Daňové licencie (ich zrušenie, pozn.) budú až od 2018 roku, nebudú teraz...

Skupina poslancov opozičnej SaS neposunula návrh zákona o daňových licenciách s platnosťou od 1. januára 2017 do druhého čítania. Koaličné strany SNS a Most-Híd však predložili parlamentu novelu zákona o daní z príjmu, ktorá by mala zrušiť daňové licencie od 1. januára 2018. Výrok evidujeme ako pravdivý.

Dňa 25. marca 2015 vystúpila pred parlament poslankyňa SaS Jana Kiššová s návrhom zákona ktorým by sa menil zákon č. 595/2003 Z.z. o daní z príjmu. Ten však nebol posunutý do druhého čítania.

Denník HN uvádza dôvody strany SaS na zrušenie daňových licencií nasledovne:" Súčasné znenie zákona o daní z príjmov upravuje daňové licencie právnických osôb v rozpátí od 480 eur do 2 880 eur ročne, čo podľa nich zvyšuje rizikovosť, a teda aj znižuje atraktivitu podnikateľského prostredia na Slovensku."

Poslanci zo strán SNS a Most-Híd však 23. septembra 2016 predložili podobný návrh zákona, ktorý taktiež zruší daňové licencie, no s platnosťou od 1. januára 2018. " Je to ďaľšie z opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia na Slovensku, " oznámil poslanec SNS Tibor Bernaťák na tlačovej konferencii. ( TASR )

Návrh rozpočtu verejne správy na rok 2017 až 2019 eviduje stratu 72 miliónov eur v prípade zrušenia daňových licencií s platnosťou od januára 2018. ( pdf , s. 16)

vystúpila dôvody predložili TASR Návrh pdf


V gorilom byte boli predstavitelia všetkých politických strán.

V čase, kedy sa odohrali udalosti opísané v údajnom spise Gorila, sa v parlamentnými stranami boli: HZDS, SDKÚ-DS, SMER-SD, SMK, KDH, ANO a KSS. Milan Kňažko hovorí "predstavitelia všetkých politických strán", ale predpokladáme, že mal na mysli len tie, čo v tom čase boli v parlamente a nie cca 150 strán, ktoré sú registrované na MV SR.

Podľa dostupných informácií sa nachádzali v byte Gorila viacerí členovia (alebo ľudia spájaní s) SMK, podľa informácií, ktoré poskytol József Berényi sa strana zbavila všetkých osôb, ktoré sa nachádzali v spomínanom byte. Strana HZDS mala taktiež napojenie na daný byt a dokonca sa v tomto spise spomína viackrát. Strana SDKÚ-DS bola tiež spomínaná v spise Gorila, hovorí sa tu napríklad o údajných návštevách Anny Bubeníkovej, nominantky strany vo FNM, alebo o Gabrielovi Palackovi, pokladníkovi strany.

Robert Fico je taktiež označený za jedného z ľudí, ktorí sa nachádzali v byte Gorila a preto je tiež SMER-SD súčasťou tejto kauzy. V tomto spise sú spomínaní aj členovia či blízke osoby strany KDH , menovite napríklad Stanislav Janota a Milan Krajniak.

Spomína sa tu taktiež Jirko Malchárek, ktorý bol členom strany ANO a je tu uvedené jeho údajné preberanie provízii počas pôsobenia vo funkcii ministra hospodárstva. V spise nie sú nijakým spôsobom opísané návštevy predstaviteľov KSS. Výrok preto považujeme za nepravdivý.

parlamentnými stranami
informácií
HZDS
SDKÚ-DS
SMER-SD
KDH
ANO


Ale faktom zostáva to, že II. pilier, ktorý bol prijatý od 1. 1 . 2004 sa menil, menil. Minulá vláda zmenila niektoré parametre toho II. piliera.

Podľa informácií uvedených na stránke Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny počas vlády R. Fica v druhom pilieri došlo k 12 novelám zákona o starobnom dôchodkovom sporení. Zároveň je na stránke zvýraznených šesť najvýznamnejších zmien, ktoré napríklad zavádzajú prvok dobrovoľnosti, opätovne otvárajú druhý kapitalizačný pilier pre možnosť vstupu a výstupu sporiteľov v časovom období od 15. novembra 2008 do 30. júna 2009 a optimalizujú výšku odplát za správu dôchodkového fondu v prospech sporiteľa. Podrobnejší prehľad o zmenách nájdete tu . Dátum zverejnenia analýzy: 17.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke tu


Za vás sme si nevedeli požičať, nevedeli sme umiestniť dlhopisy, lebo mali ste v deštrukčnom stave daňový systém a vlastne sme ani nevedeli, koľko máme príjmov.

Počas Radičovej vlády sa chyby v daňovom systéme skutočne vyskytli, tiež sa vyskytli problémy s predajom štátnych dlhopisov, no v skutočnosti odborníci, na rozdiel od Stromčeka, neuvádzajú súvis medzi týmito dvoma udalosťami. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. K pádu nového daňového systému došlo skutočne počas vlády Ivety Radičovej, v roku 2012. " Vtedajší nový daňový systém známy pod menom KONS dokázal robil chyby ako dvakrát vrátené vratky dane z pridanej hodnoty. „Nejde pritom o malé sumy a raz sa mi to stalo pri vratke za 900–tisíc eur,“ povedala ešte v apríli 2012 Zuzana Nerušilová, zamestnankyňa daňového úradu v Bratislave, " píše Pravda . Informácie o predaji štátnych dlhopisov v rokoch 2010-2015 uvádza archív Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity ( ARDAL ). Podľa informácií v tomto archíve je minimálne jasné, že v čase vlády I. Radičovej bolo niekoľko štátnych dlhopisov emitovaných. O problémoch v súvislosti so snahami SR o pôžičku píše portál aktualne.atlas.sk . Podľa týchto informácií však analytici vidia iný dôvod, nie daňový systém: " Slovensko si chcelo v pondelok na trhoch požičať 150 miliónov eur. Ale nepožičalo si. Investori totiž chceli kúpiť dlhopisy len za 13 miliónov eur, aukcia sa preto zrušila. Môžu za to súčasné európske dlhové problémy, najmä Talianska. Taký je podľa analytikov aj Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) dôvod, prečo sa nám investori začiatkom týždňa otočili chrbtom. Slovensko však nie je jedinou krajinou, ktorá dopláca na dlhovú krízu. Problémy pri predaji dlhopisov sa vynorili aj v okolitých krajinách, dokonca aj v Rakúsku ." Slovensko teda očividne nebolo jedinou krajinou s podobným problémom. Nie je tiež úplná pravda to, čo hovorí Stromček, že " za vás sme si nevedeli požičať ". V skutočnosti k predajom dlhopisov došlo, napríklad ešte v roku 2010, informujú Hospodárske noviny : " Slovensko si prostredníctvom 15-ročných štátnych dlhopisov na finančných trhoch požičalo 2 miliardy eur s úrokom 4,373 %. Dopyt investorov po dlhopisoch pritom dosiahol 4,3 miliardy eur. "

problémy
Pravda
ARDAL
informácií
aktualne.atlas.sk
Hospodárske noviny


Čo sa týka kultúry, je hodnotená najvyššie, kultúra a spoločenské vyžitie.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže sme nedokázali nájsť žiadne hodnotenia, či štatistiky slovenských miest, v ktorých je zahrnutá kultúra a spoločenské vyžitie.


Najviac týchto extremistických činov bolo v Bratislave, nebolo to v Nitre.

Podľa dostupných údajov Ministerstva spravodlivosti ( Trestné činy extrémizmu a rasovo motivované trestné činy za rok 2012, .pdf) bolo v roku 2012 spáchaných 104 trestných činov extrémizmu a trestných činov s rasovým motívom (s. 5), z toho najviac, 24, sa stalo skutočne v Bratislavskom kraji (z toho najviac v okresoch Bratislava I. a Malacky). Na druhom mieste sa umiestnil Banskobystrický kraj s počtom 19 trestných činov, a až na treťom mieste Nitriansky s počtom 15.

údajov


Mali sme skoro 70 kontrol, ktoré sa týkali priamo či nepriamo chodu úradu vrátane týchto havárií a nenašli žiadne pochybenia.

Podľa dokumentov hlavného kontrolóra BSK bolo v skutočnosti len za roky 2011 a 2012 v BSK 70 skončených kontrol (začatých až 100). Od roku 2010 do roku 2012 bolo začatých 138 kontrol, pričom 108 bolo aj oficiálne skončených. Kontrolór samosprávneho kraja podáva dvakrát do roka správu o výsledkoch kontrolnej činnosti, ktorú následne predkladá krajskému zastupiteľstvu. Správy však nemajú jednotnú podobu a nie je možné objektívne určiť, koľko kontrol sa týkalo chodu úradu (najmä tie nepriamo). Ďalším nedostatkom je že na stránke nie je zverejnená správa o kontrolnej činnosti za prvý polrok 2013, k dispozícií teda nemáme všetky potrebné dokumenty. Kontroly sa vždy zameriavali na: " ... predovšetkým na hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť použitia a poskytnutia finančných prostriedkov, správnosť a oprávnenosť financovania bežných a kapitálových výdavkov, hospodárenie a nakladanie s majetkom BSK, na dodržiavanie zásad verejného obstarávania tovarov, prác a služieb, správnosť a úplnosť účtovníctva, správnosť zaraďovania a odmeňovania zamestnancov a plnenie opatrení prijatých na odstránenie nedostatkov a príčin ich vzniku, ktoré boli zistené prechádzajúcimi kontrolami." Frešo však nepravdivo uvádza, že kontroly nenašli žiadne pochybenia. Napr. Správa o výsledkoch kontrolnej činnosti UHK BSK za prvý polrok 2011 ( .pdf ) uvádza nasledovné pochybenia: "Kontrolovaný subjekt v 6 prípadoch (číslo účt. dokladu D/0125/10, D/0131/10, D/0154/10, D/0675/10 a D/0680/10) porušil ustanovenia § 9 ods.1 a 3 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov tým, že nevykonával predbežnú finančnú kontrolu v čase prípravy finančnej operácie a jej vykonanie nevyznačil podpisom na doklade súvisiacom s pripravovanou finančnou operáciou. Uvedeným konaním zároveň porušil článok 5 časť A bod 1 Smernice č. 39/2007 BSK." "Predbežná kontrola na doklade súvisiacom s pripravovanou finančnou operáciou nebola vykonaná pri zahraničnej pracovnej ceste do Rakúska zúčtovanej výdavkovým pokladničným dokladom č. 931 z 8. 6. 2010. Vyúčtovanie zahraničnej pracovnej cesty (uskutočnenej 4. 2. 2010) doklad č. 933 z 8. 6. 2010; vyúčtovanie bolo odovzdané do pokladne BSK 18. 2. 2010. Cestovné bolo vyplatené až 8. 6. 2010, zamestnávateľ tiež neposkytol zamestnancovi preddavok na zahraničnú pracovnú cestu. Zamestnávateľ je povinný do desiatich pracovných dní odo dňa predloženia písomných dokladov vykonať vyúčtovanie pracovnej cesty. V uvedenom prípade došlo k porušeniu § 36 ods. 8 zákona č. 283/2002 o cestovných náhradách.Tým, že kontrolovaný subjekt, neposkytol pracovníkovi preddavok na náhrady, porušil § 36 ods. 1 zákona č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách." "Výdavkový pokladničný doklad č. 999 z 21. 6. 2010 (vyúčtovanie pracovnej cesty – Šoporňa, 14. - 15. 6. 2010); na cestovnom príkaze chýba dátum a podpis pracovníka, ktorý upravil vyúčtovanie a podpis schválenia finančnej operácie. Pri podpise pracovníka oprávneného na povolenie cesty ako aj zodpovedného pracovníka chýba dátum. Účtovná jednotka porušila ustanovenie § 10 ods. 1 písm. f) zákona č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov tým, že nezabezpečila podpisový záznam osoby zodpovednej za účtovný prípad. Uvedeným spôsobom kontrolovaný subjekt porušil tiež internú smernicu č. 28/2005 upravujúcu obeh a likvidáciu účtovných dokladov BSK." Ďalej správa o výsledkoch kontrolnej činnosti UHK BSK za druhý polrok 2011 ( .pdf ) uvádza: "Pri úhrade jednej faktúry a v prípade jedného pokladničného dokladu, kontrolovaný subjekt porušil ustanovenia § 9 ods. 1 zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite tým, že nevykonal predbežnú finančnú kontrolu v čase prípravy finančnej operácie. Kontrolovaný subjekt nepostupoval v súlade s článkom 5 časť A bod 5 smernice č. 59/2010 o vykonávaní predbežnej a priebežnej finančnej kontroly na Úrade BSK, pretože na jednej objednávke chýbajú dátumy a podpisy oprávnených osôb a s článkom 5 časť A bod 1 citovanej smernice, lebo v etape prípravy finančnej operácie, týmto konaním nevykonal predbežnú finančnú kontrolu, ktorá je zameraná na oblasť plánovania, rozpočtovania, verejného obstarávania, uzatvárania zmlúv alebo iných úkonov majetkovej povahy." Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

