri Schengenského priestoru. Viedeň už o tomto zámere informovala minulý mesiac. Rakúsky kancelár Werner Faymann v minulosti viac ráz kritizoval maďarského premiéra Viktora Orbána za výstavbu plota na hraniciach so Srbskom a s Chorvátskom. Kritiku vyjadril aj rakúsky minister obrany Gerald Klug, podľa jeho slov totiž Maďarsko výstavbou plota z ostnatého drôtu prekročilo hranice ľudskosti. Na rozdiel od maďarského plotu má byť rakúsky humánny a je potrebný na správnu kontrolu utečencov, ale nemal by im brániť v ceste.

8. novembra
Vysoký
poslancov
Plot
povedal
Výstavba
vyjadril
rozdiel
potrebný
nemal


...o pánovi Kravcovi (...) on možno ako jediný z tej plejády (ľudí, ktorí bol v tej dobe odvolávaní, pozn.) ...zareagoval na moju výzvu, aby túto odmenu vrátil (takzvané zlaté padáky, pozn.). On to rozdal.

Bývalý riaditeľ ZSSK Kravec svoje odstupné nevrátil štátu, ale rozdal ho na dobročinné účely, ako uvádza Figeľ. Taktiež sa nám nepodarilo nájsť informáciu o tom, že by podobne konal niektorý iný predstaviteľ, ktorého sa výrok týka. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kauza "zlaté padáky" sa týkala prehnane vysokých súm, ktoré mali zinkasovať bývalí štátni úradníci na odstupnom po páde vlády Ivety Radičovej. Vysoké odstupné dostali nominanti KDH, zastávajúci pozície v štátnych podnikoch ako Železničná spoločnosť Slovensko, Slovenská pošta alebo ZSSK Cargo. Denník Pravda ohľadom tejto kauzy informoval v roku 2012. Pavel Kravec bol riaditeľom Železničnej spoločnosti Slovensko (ZSSK), Pavol Tarcala zasa členom jej predstavenstva. Kravec dostal odmenu takmer 178 tisíc Eur. Tarcala si odniesol vyše 114-tisíc eur. Vysoké odmeny dostali aj ďalší nominanti KDH, ktorí však neboli členmi strany. Odvolaná šéfka Slovenskej pošty Marcela Hrdá mala dostať odmeny takmer 178-tisíc eur, aj keď nakoniec obdržala odstupné vo výške 6 900 eur. Exšéf Carga Pavol Ďuriník má dostať 96-tisíc eur. Podpredseda predstavenstva ZSSK Jaroslav Paulický zinkasoval 135-tisíc eur. Štát mal prísť pri výmene nominantov minulej vlády na odstupnom či odmenách spolu o viac ako tri milióny eur. S veľkým počtom menších padákov spolu v sume tiež okolo 1,5 milióna eur však svoje funkcie v podnikoch opúšťajú aj desiatky ľudí blízkych SDKÚ, SaS či Mostu. Tí pôsobili v podnikoch pod rezortmi financií, hospodárstva, pôdohospodárstva či životného prostredia. V ďalšom článku denník Pravda oznámil, že " nominanti za KDH vo veľkých štátnych podnikoch Pavel Kravec a Pavol Tarcala vrátia "zlaté padáky", ktoré dostali po odchode zo svojich funkcií. Obaja sa naviac vzdali členstva v strane kresťanských demokratov, aby ju vraj nepoškodzovali." Kravec ale svoje odstupné nevrátil štátu, ale rozdal ho na dobročinné účely, a to medzi viac ako štyri desiatky príjemcov. Najvyššiu sumu, takmer 65-tisíc eur daroval Kravec farnosti Trnavá Hora. Má poslúžiť na záchranu Kostola svätého Jána Nepomuckého, ktorý je národnou kultúrnou pamiatkou.

Denník Pravda
článku
rozdal


Značku SK kvalita sme uvádzali na trh alebo ako istý marketingový produkt, ktorý označuje slovenské výrobky a kvalitné, v roku 2004, keď som bol ministrom v auguste.