dokumentov .pdf .pdf


...3,5 % rast, že je to najvyšší v eurozóne...

Demagog.SK už podobný výrok overoval 26. novembra 2016, kedy aj premiér Fico tvrdil, že Slovensko má najvyšší hospodársky rast v EÚ. Podľa údajov ekonomickej prognózy (.pdf) Európskej komisie (EK ju publikovala 9. novembra 2016) sa na Slovensku očakáva rast HDP v roku 2016 na úrovni 3,4 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Takýto rast patrí medzi vyššie v rámci EÚ, ale sú tu krajiny, ktoré by mali dosiahnuť ešte vyšší rast. Takými krajinami sú Malta, Rumunsko, Írsko a Luxembursko, pričom Švédsko by malo dosiahnuť rovnaký hospodársky rast ako Slovensko (tzn. na úrovni 3,4 %). Výrok hodnotíme ako nepravdu. Po miernom ozdravení po hospodárskej kríze sa v roku 2016 očakával profit pre celý priestor EÚ. Priemerný hospodársky rast v eurozóne sa malo podľa prognózy EK zvýšiť na úroveň 1,7 % a v celej EÚ na 1,8 %. Slovensku s prognózovaným rastom HDP na úrovni 3,4 % patrí štvrtá pozícia v rámci eurozóny (pred nami sú Írsko s prognózovaným hospodárskym rastom na úrovni 4,1 %, Malta s rastom 4,1 % a Luxembursko s hospodárskym rastom 3,6 %). Pri porovnaní hospodárskeho rastu s krajinami EÚ sa nachádza Slovensku na piatej priečke, okrem spomínaných krajín nás predbehne aj Rumunsko, ktoré má rast HDP na úrovni 5,2 %. (zdroj: Európska ekonomická prognóza, ( .pdf ), s. 158)

overoval prognózy prognózy .pdf


Rovnako ja by som sa mal opýtať, prečo zrazu, ak súhlasili na začiatku volebného obdobia, že budú plniť vládny program a toto je napríklad vo vládnom programe aj reforma verejnoprávnych médií, aj daňovo-odvodová reforma, prečo zrazu sa môžem rovnako opýtať, zrazu títo 4 partizáni majú opačný názor? Čo sa stalo, že zmenili to vazalstvo alebo ten súhlas?

V programovom vyhlásení vlády SR na obdobie rokov 2010 - 2014 (.pdf) (str. 9) sa uvádza: "Vláda SR presadí zásadnú reformu a zjednodušenie odvodového systému s cielom zefektívnit tento systém. Presunie odvodovú povinnosť na zamestnanca a zavedie superhrubú mzdu s príslušným navýšením hrubej mzdy. Zavedie odvodový bonus za predpokladu fiškálnej neutrality a zohladnenia dosahov na marginalizované skupiny."

schválili


Povinná volebná účasť ovplyvňuje celkové vysledky v starých členských krajinách a ťahá ju hore. Bez týchto krajín, ktoré majú povinnú účasť, by bola účasť v “starých” krajinách na približne rovnakej úrovni.

Povinnú účasť majú v súčasnosti len tri "staré členské krajiny" a jedna nová. Zo starých krajín sa jedná o Belgicko, Luxembursko a Grécko. Aj napriek vyňatiu týchto krajín s povinnou účasťou predstavuje rozdiel medzi starými a novými členskými krajinami v posledných dvoch voľbách do Európskeho parlamentu 7,6 percentuálneho bodu (2009) a 5 percentuálnych bodov (2004). Povinnú volebnú účasť pri najbližších voľbách do Európskeho Parlamentu majú 4 štáty: Grécko, Luxembursko, Belgicko a Cyprus (. pdf ). V minulosti k nim až do roku 1993 patrilo aj Taliansko. S výnimkou Cypru tieto krajiny patria medzi členské štáty EÚ spred roku 2004. Trend volebnej účasti vo voľbách do Európskeho parlamentu má dlhodobý klesajúci charakter, pričom v roku 1979 bola volebná účasť 61.99%. Vo voľbách v roku 2009 bola priemerná účasť v rámci celej EÚ 43%. "Staré štáty" mali účasť na úrovni 52.4% a "nové štáty" mali účasť 38.4%. Pokiaľ by sme odobrali "staré" štáty, ktoré majú povinnú volebnú účasť dostaneme priemer 46%, čiže rozdiel by bol stále až 7,6 p.b.. V roku 2004 bol priemer EÚ 45.47%. "Staré štáty" mali spolu 52.7% a "nové," v tom čase ešte bez Bulharska a Rumunska mali 40.4%. Vyňatím štátov s povinnou účasťou by priemer predstavoval 45.4%, takže stále o 5 p.b. viac ako v "nových štátoch". Nakoľko rozdiely medzi starými a novými členskými štátmi aj napriek vyňatiu krajín s povinnou účasťou predstavoval 7,6 p.b. a 5 p.b., hodnotíme tento výrok ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 18.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf
volebnej účasti


Na tento rok napríklad, v roku 2022, máme vyčlenených z výziev Plánu obnovy 1,3 miliardy.

Na základe operačnej dohody s Európskou komisiou bude Slovensko v roku 2022 žiadať o dve platby z Plánu obnovy, ktoré spolu predstavujú 1,27 miliárd euro (.pdf, s. 6). V štátnom rozpočte sa na rok 2022 uvádza (.pdf, s. 77), že z Plánu obnovy pôjde na reformy 1,3 miliárd eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Plán obnovy a odolnosti je balík reforiem a investícií, ktoré sa budú realizovať do roku 2026. Jedným z hlavných cieľov plánu je zmierniť hospodárske a sociálne škody spôsobené pandémiou koronavírusu. Európska komisia schválila Plán obnovy a odolnosti Slovenska 21. júna 2021. Slovensko má možnosť získať granty vo výške 6,3 miliárd eur v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Vyplácanie grantov bude prebiehať postupne na základe priebežného plnenia míľnikov a cieľov. Štátny rozpočet na rok 2022 počíta s 1,3 miliardami eur z Plánu obnovy, ktoré by mali pomôcť s realizáciou reforiem.

operačnej dohody
uvádza
hlavných cieľov plánu
schválila
získať granty vo výške
na základe
počíta


Bola predsa zastavená valorizácia platov v Národnej rade Slovenskej republiky, to sa urobilo okamžite...

vzhľadom na krízu bola zastavená valorizácia platov poslancov.

valorizácia


Musím povedať, že zatiaľ je tá dohoda (EÚ pozn.) o sprísnení pravidiel, ako nakladať s finančnými prostriedkami a tú my sme mali  (KDH pozn.) v našom volebnom programe ešte v bode 1 napísané rozpočtová striedmosť a to bola brzda do roku 2010.

Vo Volebnom programe KDH 2010 (.pdf) , boli deklarované piliere o rozpočtovej striedmosti a tzv. dlhovej brzde v rámci programu hospodárskeho rozvoja nasledovne:

Volebnom programe KDH 2010 (.pdf)


Po našej vláde táto vláda zdedila hospodársky rast, ktorý v súčasnosti za berúc do úvahy prvý a druhý štvrťrok tohto roka dosahuje rekordnej výšky, pokiaľ ide v rámci celej Európskej únie.

Ak zoberieme do úvahy medziročné porovnanie kvartálov, tak podľa tejto správy Eurostatu sme v rámci EÚ skutočne dosiahli najvyšší rast, t.j. 4,5%.

Eurostatu


Úrad pre verejné obstarávanie, vláda Ivety Radičovej vyhlásila výberové konanie, kde v prvom kole len prešli viacerí kandidáti, prešli len nejakými základnými testami. Vy ste si jedného z nich vybrali a vyhlásili ste ho za kandidáta opozície.