Značka kvality SK vznikla v roku 2004 za pôsobenia Z. Simona ako ministra pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky, s cieľom podpory spotreby domácej potravinovej produkcie po vstupe Slovenska do EÚ a označuje výrobky, ktoré sa od ostatných líšia predovšetkým vyššou kvalitou.

kvality SK


My sme v podstate jedna z dvoch najviac plynofikovaných krajín v Európskej únii.

V júli 2025 bol plyn dostupný v 77 percentách slovenských obcí, v ktorých žije 94 percent všetkých obyvateľov a obyvateliek (. pdf , s. 9), čo robí Slovensko druhou najviac plynofikovanou krajinou v Európe. Najväčšiu infraštruktúru plynovodov obytných v sídlach má Holandsko (. pdf , s. 20). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Plynofikácia je proces rozširovania a budovania siete plynovodov do obývaných miest. Tento proces sa v Československu začal v 50. rokoch minulého storočia, v 60. rokoch sa plynovody začali budovať na východnom Slovensku.

Podľa Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) tvoril v roku 2024 zemný plyn 22,5 percent celkových dodávok energie. Podľa dát agentúry z roku 2023 predstavoval zemný plyn 25 percent celkovej spotreby energie a 99 percent bolo krytých dovozom (. pdf , s. 66). Prevažná väčšina pochádzala z Ruska (. pdf , s. 11).

pdf robí infraštruktúru pdf Plynofikácia začal budovať tvoril predstavoval pdf pdf


My už máme s ním bohaté skúsenosti z toho SNS. Dvaja ministri sedeli za nástenkový tender.

Dvaja ministri zo Slovenskej národnej strany, Marián Janušek a Igor Štefanov, boli odsúdení za kauzu nástenkového tendra. Kauza z roku 2007 sa týkala tendra za 12,7 milióna eur na propagáciu eurofondov a súvisiace právne služby.

Informácie o verejnom obstarávaní viseli len na nástenke vtedajšieho ministerstva výstavby. Najvyšší súd oboch ministrov poslal do väzby na 9, respektíve 11 rokov a uznal ich vinnými z trestných činov machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe a zo zneužívania právomoci verejného činiteľa.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

tendra uznal


...ak hovoríme o práci v noci, tak je to okolo 240-tisíc ľudí, ktorí pracujú v noci(...).

Slovensko je krajinou s najväčším počtom pracujúcich v noci v rámci Európskej únie. Robert Fico nedefinuje za aké obdobie uvádza počet v noci pracujúcich, preto sme vychádzali z najaktuálnejších dostupných dát za rok 2016. Z posledných údajov za rok 2016 vyplývajúcich zo štatistiky Eurostatu a Štatistického úradu SR je počet ľudí pracujúcich v noci až 408 tisíc, čo je približne o 168 tisíc viac ako uvádza Robert Fico. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Práca v noci je v Zákonníku práce § 98 ods.1 definovaná nasledovne: „ Nočná práca je práca vykonávaná v čase medzi 22. hodinou a 5. hodinou." Benefity pre pracujúcich v noci sú stanovené v Zákonníku práce v § 123 Mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu: „ (1) Zamestnancovi patrí za nočnú prácu popri dosiahnutej mzde za každú hodinu nočnej práce mzdové zvýhodnenie najmenej 20 % minimálnej mzdy v eurách za hodinu podľa osobitného predpisu. (2) S vedúcim zamestnancom možno v pracovnej zmluve dohodnúť mzdu už s prihliadnutím na prípadnú nočnú prácu. Mzdové zvýhodnenie v takom prípade vedúcemu zamestnancovi nepatrí." Podľa údajov Štatistického úradu SR bolo za rok 2016 evidovaných približne 2,49 milióna pracujúcich. Čo sa týka nočnej práce, v štatistike Eurostatu figuruje Slovensko s číslom 16,4% ako krajina s najväčším percentuálnym zastúpením pracujúcich v noci spomedzi všetkých členských štátov Európskej únie. Toto percentuálne zastúpenie pri počte evidovaných pracujúcich predstavuje dohromady 408,7 tisíc zamestnancov pracujúcich v nočných službách, čo je približne o 160 tisíc pracujúcich viac ako uvádza Fico. V priemere za celú Európsku úniu v noci pracuje len 6% zamestnancov. Na Slovensku však v noci pracuje približne každý šiesty Slovák. Podľa analytičky Poštovej banky Jany Glasovej je dôvodom takto vysokého počtu fakt, že veľa ľudí pracuje v priemysle na výrobných linkách, ktoré nezastavujú ani v noci. Nasledujúca tabuľka poskytuje prehľad percentuálneho zastúpenia zamestnancov pracujúcich v noci z celkového počtu pracujúcich v jednotlivých krajinách EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