Vláda Ivety Radičovej vyhlásia výberové konanie, keďže po tom, ako vláda odmietla prvého Ficovho kandidáta, Fico už druhého kandidáta nenavrhol. Táborská spolu s ďalšími dvoma kandidátmi prešla len prvým kolom. Títo traja kandidáti sa dostali do užšieho výberového konania. Po prvom kole mala nasledovať obhajoba plánov kandidátov pred vládou SR. To sa podľa dostupných informácii neuskutočnilo, keďže sa proces výberu zastavil z dôvodu pádu vlády I. Radičovej. Následne Táborskú nominovala 2. vláda R. Fica potom, ako sa opozícia nedohodla na svojom kandidátovi. Táborskú opakovane označujú predstavitelia SMER-SD za kandidáta vlády I. Radičovej. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zita Táborská sa uchádzala o post šéfa ÚVO aj v roku 2011 za vlády Ivety Radičovej, pričom sa dostala do užšieho výberového konania spolu s Michalom Maťašom a Petrom Kubovičom. Výber kandidáta na predsednícke kreslo bol však Ivetou Radičovou pozastavený kvôli strate dôvery jej vlády v parlamente. Iveta Radičová sa vyja drila , že z hľadiska predloženého projektu a hodnotenia nezávislých expertov by Zitu Táborskú považovala za dobrú voľbu. Trend , 23. mája 2012: "Do funkcie predsedníčky Úradu pre verejné obstarávanie mieri bývalá radkyňa tohto úradu Zita Táborská. Jej nomináciu dnes schválila vláda, musí ju ešte potvrdiť parlament. Aj keď premiér Robert Fico tvrdil, že šéfa úradu ponúkne opozícii, tá si nakoniec svojho človeka nepresadila. Z. Táborská sa vlani na jeseň dostala do užšej trojice vo výberovom konaní, ktoré organizovala ešte vláda Ivety Radičovej. Potom však niekdajší kabinet proces prerušil, keď stroskotal v parlamente na hlasovaní o eurovale." SITA , 2. septembra 2011: " Michal Maťaš v súčasnosti pôsobí ako konateľ a riaditeľ v Prvej obstarávateľskej spoločnosti, v minulosti pracoval aj ako ústredný riaditeľ Slovenskej obchodnej inšpekcie. Peter Kubovič má s prácou v Úrade pre verejné obstarávanie viac ako päťročné skúsenosti, okrem iného tam pôsobil aj ako riaditeľ legislatívno-právneho odboru. Na ÚVO pracovala aj Zita Táborská, v rokoch 2000 až 2004 tam pôsobila ako hlavný radca. Neskôr v Slovenských elektrárňach viedla sekciu nákupu a služieb. Ich verejné vypočutie by sa malo uskutočniť na niektorom z najbližších zasadnutí vlády SR. Právo nominovať svojho kandidáta na čelo ÚVO mala pôvodne najsilnejšia opozičná strana Smer-SD. Premiérka Iveta Radičová (SDKÚ-DS) však s menom, ktoré jej poslal predseda Smeru-SD Robert Fico nesúhlasila a vyzvala ho, aby ponúkol iného adepta. Keďže to Fico odmietol, koalícia sa dohodla na výberovom konaní." Podľa webu Úradu pre Verejné obstarávanie je predsedníčkou Zita Táborská. Zita Táborská je od júna 2012 zvolená za predsedníčku Úradu pre verejné obstarávanie. Za jej zvolenie v tajnej voľbe hlasovalo 87 zo 116 poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

označujú kandidáta uchádzala konania vyja drila Trend SITA webu hlasovalo


Skutočne, bol som svedkom toho, kedy predseda Sulík oznámil koaličným partnerom, že SaS už nepodporí do konca volebného obdobia akékoľvek zvyšovanie akýchkoľvek daní, to bolo oznámené ďaleko, ďaleko v predstihu aj pred zverejnením výsledkov agentúry Polis aj pred, pred našou tlačovou konferenciou.

To, či R. Sulík niečo podobné (ne)povedal sa nám nepodarilo overiť.


Momentálne sú pozemky (pod futbalovým štadiónom, pozn.) v prenájme, nikto ich nedával za jedno euro.

Na základe zmluvy medzi mestom Trenčín a AS Trenčín, a.s možno konštatovať, že pozemky boli mestom vypožičané spoločnosti za účelom stavby nového futbalového štadióna. Síce ich mesto naozaj nedalo za futbalovému klubu za jedno euro, nejde však úplne o klasický prenájom, ktorý by evokoval platenie nájmu prenajímateľovi, keďže ide o bezplatnú výpožičku. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Bezplatnú výpožičku potvrdzuje článok II. tejto zmluvy : " Predmetom tejto zmluvy je úprava práv a povinností zmluvných strán pri záväzku Požičiavateľa bezodplatne prenechať do užívania vypožičiavateľovi za účelom riadneho prevádzkovania a tiež za účelom zhotovenia stavby uvedenej v ods.2 tohto článku Zmluvy." V zmluve sa taktiež píše o možnosti predaja týchto pozemkov do trvalého vlastníctva spoločnosti AS Trenčín, a.s. Pri možnom predaji sa uvádza cena 1 euro za parc.č. 1627/226 ostatná plocha (futbalové ihrisko) s výmerou 9.526 m2. Pri ostatných pozemkoch bude kúpna cena vo výške 30% z ceny určenej znaleckým posudkom podľa tejto zmluvy. Uvedené pozemky v zmluve sú v katastri nehnuteľností zapísané na LV č.1 v prospech vlastníka Mesto Trenčín v celosti. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zmluvy


(...) pri nástupe tejto vlády bola valorizácia (starobných dôchodkov, pozn.) na úrovni 11 euro 20 centov a teraz, od tohto roku už je to len euro deväťdesiat, pritom invalidi majú, povedzme, len euro, respektíve euro sedemdesiat.

Uvedené hodnoty sú v zhode s realitou, nakoľko sa dôchodky od začiatku tohto roka zvyšujú fixne o 1,9 eura mesačne, a v roku 2013 (prvá hodnota zavedená touto vládou- 2. vládou R.Fica) sa zvyšovali o 11,2 eura mesačne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Sociálna poisťovňa prostredníctvom svojho informačného portálu napísala , že valorizácia od roku 2012 tvorí pevnú sumu 14,1 eura mesačne a v 2013 sa táto čiastka zníži na 11,2 eura mesačne po zmene právnej úpravy, ktorá bola účinná do 31. decembra 2012, podľa ktorej sa jednotlivé dôchodkové dávky každoročne zvyšovali o rovnaké percento. Podľa právnej úpravy, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2013, v období rokov 2013 až 2017 sa budú dôchodkové dávky zvyšovať o pevnú sumu.

Sociálna poisťovňa na svojej webovej stránke informovala, že dôchodky sa budú od 1.januára 2016 zvyšovať o pevnú sumu a to:

napísala
webovej stránke


Nie je pravda, čo raz potvrdil pán premiér, že míňanie vlády Ivety Radičovej za prvé 3 mesiace bolo obrovské. Hovoril som konkrétne čísla, ktoré neboli vymyslené politikmi bývalej vládnej koalície. Ale to sú štatistické čísla, ktoré sú normálne aj eurostatom potvrdené. 24% míňala vláda. To znamená, že za 4 mesiace minula 32%, 33%.

Béla Bugár v tomto výroku cituje bez väčších nepresností štatistické údaje týkajúce sa stavu naplňovania rozpočtu v roku 2012. Výrok hodnotíme ako pravdivý. MF SR : K 30. marcu 2012 predstavoval štátny deficit 1,156 mld. €, čo je po zaokrúhlení 31,45% z plánovaného deficitu na rok 2012 (podľa Zákona č. 511/2011 o štátnom rozpočte na rok 2012 je plánovaný deficit 3,675 mld. € , pozn.). Béla Bugár rovnako tvrdí, že 24% z výdavkov míňala vláda. Pod týmto pojmom má na mysli pravdepodobne výdavky na obsluhu štátneho dlhu a ostatné výdavky na chod štátu, ktoré spolu predstavujú 24,35% z plánovaného deficitu na rok 2012.

MF SR
3,675 mld. €
Rozpočet.sk


Tak teplárenský trh je na SR v pomerne slušne konkurenčný. Pôsobí tu približne 50-60 spoločností. S toho šesť z nich je pod 100% kontrolou štátu.

Nepodarilo sa nám overiť toto tvrdenie. Je pravda, že šesť teplárenských spoločností je štátnych. Jedná sa o teplárne v Bratislave, Trnave, Žiline, Martine, Zvolene a Košiciach. Koľko ďalších súkromných teplárenských spoločností na Slovensku funguje nevieme overiť.

teplárne


...prepojenie La Repubblica a Aktuality. Asi vieme, že sú tam nejaké prepojenia konkrétne vlastnícke.

Noviny La Repubblica sú vlastnené prevažne talianskymi podnikateľskými rodinami, Aktuality.sk sú v rukách švajčiarsko-nemeckého rodinného podnikania. Prepojenia, o ktorých hovorí Fico, nie sú z verejne dostupných zdrojov jasné a zrejmé, preto hodnotíme tento výrok ako nepravdivý.

Aktuality.sk je internetový portál patriaci do portfólia spoločnosti Ringier Axel Springer SK, a.s. Tá je dcérskou spoločnosťou nadnárodnej spoločnosti Ringier Axel Springer Media AG. Polovičnými akcionármi tejto spoločnosti sú po fúzii dve spoločnosti zaoberajúce sa vydavateľskou činnosťou. Prvou je Axel Springer SE, ktorá má nemecké korene a viac než polovicu jej akcií vlastnia príslušníci rodiny Springerovcov. Druhou je pôvodne švajčiarska spoločnosť Ringier AG, ktorá je podľa stránky Ringier Axel Springer Media AG „100% rodinný podnik, ktorý vedie momentálne už piata generácia.“

Talianske noviny s názvom La Repubblica sú od svojho začiatku v roku 1976 prevažne v rukách rodiny De Benedetti. Táto rodina sa spolu so svojou spoločnosťou Gruppo Editoriale L’Espresso spojila s druhou známou talianskou rodinou Agnelli, ktorá stojí za značkou Fiat – Chrysler. Gruppo Editoriale, a teda aj rodina De Benedetti si ponechala najvyšší akciový podiel – 43 % a spoločnosti patriace Agnelliovcom kontrolujú približne 5%.

K istému prepojeniu medzi novinami La Repubblica a portálom Aktuality sa vo svojom statuse na Facebooku z 20. februára 2019 vyjadril aj poslanec strany Smer-SD Ľuboš Blaha: “ La Repubblica patrí do aliancie západoeurópskych médií pod názvom LENA, v ktorej sú členmi aj ďalšie liberálne denníky, vrátane francúzskeho Figara či nemeckého Die Welt. Osobitne zaujímavý je Die Welt, ktorý je vlastnený Axelom Springerom. Zhodou okolností, ten istý Axel Springer vlastní aj Aktuality.Sk, kde pracoval Kuciak (...) ”

portfólia
dcérskou spoločnosťou
akcionármi
akcií
stránky
začiatku
spojila
statuse


Takže myslím si, že Viktor Orbán naopak bude veľmi rád súhlasiť (s novým slovenským zákonom, pozn.), pretože Slovensko robí významný ústupok. Ten spomínaný Európsky dohovor totiž hovorí, že v prípade takéhoto vzájomného brania si občanov, vyžaduje sa súhlas druhej strany. A preto sme sa vedeli dohodnúť aj s Českou republikou, kde sme ale boli v minulosti vo federatívnom zväzku.

Európsky dohovor nespomína súhlas druhej strany pri vzájomnom "braní" si občanov. Článok 19, Európskeho dohovoru o občianstve z roku 1997 uvádza: "V prípadoch nástupníctva štátov sa príslušné zmluvné štáty budú usilovať o úpravu záležitostí týkajúcich sa občianstva dohodou medzi sebou a tam, kde je to možné, vo vzťahu k iným štátom. Také dohody budú rešpektovať princípy a pravidlá, ktoré sú obsiahnuté v tejto kapitole alebo na ktoré táto kapitola odkazuje." Tento článok sa vzťahuje k Českej republike po rozpade Československa, ako spomína pán Rafaj. V dohovore však nie je spomenuté vyžadovanie súhlasu, ako to uvádza pán Rafaj. Dohovor v článku 23 hovorí o spolupráci medzi zmluvnými stranami: "1. So zreteľom na uľahčenie spolupráce medzi zmluvnými štátmi ich príslušné orgány a) poskytnú generálnemu tajomníkovi informácie o svojej vnútroštátnej právnej norme týkajúcej sa občianstva vrátane prípadov stavu bez štátnej príslušnosti a viacnásobného občianstva a o vývoji v súvislosti s realizáciou dohovoru, b) si na požiadanie navzájom poskytnú informácie o svojej vnútroštátnej právnej norme týkajúcej sa občianstva a o vývoji v súvislosti s realizáciou dohovoru. 2. Zmluvné štáty budú spolupracovať medzi sebou a s inými členskými štátmi Rady Európy v rámci príslušného medzivládneho orgánu Rady Európy s cieľom riešiť všetky relevantné problémy a podporovať progresívny vývoj právnych princípov a praxe týkajúcich sa občianstva a s ním súvisiacich záležitostí." Možné konfliktné body môžu nastať práve napríklad pri požiadaní o poskytnutie informácie o vnútroštátnej právnej norme týkajúcej sa občianstva. Nie je tam však spomenuté, že by bolo prípadné "branie" si občanov podmienené súhlasom druhej strany.

Európskeho dohovoru o občianstve


Pán kajúcnik Imrecze je verejne známe, že vypovedal pred alebo teda hovoril o nejakých, nejakom úplatku pre ministra vnútra, zároveň, pána Mikulca, … potvrdil, že dal úplatok Mikulcovi za nejaký informačný systém, keď bol na vojenskom spravodajstve,... chcem pripomínať, že tento človek porozprával aj na Mikulca veci

Slová Petra Pellegriniho, podľa ktorých František Imrecze „vypovedal” alebo „potvrdil” úplatok pre ministra vnútra Romana Mikulca budia dojem, akoby Imrecze o skutkoch rozprával oficiálne pred orgánmi činnými v trestnom konaní. Výpoveď voči Mikulcovi však pochádza z tajne nahratého rozhovoru, ktorého okolnosti sú otázne. Keďže slová Petra Pellegriniho budia vážnejší dojem, než sú doteraz zistené skutočnosti a skresľujú, pretože významovo posúvajú pravdu do vážnejšej polohy, hodnotíme ich už ako zavádzanie. Týždenník Plus 7 dní zverejnil v polovici júla 2021 nahrávku rozhovoru niekdajšieho šéfa Národnej kriminálnej agentúry (NAKA) Branislav Zuriana a bývalého riaditeľa Finančnej správy Františka Imreczeho. Imrecze na nahrávke hovorí o Romanovi - z kontextu vyplýva, že to mal byť niekdajší šéf Vojenskej spravodajskej služby Roman Mikulec -, ktorý podľa neho mal vziať úplatok 100-tisíc eur. Plus 7 dní datuje rozhovor „ medzi 30. decembrom 2020, keď Lučanský skonal, a 29. januárom 2021, keď Imreczeho zatkli.” Podľa Denníka N si rozhovor skryto nahral Zurian a neskôr ho poskytol médiám. V rozhovore pre Plus 7 dní Zurian povedal : „Akosi ticho je aj v ďalšej veci. Dano Čech mi hovoril, že Mikulec vraj zobral niekoľko tisíc eur za nejaký IT systém, ešte keď pôsobil vo Vojenskom spravodajstve. Čechovi to vraj povedal Imrecze.“ Vtedajší šéf polície Peter Kovařík tvrdil , že ak Zurian vedel o trestnej činnosti, mal ako šéf NAKA spísať úradný záznam a prideliť ju na vybavenie, čo podľa neho neurobil tak, ako mu ukladajú predpisy. Mikulec odmietol, že by niekedy prijal úplatok. Povedal, že polícia už raz preverovala , či tiekli nejaké peniaze za IT systém na Vojenskom spravodajstve. „Uvedené skutočnosti sa pred súd nedostali, vzhľadom na to, že vyšetrovateľ v roku 2015 vydal meritórne rozhodnutie, ktorým vec zastavil s konštatovaním, že sa skutok nestal,“ tvrdí Mikulec. Podľa polície a Úradu špeciálnej prokuratúry však Daniel Čech, ktorý mal byť pôvodcom informácie o úplatku, v tom čase žiadnu takúto informáciu pred vyšetrovateľom neuviedol. Z rodinkárstva a klientelizmu Mikulca obvinil Robert Fico (Smer-SD). V čase, keď bol Mikulec šéfom kancelárie Vojenského spravodajstva, malo podľa Fica VS podpísať zmluvu o ochrane nehnuteľnosti s firmou, ktorú spoluvlastnil Mikulcov otec. „Áno, môj otec mal firmu, ktorá mala zákazku od VSS, ja som však nemal žiadnu možnosť ovplyvniť, či uspeje alebo neuspeje vo výberovom konaní. Výberové konanie prebehlo, bolo úplne transparentné a v súlade so zákonom,” vysvetľoval Mikulec v rozhovore pre Denník N.

zverejnil hovorí Denníka povedal tvrdil preverovala tvrdí Podľa obvinil vysvetľoval


Na stretnutí, ktoré sme mali v Paríži pred summitom ráno, rumunský premiér informoval o tom, že koľko tovaru momentálne prechádza cez Turecko, Bielorusko a ďalšie krajiny, ktoré nie sú zapojené do tejto politickej propagandistickej vojny a zdá sa, že embargo, ktoré bolo zavedené na niektoré výrobky, sa veľmi ľahko obchádza, pretože krajiny neposielajú tieto tovary priamo do Ruskej federácie. Jednoducho to reexportujú.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný pretože obsah diskusií zo stretnutia Strany európskych socialistov, ktorého sa Robert Fico aj rumunský premiér Victor Ponta zúčastnili v Paríži 30. augusta, nebol verejne publikovaný. Portál euractiv.com však potvrdil, že Bielorusko bolo obvinené z reexportovania poľnohospodárskych produktov z EÚ. Stalo sa tak i napriek tomu, že bieloruský prezident Alexander Lukashenko v auguste Rusku prisľúbil, že takýmto praktikám bude zabraňovať. Ruské noviny Novaya Gazeta údajne informovali o prípadoch predaja kreviet v meste Kursk s označením pôvodu z Bieloruska hoci Bielorusko nemá vlastný prístup k moru. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

euractiv.com


...pána Sulíka, pretože on je jediný človek, ktorý s ním (s Marianom Kočnerom, pozn.) chodil na raňajky. Dohadoval s ním to, kto bude budúcim prokurátorom  a je samozrejme politickým podporovateľom pani Čaputovej...

Časť o stretnutí Richarda Sulíka s Mariánom Kočnerom je pravdivá, ide o kauzu Sasanka , ktorá sa týkala zverejneného videa zo stretnutia podnikateľa Mariána Kočnera a predsedu strany SaS Richarda Sulíka. Sulík s Kočnerom sa mali údajne rozprávať aj o voľbe generálneho prokurátora . Dobroslava Trnku opätovne do funkcie vtedy navrhla strana SMER-SD, nakoniec nebol zvolený o jeden hlas. Aj keď Sulík stretnutia a komunikáciu s Kočnerom priznal, s Mariánom Kočnerom sa osobne poznali aj mnohí iní bývalí i aktívni politici a podľa zverejneného obsahu nahrávky medzi Dobroslavom Trnkom a Marianom Kočnerom sa mal o voľbe generálneho prokurátora jednať s Kočnerom aj Trnka. Naznačovanie spojenia protikandidátky s Kočnerom, obvineným z rôznych trestných činov, cez politika strany SaS, ktorá vyslovila Šefčovičovej protikandidátke podporu, je zavádzajúce. Maroša Šefčoviča podporuje, a to na rozdiel od SaS aj finančne, strana SMER-SD, pričom aj viacerí jej členovia boli Kočnerom označení minimálne ako ľudia, s ktorými si potykal a automaticky to nemusí znamenať aj Šefčovičovo napojenie na Kočnera. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. Nahrávky, ktorých obsah bol zverejnený v januári 2019 Denníkom N , zachytávajú komunikáciu Mariana Kočnera s Dobroslavom Trnkom,bývalým generálnym prokurátorom. ” Nahrávka ukazuje na podozrenia z korumpovania Trnku Kočnerom, ale aj poslancov Národnej rady pri jeho voľbe .” Medzi politikmi spájanými s osobou Mariána Kočnera sú Boris Kollár, Monika Beňová, Martin Glváč, Robert Fico, Robert Kaliňák, Richard Sulík, či Igor Matovič. Súčasná vládna koalícia často čelila kritike opozičných poslancov, že za ich vlády polícia a prokuratúra nevenovali kauzám Mariána Kočnera dostatočnú pozornosť. Článok Hospodárskych novín opisuje napríklad vzťah Kočnera s Glváčom ich vyjadreniami nasledovne: " Minister obrany Martin Glváč zo Smeru je môj kamarát," povedal vtedy Kočner, neskôr otočil, že to bol vtip. Bývalý šéf poslaneckého klubu Smeru Glváč sa s Kočnerom však naozaj poznal a pozná. Minimálne z horského strediska Donovaly, kde patria Kočnerovi apartmány a hotel a Glváč si tam tiež apartmán kupoval. "Za dobrého kamaráta by som Kočnera neoznačil. Ako minister obrany som dostal previerky najvyšších stupňov, kde aj tieto vzťahy boli riešené," obhajuje sa dnes Glváč. ” Podobne HN opisujú aj vzťah Kočnera s Kaliňákom, Počiatkom, Sulíkom a Flašíkovou-Beňovou: “ ...pred osemnástimi rokmi sa na dovolenke zoznámil s Robertom Kaliňákom, ministrom vnútra vo všetkých vládach Roberta Fica a Jánom Počiatkom, ministrom dopravy. Pri mori si potykali, hoci nešlo o spoločnú dovolenku a všetko vraj bola náhoda. A práve exminister financií a dopravy Ján Počiatek v roku 2006 Kočnera predstavil svojmu vtedajšiemu poradcovi Richardovi Sulíkovi. Exminister Kaliňák v minulosti priznal, že aj on bol Kočnerovým "druhotným" kontaktom. Zoznámil ich Fedor Flašík, manžel bývalej kandidátky na bratislavskú županku Moniky Flašíkovej Beňovej. Obaja mali ku Kočnerovi veľmi blízko. "Naše deti sa odmalička poznajú, bol priateľom môjho prvého manžela a sme veľmi dobrí známi," vysvetľovala denníku SME Beňová, neskoršia europoslankyňa Smeru.” Plus7 dní uvádza Kočnerov výpočet mien politikov, s ktorými si potykal: „ Droba, Sulík, Krajcer, Miškov, Kollár, Mikloš, Krištúfková, Mika… “ Denník N uvádza Kočnerove známosti medzi politikmi a ich reakcie nasledovne: “ Martin Glváč Denníku N odpísal, sa s Kočnerom stretával predovšetkým na spoločenských akciách, prípadne na Donovaloch, no ani tam už niekoľko rokov nie je jeho susedom. Ján Počiatek mobil nedvíhal, aj on sa však s Kočnerom pozná. Richard Sulík, ktorý sa nechal Kočnerom nachytať a podnikateľa navštívil v roku 2010, keď bol predsedom parlamentu, tvrdí, že ho s ním zoznámil práve Počiatek, ktorému ešte ako ministrovi financií robil poradcu. „Počiatek ma poprosil, aby som sa s Kočnerom stretol. Odmietol som to, avšak o pár dní ma s touto prosbou oslovil opäť. Zjavne mu na tom záležalo, tak som súhlasil,“ opisoval neskôr Sulík po prevalení kauzy Sasanka. Kočner má hotel neďaleko Počiatkovej a Bašternákovej chaty. Kočner si tyká aj s Ficom a istý čas boli priamymi susedmi v komplexe Bonaparte, kde si bývalý premiér stále prenajíma byt od Kočnerovho partnera v podnikaní Ladislava Bašternáka.„S pánom Ficom som si potykal asi pred ôsmimi rokmi, keď po založení Smeru mali jeho členovia pracovné stretnutie v Športhoteli na Donovaloch, ktorého som spolumajiteľom. Tam sme si potykali. Odvtedy sme sa osobne stretli asi päťkrát,“ hovoril Kočner v rozhovore pre Plus 7 dní, keď v roku 2006 kandidoval za primátora Bratislavy.” Denník N ďalej uvádza aj kontakty s Kollárom, Krištúfkovou a Matovičom: “ O dlhodobých kontaktoch Kočnera s Borisom Kollárom nie je pochýb a obaja sa k nim priznávajú. Tykajú si a zrejme až do majetkových sporov na Donovaloch boli ich vzťahy dobré. Kočner sa po vstupe Kollára do politiky taktiež pokúsil o jeho diskreditáciu, keď opisoval, ako sa zle správal k svojej vtedajšej družke Petre Krištúfkovej, ktorú sám s Kollárom zoznámil. Marián Kočner sa stretol aj s Igorom Matovičom, hoci podľa neho išlo o jedinú schôdzku.” Čo sa týka podpory Richarda Sulíka voči prezidentským kandidátom, Richard Sulík a strana SaS na začiatku kampane podporovala Roberta Mistríka, po jeho odstúpení vyjadril podporu Zuzane Čaputovej.