definovaná Benefity údajov štatistike Podľa


...nový vzťah rovnoprávneho postavenia, kedy je predseda koaličnej strany predsedom Národnej rady (...), taká pozícia ešte nebola.

Andrej Danko zastáva funkciu predsedu Národnej rady SR a je zároveň predsedom koaličnej strany SNS. Nejde pritom o nevídanú kombináciu funkcií, pretože od času prvého predsedu NR SR Ivana Gašparoviča pôsobili na čele parlamentu až štyria predsedovia vládnych strán. Výrok preto hodotíme ako nepravdivý. Predsedom NR SR bol v rokoch 1998-2002 Jozef Migaš, kto bol do roku 2001 aj predseda SDĽ. SDĽ tvorila vládnu koalíciu so stranami SDK, SMK a SOP. Pozíciu predsedu NR SR zastával v rokoch 2002-2006 vtedajší predseda KDH, Pavol Hrušovský. KDH tvorilo v tom čase koalíciu so stranami SDKÚ-DS, SMK a ANO. Po odchode KDH z vládnej koalície v roku 2006 zastával funkciu predsedu NR SR vtedajší predseda SMK, Béla Bugár. V rokoch 2010-2011 bol predsedom NR SR predseda SaS Richard Sulík. Strana SaS bola v koalícii s SDKÚ, KDH a Most-Híd. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

predsedu NR SR
predseda
predseda
predseda
predseda


Môžte mi povedať, v ktorom roku boli platy učiteľov zvýšené o 10%? Môžte mi nájsť taký rok v posledných 10 rokov? Nenájdete ho, nenájdete ho. Najvyššie zvýšenie platov učiteľov bolo v roku 2008, to znamená za prvej Ficovej vlády a bolo to 7%.

Na základe údajov UIPŠ a našich prepočtov, bol rast miezd pedagogických zamestnancov v roku 2008 až 7,6%. Za posledných 10 rokov rástli mzdy pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve o viac ako 10% v roku 2006.

UIPŠ

UIPŠ


EU rozhodla na summite, že ponúkne Ukrajine podpis Asociačnej dohody ...aj dočasnej vláde, ešte pred predčasnými voľbami...takže o tom je už dávno rozhodnute.

Na stretnutí ministrov zahranicných vecí SR 3. marca 2014 predstavitelia EÚ opätovne ponúkli Ukrajine uzavretie prístupových zmlúv. "On 3 March the EU ministers for foreign affairs held an extraordinary meeting of the Foreign Affairs Council on the situation in Ukraine. The ministers confirmed the EU's readiness to support the country alongside other international institutions, especially the IMF. The EU reconfirmed its offer of the Association Agreement, including a Deep and Comprehensive Free Trade Area." Je teda pravdou, že EÚ ponúkla aj docasnej vláde Asociacnú zmluvu podpísat. Balás Jarábik špecialista na Východné partnerstvo z Inštitútu pre stredoeurópsku politiku (CEPI) ohladom zastavenia procesu prijímania Asociacných zmlúv medzi EU a Ukrajinou povedal nasledovné v novembri 2013: „Nie sú stanovené žiadne podmienky, kedy sa tak má stat. Môže to urobit hocikedy a zatial jediným spôsobom, ktorým by to chcela zrušit, je, že sa pridá k Colnej únii na cele s Ruskom,“ povedal pre TASR. KyivPost , 3. marca 2014: "EU Commissioner for Trade Karel De Gucht has said that the European Union is ready to sign the Association Agreement with Ukraine when Ukraine is ready, he said at a press conference in Athens after the Informal Foreign Affairs Council/ Trade. "If and when Ukraine is ready to sign the deal, then the European Union is ready to sign the deal." Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stretnutí
Asociacných zmlúv
povedal
KyivPost