Sasanka
Denníkom N
spájanými
Hospodárskych novín
HN
Plus7 dní
Denník N
podporu


Ja začnem takými vetami, že vitajte v rozdelenej Európe, Titanic už vyplával, najväčší európsky rozvod, proste Európska únia explodovala, treba ju vybudovať nanovo. Toto boli titulky svetovej ekonomickej tlače, vzápätí po ukončení ostatného európskeho summitu.

Je pravda, že po summite lídrov EÚ a Veľkej Británie, sa v tlači po celom svete objavilo množstvo titulok, ktoré oznamovali napätú atmosféru rokovaní a výsledkov summitu.

Europe´s great divorce

Cameron leads Britain to a new dawn as the EU sets sail on the Titanic to a doomed future

Is Europe exploding?

EU Divided on New Deal to Save Eurozone


...ak by hlasovali a ak by prešlo napríklad taký zákon (preložený K-ĽSNS, pozn.) a ich hlasmi, to je porušenie koaličnej zmluvy, (...).

Pokiaľ mal Béla Bugár týmto výrokom na mysli explicitné vylúčenie hlasovania so stranou K-ĽSNS v koaličnej zmluve, tento výrok by bol nepravdivý. Ak myslel hlasovanie za zákon, a teda podporu strany, ktorá je známa rasovou neznášanlivosťou, mohli by sme to považovať za pravdivý výrok. No ak ním myslel dohodu s opozíciou v otázkach, ktoré neznamenajú pokrok v rozvoji spoločnosti alebo ústnu dohodu medzi koaličnými partnermi o takomto hlasovaní, výrok by bol neoveriteľný. Vzhľadom na to, že nevieme túto skutočnosť dokázať, považujeme výrok za neoveriteľný. Aktuálna koaličná dohoda bola podpísaná 1. septembra 2016 po tom, ako z pôvodnej koalície vypadla strana #Sieť. Novú koaličnú dohodu zverejnila na svojej stránke strana SMER-SD. Voči extrémizmu sa koalícia vyhradila v preambule dohody: " Koaličné strany budú principiálne a dôrazne vystupovať proti všetkým prejavom etnickej a rasovej neznášanlivosti " ( .pdf , s. 4). Avšak v dokumente sa nespomína, že by podpora návrhov strany Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko znamenala porušenie dohody. Koaličné strany sa takisto dohodli, že " na základe konsenzu a v záujme nastolenia konštruktívnej spolupráce medzi koalíciou a opozíciou v Národnej rade Slovenskej republiky, budú pozorne posudzovať také opozičné návrhy zákonov, ktoré budú sledovať stabilitu a rozvoj na Slovensku " ( .pdf , s. 12). Na začiatku volebného obdobia v marci 2016 sa šéf SNS Andrej Danko vyjadril, že spoluprácu so stranou Mariána Kotlebu vylučuje . Danko takisto v apríli 2016 podpísal výzvu Stop fašizmu, ktorou sa zaviazal, že nepodporí žiadny poslanecký návrh iniciovaný poslancami strany Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko. Tesne po voľbách šéf SMER-SD Robert Fico nevylúčil z povolebnej spolupráce žiadnu stranu. V septembri 2016 niekoľko poslancov zo SMER-SD podporilo návrh Mariána Kotlebu o odsúdení poslanca Petra Osuského za facku Rudolfovi Vaskému. Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

podpísaná .pdf .pdf vylučuje nepodporí spolupráce Kotlebu


Tuná pán minister v apríli aj s pánom premiérom prišli s takou bombastickou ostentatívnou tlačovkou, prvá pomoc. Pamätáte sa na to a vtedy ste predstavovali, že miliarda EUR mesačne do ekonomiky plus 500 000 000 na zabezpečovacie úvery a podobná vec.

29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chcela ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počítal s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Ďalších 500 miliónov malo do ekonomiky ísť cez záruky bankám na poskytovanie úverov. Tvrdenie Petra Žigu preto hodnotíme ako pravdivé.

predstavila
plán
Prvá pomoc
malo


...potom prišiel ten neslávne známy január, konkrétne 18.1., kedy sa to naozaj všetko prevalilo (škandál s energiami, pozn.) a začali reagovať aj ostatní, ktorých sa to týkalo.

Politická kauza ohľadom enormného zvyšovania cien sa prevalila v stredu 18. januára. V ten deň sa v priebehu pár hodín ku samotnej kauze vyjadrovali na tlačových konferenciách zástupcovia OĽANO, SaS alebo predseda NR SR Andrej Danko. Po tomto dni o udalostiach informovali postupne ďalšie médiá. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

starostovia OĽANO predseda SaS


Vidíme dnes, že náladám a zákonom, ktoré presadzuje maďarská vláda Viktora Orbána neustupuje už ani Európa ako to niekedy v minulosti bolo.

Jednotlivé frakcie EP kritizujú maďarský mediálny zákon . Predseda EK José Manuel Barroso povedal, že európska exekutíva zašle maďarským úradom žiadosť o vysvetlenie niektorých častí mediálneho zákona. EK sa vyjadrila, že zákon nespĺňa viaceré normy týkajúce sa slobody vyjadrovania (SME) . Podľa luxemburského ministra zahraničia Jeana Asselborna maďarský zákon porušuje základné práva únie (SME) . Nevieme na ktoré zákony z minulosti R. Kaliňák poukazuje, a ani na iné ďalšie súčasné, pred ktorými "Európa neustupuje" .

zákon (SME) (SME)


Drvivá väčšina žien sa dneska práve pre umelé prerušenie tehotenstva rozhodne kvôli zlej sociálnej alebo ekonomickej situácii.

Zdroje, z ktorých Monika Beňová vychádzala, neumožnujú záver o „drvivej väčšine žien”, ktoré sa pre interrupcie rozhodnú kvôli socio-ekonomickým dôvodom. Údaje pre Európu, Slovensko či svet nie sú dostupné. Keďže však nevieme spoľahlivo vylúčiť, že hlavným dôvodom veľkej väčšiny žien je práve ich socio-ekonomická situácia, hodnotíme tvrdenie Moniky Beňovej ako neoveriteľné. Monika Beňová vychádzala pri svojom tvrdení zo štúdie porovnávajúcej situáciu v 14-tich svetových krajinách. V 6-tich skúmaných krajinách sú socio-ekonomické dôvody najčastejšou príčinou, pre ktorú sa mamičky rozhodnú podstúpiť potrat (Kongo, Gabon, Ghana, USA, Rusko, Jamajka). V Belgicku sú tieto dôvody rovnako časté ako dôvody súvisiace s partnerom. V žiadnej z týchto krajín to však nie je „drvivá väčšina žien”, ktoré sa pre interrupcie rozhodnú ísť pre ich socio-ekonomickú situáciu. Najvyšší podiel žien s týmto dôvodom uvádza štúdia pri Ghane - 45 percent. Monika Beňová uviedla pre Demagóg.SK ako zdroj svojho tvrdenia aj štúdiu , ktorá skúma socio-ekonomické dôvody interrupcií v Rumunsku. Dostupné zhrnutie uvádza , že „väčšina žien vo veku 20 a 21 rokov uviedla ako hlavný dôvod pre umelé prerušenie tehotenstva zmenu životného štýlu, prekérnu ekonomickú situáciu či strach, že budú vylúčené z rómskej komunity.” Zhrnutie však tieto dôvody netriedi a neponúka podiel jednotlivých dôvodoch na všetkých dôvodoch. Štatistiky slovenského Národného centra zdravotníckych informácií neuvádzajú dôvody, pre ktoré sa ženy rozhodnú pre interrupcie. Bližšiu odpoveď portálu Demagóg.SK NCZI neposkytlo ani po žiadosti o vyjadrenie.

štúdie sú štúdiu uvádza neuvádzajú


A zrazu máte výsledky Európskej komisie, ktoré potvrdzujú, že nezamestnanosť bude rovnaká v roku 2013 a 2012.

Výrok Róberta Fica hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa prognózy európskej komisie ostane nezamestnanosť v roku 2013 rovnaká ako v roku 2012. Vyplýva to z dokumentu (.pdf, s.104) European Economic Forecast: Autumn 2012, ktorý predpokladá nezamestnanosť v rokoch 2012 a 2013 na úrovni 13,5%.

dokumentu


Priemerný deficit Európskej únie. (odpoveď na otázku P. Hrušovského: "Ja mu pripomeniem len, aký bol deficit, keď si odovzdával vládu, pán predseda? Osem percent.", pozn.)

Deficit SR bol za rok 2009 8% HDP. V roku 2010 bol tento deficit na úrovni 7,7%. V oboch rokoch bol však priemerný deficit EÚ nižší. V roku 2009 bol priemerný deficit krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 6,9 % HDP. To znamená, že R. Fico si prispôsobil deficit o 1,1%. Eurozóna mala deficit dokonca ešte nižší a to na úrovni 6,4%. V roku 2010 bol priemerný deficit krajín EÚ 6,6%. To je opäť nižší deficit ako náš o 1,1%. Deficit krajín eurozóny dosiahol v roku 2010 úroveň 6,3%. Z daných údajov vyplýva, že výrok R. Fica je nepravdivý, pretože či už v roku 2009 alebo 2010 bol deficit SR vyšší o 1,1% ako bol deficit krajín EÚ.

Deficit SR


Viete čo čítame v novinách? Čítame v novinách, že sa opili nejaký ukrajinskí dôstojníci. A povedali si, že ideme to vyhodiť do vzduchu. A teraz to preženiem pravdepodobne na malom člnku takto plávali niekam prišli na miesto, kde je to potrubie, skočili do vody, ponorili sa niekoľko 100m mali nejaké prskavky, nejakú pyrotechniku a to vyhodili do vzduchu. My sa klameme jednoducho takéto vážne incidenty ako bol napríklad Nord stream čo bol preukázateľne sabotážny čin. Ktorý bol vykonaný najprofesionálnejší mi silami, aké existujú.

Robert Fico opisuje prípad výbuchu plynovodu Nord Stream v Baltskom mori približne tak, ako o ňom informuje článok denníka The Wall Street Journal. Denník sa odvoláva na informácie od predstaviteľov ukrajinských bezpečnostných zložiek a na vyšetrovanie nemeckej polície. Plán útoku mali skutočne naplánovať podgurážení ukrajinskí dôstojníci a podnikatelia. Skupina sabotérov sa k miestu činu plavila na požičanej, približne 15 metrovej plachetnici. Explóziu uskutočnili pomocou výbušniny HMX napojenou na detonátory a posádka disponovala profesionálnymi technológiami a mapami morského dna. Robert Fico však udalosť zľahčuje a naznačuje, že príbeh, ktorý opísal The Wall Street Journal, nie je pravdivý. Naviac, sabotáže sa zúčastnili aj civilisti, ako napríklad profesionálny potápač. Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Rekonštrukciu výbuchu plynovodu Nord Stream detailne opísal denník The Wall Street Journal. V článku z augusta 2024 sa odvoláva na rozhovory s predstaviteľmi ukrajinských bezpečnostných zložiek, ktorí o pláne vedeli alebo boli jeho priamymi účastníkmi, ako aj na vyšetrovania nemeckej polície, ktorá spolupracovala aj so zahraničnými spravodajskými službami.

V máji 2022 sa niekoľko ukrajinských vysoko postavených vojenských dôstojníkov a podnikateľov zišlo, aby oslávilo úspech v dobýjaní ukrajinských území späť. V podguráženom stave vznikol nápad na zničenie Nord Streamu , 1127 kilometrov dlhého strategického plynovodu smerujúceho z Ruska do Nemecka, ležiaceho 79 metrov pod hladinou mora.

Sabotážny tím pôvodne zvažoval iný, starší plán na zničenie plynovodu, ktorý vypracovali ukrajinské tajné služby a západní experti už v roku 2014, keď Rusko napadlo Ukrajinu po prvýkrát. Tento plán bol však veľmi komplikovaný a finančne nákladný.

Prezident Zelenskyj nový plán schválil, avšak neskôr, na podnet CIA, celú akciu zrušil. Bývalý veliteľ ukrajinských síl Valerij Zalužnyj, dnes veľvyslanec v Spojenom kráľovstve, rozkaz ignoroval a aj napriek nemu v akcii pokračoval. Oficiálne svoje kroky poprel tvrdením, že ukrajinské ozbrojené sily nie sú oprávnené vykonávať misie v tretích krajinách.

26. septembra 2022 švédski seizmológovia zachytili signály naznačujúce podmorské zemetrasenie alebo sopečnú erupciu niekoľko stoviek kilometrov od dánskeho ostrova Bornholm.

Sabotážny tím sa plavil na približne 15 metrov dlhej plachetnici, Andromede, ktorú si aktéri požičali z nemeckého prístavného mesta Rostok. Šesťčlenná posádka zahŕňala skúsených vojakov v aktívnej službe, ako aj trénovaných hlbinných civilných potápačov. Jedným z členov bola aj žena, čím mal vzniknúť dojem, že sa jedná o priateľov, ktorí dovolenkujú na mori. Aktéri boli vybavení potápačským výstrojom, satelitnou navigáciou, prenosným sonarom a mapami morského dna, na ktorých bola zakreslená poloha potrubí. Narábali so silnou výbušninou známou ako HMX, napojenou na detonátory riadené časovačom.

Ukrajina má dlhú históriu výcviku civilných a vojenských potápačov. Na základni na Kryme sa v minulosti cvičili hlbinní potápači práve za účelom sabotáží a odmínovania. Túto základňu po anexii Krymu v roku 2014 prevzalo Rusko.

Útok zničil tri zo štyroch potrubí, ktoré plynovody celkovo tvoria. Nemecko, Dánsko, Švédsko a USA, okrem iných, následne vyslali svojich odborníkov, aby sabotáž vyšetrili. Nemeckí vyšetrovatelia vypočuli desiatky svedkov, skenovali morské dno v okolí výbuchov a analyzovali dáta zúčastnených, vrátane digitálnej komunikácie, cestovných záznamov či finančných transakcií. Na Andromede našli stopy výbušnín, odtlačky prstov a vzorky DNA posádky. Vďaka satelitnému telefónu sa nemeckej polícii podarilo zrekonštruovať celú cestu lode.

V júni 2024 nemecká prokuratúra dokonca vydala zatykač na ukrajinského inštruktora potápania za jeho údajnú účasť na sabotáži. Valerij Zalužnyj je v súčasnosti ukrajinským veľvyslancom vo Veľkej Británii, vďaka čomu má imunitu voči trestnému stíhaniu.

Ukrajinské najvyššie politické vedenie odmietlo scenár zničenia Nord Streamu tak, ako ho prezentoval denník Wall Street Journal. Zalužnyj ho označil za provokáciu. Zapojenie do prípravy útoku odmietlo aj Poľsko, ktoré malo poskytovať logistickú podporu sabotérom.

Robert Fico opísal priebeh operácie, ktorá mala za cieľ znefunkčniť plynovod Nord Stream približne tak, ako o nej informoval denník The Wall Street Journal. Vo svojom výroku však Fico zľahčuje túto verziu, pričom naznačuje, že sa tak nestala. Jeho výrok preto označujeme za zavádzajúci.

odvoláva
dobýjaní
Nord Streamu
zachytili
vypočuli
veľvyslancom
označil


... o tom, čo písal (Ján Kuciak, pozn.), jednoducho bol Smer-SD. (...) hovoril o tom, že bývalá krajská tajomníčka Smeru-SD v Nitre hovorí, že policajný prezident kryje politikov Smeru-SD. Manželka TOP policajta je vo firme s mužom z mafiánskych zoznamov, šéf polície založil firmu, prenajíma si kanceláriu u syna oligarchu. Firmy okolo oligarchu Bödöra súťažili sami zo sebou, obľúbený hotel Smeru-SD dostal milióny, v pozadí syn vplyvného oligarchu.

Ján Kuciak počas svojho novinárskeho pôsobenia písal o mnohých kauzách, taktiež bol v rámci tímu Aktuality.sk prítomný pri objasňovaní mnoho ďalších káuz. Nemožno povedať, že išlo len jednoducho o SMER-SD, kedže informoval aj o kauzách s napojením na politikov zo strany SaS. Pri troch z prepojení o ktorých hovorí Veronika Remišová nebol ako autor článku uvedený Ján Kuciak, to ale nevylučuje, že nebol zapojený do procesu objasňovania. Ide o video kde bývalá krajská tajomníčka Smeru-SD prehovorila a tiež obvinila policajného prezidenta, že kryje politikov Smeru-SD. Taktiež kauza , kde manželka vysokopostaveného policajta podnikla s človekom na mafiánskych zoznamoch. Kauza kde bývala firma policajného prezidenta si prenajíma kanceláriu u syna oligarchu Bödöra už bola spracovaná Jánom Kuciakom. V ďalšej kauze firmy okolo toho istého oligarchu súťažili sami so sebou v rámci výziev na Ministerstve pôdohospodárstva. Posledná spomenutá kauza sa týka hotela Zlatý klúčik, ktorý je oblúbený medzi politikmi Smeru-SD a dostal dotácie z ministerstva pôdohospodárstva. Kuciak písal o mnohých z týchto káuz a pravdepodobne spolupracoval na objasňovaní aj tých, pri ktorých nemôžme nájsť jeho meno. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

informoval video obvinila kauza spracovaná kauze kauza


Ten odklad odvodov to sú tie odvody tzv.  za zamestnávateľa. Tie si budú môcť odložiť. Ale súčasťou toho, čo bude priamo preplácať takýmito príspevkami štát, bude tá časť odvodov za zamestnanca a dokonca daň za zamestnanca, čiže na to dostanú nenávratný príspevok. To nebudú musieť vracať. To priamo odvedú, pretože to je vrátane toho príspevku, ktorým prispievame na platy zamestnancov.

29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chce ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Podľa zverejneného návrhu si budú môcť firmy, ktorým klesli tržby o viac ako 40 percent, odložiť platenie odvodov za svojich zamestnancov. Štát tiež preplatí 80 percent hrubej mzdy zamestnanca (čistá mzda, odvody zamestnanca, daň z príjmov zamestnanca). Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

predstavila
plán
Prvá pomoc
návrhu
preplatí


Žilinská župa má v správe cesty II. a III. triedy (...), práve ŽSK má oproti ostatným krajom značne nižšiu tú cestnú sieť II. triedy. Z toho jedna tretina je vo nevyhovujúcom stave.

Súčasná poslankyňa národnej rady, a zároveň kandidátka na predsedkyňu Žilinského samosprávneho kraja Erika Jurinová , označila tretinu ciest druhej triedy v Žilinskom kraji za nevyhovujúce.V súčasnosti je viac než 90 % ciest druhej triedy v Žilinskom samosprávnom kraji vo veľmi dobrom, dobrom alebo vyhovujúcom stave. Preto považujeme tento výrok za nepravdivý. To, že Žilinský kraj má po Bratislavskom kraji najnižšiu hustotu ciest II. triedy (310,5 km v Žilinskom kraji, 181,4 v Bratislavskom kraji) je pravdou. To isté ale už neplati pre sieť ciest III. triedy. Žilinský samosprávny kraj spravuje 1 106,548 km ciest III. triedy, Bratislavský aj Trnavský kraj disponuje s menšou sieťou ciest III. triedy.

Erika Jurinová
pdf
Sloveská správa ciest


...máme poddimenzovanú Pôdohospodársku platobnú agentúru a od začiatku nášho nástupu opakujem vo vláde, že pokiaľ do platobnej agentúry nedáme to množstvo peňazí, ktoré je potrebné, aby tam bolo na digitalizáciu, na ešte väčšie stransparentnenie procesov, na nákup technológie, drony, satelitné snímky, presnosť satelitných snímok, tak sa vždy budeme boriť s týmito problémami.

Gabriela Matečná sa stala ministerskou pôdohospodárstva a rozvoja vidieka 23. marca 2018. V súvislosti s jej výrokom o zdôrazňovaní väčšieho financovania Pôdohospodárskej platobnej agentúry (PPA) sme v záznamoch Národnej rady SR nenašli žiadne záznamy. V súvislosti so spomínanou digitalizáciou PPA sa Matečná vyjadrila, že požiadala premiéra Pellegriniho o peniaze : „Prisľúbil, že vláda zafinancuje všetky potrebné systémy vrátane dronov, prenájmov sentinelov (družíc) z Európskej vesmírnej agentúry.“ Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

peniaze


Pokiaľ ja viem, tak pán predseda vlády vyhodil z vlády pána ministra Chrbeta, ktorý chcel tú zmluvu zrušiť, predseda vlády ho z vlády vyhodil, na to tam prišiel minister Turský, ak sa dobre pamätám...

SME cituje Ficove slová z tlačovej konferencie k odvolania ministra Chrbeta: "Na jednej strane tvrdí, že zmluva o predaji emisných limitov je v poriadku a výhodná pre Slovensko. Na druhej strane žiada vládu Slovenskej republiky, aby zajtra rozhodla o ďalšom osude tejto zmluvy a ponúka aj možnosť zrušenia tejto zmluvy,"… "Neodvolávam tohto ministra preto, že by sa jasne preukázalo, že zmluva je dobrá alebo zlá. To sa musí preveriť. Odvolávam ho preto, lebo politicky zlyhal,".

SME cituje


My sme garantovali a zachovali status quo, dokonca sme išli nadštandardne, pretože keby sme mali vychádzať z cenzu, teda z sčítania ľudu, ktorý bol v roku 2011, mnohé obce o dvojjazyčné tabule mali prísť, pretože nespĺňajú 20%-nú hranicu.

R. Kaliňák nesprávne uvádza hranicu 20% pre dvojjazyčné tabule. Novelou zákona sa táto hranica posunula nižšie na 15%. Ak by aj na základe výsledku sčítania 2011 obce nespĺňali hranicu 20%, ani v tom prípade by im dvojjazyčné názvy nemohli odňať. Dvojjazyčné tabule by mohli teoreticky odobrať jedine ak by počet podiel obyvateľov inej národnosti ako slovenskej klesol pod 15%. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

novely prijatý návrh sčítania


A vyjadrenie podpredsedu vtedajšieho HZDS Urbániho, ktorý povedal: Časť politického spektra bude kontrolovať isté oblasti, preto sme chceli mať spravodajstvo.

Cast z rozhovoru , ktorý poskytol SME bývalý podpredseda HZDS M. Urbáni: "Na druhej strane vám prekážajú noví ludia v STV, pretože vraj ide o 'smerákov'. 'Voci riaditelovi Hrehovi sme neprotestovali, pretože bol legitímne zvolený Radou STV. Ale bolo dohodnuté, že politické strany v koalícii budú mat vplyv na niektoré aktivity v STV a preberú za ne zodpovednost.' Chcete teda opät politicky riadit STV? 'Nie, od toho to má daleko. Sme za zvýšenie profesionality. Aby robila to, co má robit. Správy v poslednom období boli kvalitou, obsahom i šírkou informovanosti horšie ako v komercných televíziách. Mna ako obcana neuspokojovali. A STV musí plnit aj výchovnú funkciu. To vymizlo.' Ak tam dáte svojich ludí, logicky to bude riadené politicky. 'Nie. Dohodli sme sa, že cast politického spektra bude kontrolovat isté oblasti. Preto sme chceli mat spravodajstvo. Že za toho cloveka budeme garantovat, že bude profesionálne na výške a bude robit spravodajstvo také, aké vo verejnoprávnej televízii má byt.'"

rozhovoru


Nie ja, pán redaktor, to hovoria Štatistický úrad, Inštitút finančnej politiky, Ministerstvo financií (efekt rekreačných poukazov - pozn.), to sú oficiálne dokumenty, ktoré vyhodnocujú august.

Štatistický úrad zbiera údaje o sociálnych a ekonomických javoch. Sleduje vývoj počtu prenocovaní či počtu zamestnancov v reštauráciách alebo cestovnom ruchu. Neskúma však vzťahy medzi týmito javmi či ich príčiny. Úrad pre portál Demagóg.SK uviedol, že „ nerealizuje zisťovanie zamerané osobitne na vplyv zavedenia tzv. rekreačných poukazov.” Ministerstvo financií v odpovedi napísalo, že zatiaľ žiadnu analýzu k dopadom rekreačných poukazov nepublikovalo. „Vyhodnocovanie kauzálneho vplyvu zavedenia rekreačných poukazov u nás ešte prebieha a zatiaľ nemáme žiadne konkrétne závery,” spresnilo. Nie je teda pravdou, že efekt - teda reálny (pozitívny) dopad rekreačných poukazov na rasty tržieb, počty prenocovaní či zamestnanosť v cestovnom ruchu - potvrdil Štatistický úrad či Ministerstvo financií. Tvrdenie Andreja Danka preto hodnotíme ako nepravdivé.


Na dohodách sa nakoniec nezmenilo nič iné, len že dohodári, a príde to aj v súvislosti s novelou zákonníka práce, ktorý bude v 1. čítaní. Jednoducho získajú všetky náležitosti stáleho pracovného pomeru. Budú sa podieľať cez odvody zamestnávateľov a čiastočne aj ich na sociálnom poistení, na zdravotnom poistení.

Zmeny, ktoré spomína P. Paška priniesla novela zákona o sociálnom poistení. Pripravovanú novelu Zákonníka práce nemáme k dispozície.

novela zákona
SITA
Pravda
rokovala


A teraz máme 7 (počet poslancov za Most-Híd v BSK, pozn.).

Kandidáti na poslancov Most-Híd kandidovali v BSK v širokej koalícii SDKÚ - DS, SZ, OKS, SMK-MKP, SaS, MOST - HÍD, KDH. Táto koalícia získala celkovo 34 mandátov. Len za stranu Most-Híd bolo vo voľbách 2013 zvolených sedem zástupcov, tak ako uvádza B. Bugár. Ide konkrétne o: Horváth Attila, Ožvaldová Alžbeta, Virágová Ildikó, Kadnár Juraj, Šebej František, Ferenčáková Gabriela, Gujber Ladislav. Rovnako infografika SME uvádza počet zvolených kandidátov za Most-Híd na čísle sedem. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zvolených infografika


Existovala československá privatizácia, ja som ju nerobil, bol som proti, a sa mi to stotožnilo, že to som ja navrhol...

Malá privatizácia v podobe dražieb sa však používala aj v čase Mečiarovho vládnutia, konkrétne od 14.2.1991 do 1.3.1994, vydražiť sa malo 14 mld. SKK (Od spoločného k súkromnému- 10 rokov privatizácie na Slovensku, online (pdf)).

online


Daň pre firmy, ktorá skočí z 19 na 23% bude vyššia než v Poľsku, Maďarsku a v Česku.

Demagog.sk už v minulosti overoval výrok o najvyššej dani z príjmu v krajinách V4: V prípade Českej republiky, portál BusinessInfo.cz pod hlavičkou Daň z příjmu právnických osob uvádza: "Daňová sazba je počínaje rokem 2009 stanovena ve výši 20 %, a od roku 2010 ve výši 19 %." O situácii v Poľsku informuje portál Finance.cz : "Sazba daně z příjmu pro firmy v Polsku v posledních deseti letech značně klesla. V roce 2000 byla sazba daně 30 %. V současné době je sazba daně 19 %." PRAVDA.sk dňa 25. mája 2012 uviedla: "Kým v súčasnosti sa s 19-percentnou sadzbou drží (Slovensko, pozn.) na spoločnej siedmej až deviatej priečke krajín únie s najnižšími korporátnymi daňami spolu s Poľskom a Českou republikou, po zvýšení by sa v tomto rebríčku zosunulo na 12. pozíciu. Okrem spomínaného Poľska a Českej republiky by tak nižšiu sadzbu mali už aj podniky v Maďarsku, kde je momentálne podľa analýzy Poštovej banky na úrovni 20,6 %." Ako ďalej portál informuje: "Zvýšením sadzby dane z príjmov právnických osôb zo súčasných 19 % na 23 % tak, ako to naznačuje premiér Robert Fico, by Slovensko malo najvyššiu korporátnu daň z krajín V4." Výrok Jána Figeľa teda hodnotíme ako pravdivý.

minulosti

BusinessInfo.cz

Finance.cz

PRAVDA.sk


Napríklad vo Fínsku, kde niekoľkí už takýchto providerov (dezinformačných webov, pozn.) týchto webových portálov vedeli odsúdiť vzhľadom na finančné toky, ktoré mali z Ruskej federácie.

Fínske súdy odsúdili v roku 2018 dvoch proruských šíriteľov dezinformácií, avšak nie kvôli finančnému napojeniu na Kremeľ, ale kvôli ohováraniu novinárky. Hoci Fínsko má národnú stratégiu boja proti dezinformáciám, tak nie je verejne známy prípad, v ktorom by bol vo Fínsku niekto odsúdený za napojenie na finančné toky z Ruska. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Okresný súd v Helsinkách 18. októbra 2018 odsúdil zakladateľa protiimigrantskej, proruskej webovej stránky Ilju Janitskina na 22 mesiacov väzenia za ohováranie a šikanovanie novinárky, ktorá vyšetrovala proruské „farmy na internetových trollov”. Janitskin podľa súdu nabádal ďalších internetových užívateľov, aby novinárku Jessikku Aro šikanovali. Spolu s ním bol za ohováranie podmienečne odsúdený aj prokremeľský aktivista Johan Bäckman.

Janitskin bol odsúdený celkovo za 16 trestných činov . Okrem šírenia nepravdivých informácii aj za hrubé ohováranie, podnecovanie nenávisti, porušovanie duševného vlastníctva, špionážne zločiny (zverejnil informácie ku jeho vlastnému trestnému vyšetrovaniu, ktoré súd utajil), hazardné hry a nelegálne získavanie peňazí. Posledné dva body obvinenia sa týkali nelegálnych finančných zbierok, ktoré sa maskovali ako predaj e-knihy, tržby z nich však Janitskin využil na vlastné životné náklady. Janitskin sa voči rozsudku odvolal, vo februári 2020 však zomrel , rozsudok prvostupňového súdu tak ostal v platnosti.

New York Times uvádza, že existujú podozrenia na finančné prepojenia Janitskina na Rusko, nie sú však o nich žiadne dôkazy . Vyšetrovanie ukázalo, že tretia osoba, ktorá bola usvedčená, dostala „desiatky tisíc dolárov v tajomných platbách od Janitskina a veľké platby v bitcoinoch od neznámeho sponzora.”

Fínsko sa dlhodobo snaží bojovať proti šíreniu dezinformácii v online priestore. Napríklad v roku 2016 si pozvalo amerických expertov aby naučili úradníkov, ako rozpoznať falošné správy a vyvinúť stratégie boja proti nim.

Juraj Krúpa v reakcii pre Demagóg.sk 6. 3. 2023 potvrdil, že hovoril o tomto prípade, avšak nedodal zdroj svojho tvrdenia:

„Obaja boli odsúdení nielen za ohováranie, ale aj za vyhrážanie, šikanovanie a pod. Súčasťou dokazovania bolo aj prepojenie týchto odsúdených na trollie farmy v Petrohrade a teda aj ich finančné prepojenie."

odsúdil
vyšetrovala
nabádal
16 trestných činov
zomrel
žiadne dôkazy
bojovať
pozvalo


Pán Krajniak bol predsa na ministerstve vnútra.

Milan Krajniak naozaj pracoval na ministerstve vnútra SR v rokoch 2010 - 2012 na pozícii poradcu pre rómsku kriminalitu u vtedajšieho ministra vnútra Daniela Lipšica, čo potvrdzuje aj Krajniakov životopis dostupný na jeho webstránke . 13. januára 2012 požiadal o uvoľnenie z funkcie, pretože sa jeho meno niekoľkokrát spomínalo v spise Gorila.Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

webstránke požiadal


Ja som sa stretol vo štvrtok s učiteľmi vysokoškolskými na slovenskej poľnohospodárskej univerzite, na druhý deň som bol na gymnáziách v Revúcej a diskutovali sme.

Výrok ministra školstva D. Čaploviča hodnotíme ako neoveriteľný, pretože síce sa na spomínaných miestach nachádzal, no to či s učiteľmi okrem oficiálneho programu diskutoval aj o situácii v školstve sa nám nepodarilo zistiť.

Vo štvrtok 13. septembra 2012 minister školstva Čaplovič skutočne navštívil SPU (slovenskú poľnohospodársku univerzitu) v Nitre, avšak nie kvôli štrajku, ale kvôli oslavám 60. výročia SPU. Podľa oficiálneho programu nediskutovali o štrajku učiteľov.

V piatok 14. septembra 2012 minister školstva Čaplovič navštívil gymnázium v Revúcej , no opäť to nebolo pri príležitosti štrajku učiteľov, ale pri príležitosti 15. výročia založenia PSLG (Prvé slovenské literárne gymnázium) a pri príležitosti 150. výročia Prvého slovenského gymnázia v Revúcej.

SPU
gymnázium v Revúcej


... ponechali (telekomunikační operátori, pozn.) mnoho obcí na Slovensku bez toho, aby tam bol vôbec mobilný signál a už vôbec nehovorím o tom, aby tam bol internet...

Zoznam bielych miest, t.j. obcí bez prístupu k vysokorýchlostnému internetu či bez mobilného signálu, je dostupný na adrese Úradu podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu. Ide o dokument z roku 2016. Obce bez signálu a internetu tak skutočne existujú, preto výrok Pellegriniho hodnotíme ako pravdivý. Operátori nemali záujem do istých obcí zavádzať siete z toho dôvodu, že by sa im to finančne neoplatilo. Domácnosti tu často nemajú na zavedenie internetu a mesačné platby zaň (prípadne za prenájom optického vlákna a tak nemá zmysel ho tu prevádzkovať). Projekt realizácie optických sietí ("zahladzovanie bielych miest") sa u operátorov stretol s kritikou. Ich výhrady boli nasledovné: - nie je vopred stanovený kľúč, komu bude možné prideliť optické vlákna a za akých podmienok - operátori nebudú mať záujem o prenájom, ak bude kúpna sila v obci reálne nižšia - je nesprávne, aby dostali optiku len isté obce – niektoré sú síce možno pripojené na rýchly internet, ale ten kapacitne nepostačuje alebo nepokrýva celú lokalitu Vývoj prístupu obyvateľov SR k širokopásmovému pripojeniu od roku 2003 - 2008 predstavoval základ pre analýzu vydanú v roku 2011, ktorá sa stala podkladom pre projekt realizácie optických sietí. Telekomunikační operátori vnímali túto analýzu ako zastaranú , čo priznala aj samotná agentúra NASES zodpovedná za realizáciu projektu. Financie na projekt boli však už odsúhlasené EK, bola uzatvorená zmluva s konzorciom firiem a čaká sa na realizáciu projektu. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

signálu, adrese výhrady analýzu zastaranú odsúhlasené zmluva


To sa ešte len rokovalo a veľmi som smutný aj tuna s mojim kolegom, ktorý jasne vystupoval, že pôjde minimálne na tú 18% hranicu toho kvóra, že to bude presadzovať KDH ...

KDH chcelo v rámci legislatívneho procesu prijímania zákona o používaní jazykov národnostných menšín predložit pozmenujúci návrh, ktorý by hranicu pre používanie jazyka menšín urcil na 18%. Pozmenujúci návrh nakoniec nepredložili, pretože nezískali dostatok poslaneckých podpisov. Za zákon hlasovali všetci poslanci KDH, s výnimkou Martina Fronca. Abrhan sa k tomu vyjadril nasledovne: SITA (pred schválením zákona): " 'KDH ešte chce predložit pozmenujúci návrh, ktorým by sa kvórum znížilo nie na 15 percent, ako navrhuje Most-Híd, ale na 18 percent...' (...) Bez ohladu na to, ci pozmenovací návrh prejde, alebo nie, Abrhan bude hlasovat za zákon ako celok." hnonline.sk (po schválení zákona): "'Podla mna aj zníženie na 18 percent bolo dobré. Nevedeli sme sa však dohodnút a prišiel pozmenujúci návrh od Matovica, ktorý zachováva status quo do roku 2021 a z tohto dôvodu sme za,' vysvetlil poslanec KDH Pavol Abrhan. "

SITA

hnonline.sk


Veď každý rok, keď sa odovzdávajú daňové priznania, tak kolabuje systém.

Od roku 2014 daňoví poplatníci musia komunikovať s Finančnou správou elektronickou formou. Výrok Richarda Sulíka poukazoval na časté zlyhávanie daňového systému, ktorý sa koná každoročne. Aj napriek tomu, že prichdádza k častému kolabovaniu systému, podľa informácií k nemu nedochádza každý rok.

Finančnou správou
podávania daňových
SME.sk
aplikácia
systém
kolapsu
nefunkčnosť systému
elektronická komunikácia


Aby, aby bola ukončená diskusia aký model je lepší, aký model sa uplatní, na aký model sa nájde zhoda, pretože týmto zbytočne traumatizujeme celú spoločnosť už tri mesiace od volieb, čiže ja som zástanca toho pod náš návrh sa podpísalo všetkých 22 poslancov klubu Sloboda a Solidarita, predseda poslaneckého klubu KDH, predseda poslaneckého klubu Mostu-Híd, to znamená, že je to tak isto jasný silný signál, že tri strany sa vedia na takomto návrhu dohodnúť a bol by som naozaj rád, keby sme čo najskôr takýto návrh schválili.

Minimálne predseda poslaneckého klubu KDH Pavol Hrušovský sa vyjadril , že zákon nemá podporu poslaneckého klubu KDH. Pravda informuje, že „Sulík ho napokon predložil do parlamentu s podporou piatich poslancov SDKÚ a piatich z Mostu. Podpisy KDH chýbajú úplne.“

vyjadril


Slovensko v krízových rokoch počas vlády Róberta Fica najrýchlejšie zvyšovalo verejné výdavky zo všetkých krajín Európskej 27, najrýchlejšie. Mali sme 16% nárast verejných výdavkov.

Ivan Mikloš neuvádza rok, v ktorom malo medziročne k tomuto nárastu dôjsť. V roku 2009 malo Slovensko naozaj najvyšší nárast verejných výdavkov, ale nie na úrovni 16 ale 10,5 %. Zdroj: Eurostat, Tatra banka Research-Róbert Prega citované na investujeme.sk

investujeme.sk


Bol som registrovaný ako člen strany Slobody bez akéhokoľvek aktívneho zapájania sa do činnosti, jej práce.

Je pravdou, že Hrušovský bol členom strany Slobody resp. bol pri voľbe do Federálneho zhromaždenia do ČSSR registrovaný pod touto stranou. Demagog.SK nedokázal overiť, či sa Hrušovský skutočne nezapájal do činnosti práce strany Slobody.

členom Slobody


Slovensko sa medzinárodne zaviazalo, že do konca roku 2013 budeme mať deficit pod úrovňou 3%.

Slovensko sa zaviazalo udržať deficit štátneho deficitu na úrovni 3 % HDP tzv. Fiškálnym paktom (Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, . pdf ), z ktorého vychádza aj Program stability Slovenskej Republiky pre roky 2012 - 2015 (. pdf , p. 6). Fiškálny pakt podpísalo 25 štátov EU 2. marca 2012 (okrem Veľkej Británie a Českej republiky) a vstúpil do platnosti 1. januára 2013 ratifikáciou v 12 z 17 krajín eurozóny ( BBC ). Slovensko ratifikovalo fiškálny pakt 18. decembra 2012. Táto fiškálna zmluva stanovuje sankcie za porušenie týchto kritérií až do výšky 0,2% HDP ( sme.sk ). Dátum zverejnenia analýzy: 02.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf BBC ratifikovalo sme.sk


...na parlamente, ktorý nedokázal (...) zvoliť príslušný počet kandidátov v danom čase.

Podobný výrok Zuzany Čaputovej Demagog.SK overoval z jej vystúpenia v rádiu Expres. Národná rada SR na základe čl. 134 Ústavy „ navrhuje dvojnásobný počet kandidátov (teda 18 kandidátov, pozn.) na (ústavných) sudcov, ktorých má prezident SR vymenovať “. Národná rada v dvoch kolách voľby nezvolila ani jedného kandidáta z potrebných 18. Výrok na základe týchto údajov hodnotíme ako pravdivý. Prvá voľba prebehla verejne 12. februára za prítomnosti 132 poslancov, pričom bolo odovzdaných 66 platných hlasovacích lístkov (zdroj: Zápisnica o výsledku hlasovania, dostupná na webe NRSR ). Opakovaná verejná voľba prebehla 14. februára za účasti 143 poslancov, pričom bolo odovzdaných 89 platných hlasovacích lístkov. Súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov nezískal ani jeden kandidát (zdroj: Zápisnica o výsledku hlasovania, dostupná na webe NRSR ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Demagog.SK

čl. 134 Ústavy

nezvolila

webe NRSR


Veď keď obmedzíme časť diskusie na 20-30 minút, my sme jeden z troch štátov, ktorý to ešte nemal preto, aby tá diskusia bola efektívna.

Podobný výrok už odznel niekoľkokrát. Tento argument už použil samotný Andrej Danko , ale aj ostatní koaliční poslanci v televízvnych debatách. Tvrdenie vychádza z analýzy pripravenej Národnou radou SR, kde zbierali informácie o priebehu schôdzí a o časových obmedzeniach pre vystúpenia poslancov v parlamentoch krajín EÚ. Demagog.SK túto analýzu má k dispozícii. Analýza NR SR uvádza, že sú tri krajiny (Cyprus, Estónsko a Litva), ktoré nemajú časový limit na vystúpenie v komorách parlamentu. Počet minút, ktoré môže poslanec využiť na vystúpenie v rozprave len v niktorých komorách parlamentov prekračujú 20-30 minút. Dôležitým faktom však je, že v analýze neboli zahrnuté Írsko, Malta, Španielsko a vo viacerých prípadoch analýza obsahuje informácie len za jednu komoru parlamentu. Analýza tak neuvádza porovnanie všetkých komôr parlamentov EÚ 28. Výrok tak hodnotíme ako neoveriteľný. Záver parlamentnej štúdie sa zhoduje s tlačovou správou vydanou Národnou radou Slovenskej republiky. Už aj v samotnej tlačovej správe je pritom uvedená informácia, že sa porovnávajú podmienky u "viac než 20 " krajín v rámci Európskej únie. Nebudeme pritom hodnotiť, či obmedzený čas na vystúpenia poslancov znamená efektívnejšie fungovanie a efektívnejšiu diskusiu. Andrej Danko pripravil spolu s opozižnými poslancami návrh na zmenu rokovacieho poriadku, kde rečnícky čas poslancov mal byť upravený. Podľa znenia návrhu zákona : " Dĺžka rečníckeho času v rozprave je najviac 20 minút, a ak ide o člena povereného poslaneckým klubom, dĺžka rečníckeho času v rozprave je najviac 30 minút, ak tento zákon neustanovuje inak alebo ak národná rada bez rozpravy nerozhodne o predĺžení rečníckeho času. Do dĺžky rečníckeho času sa nezapočítava čas prednesu písomne vyhotoveného pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu. “ Návrh umožnil poslancom prihlásiť sa do rozpravy aj písomne aj ústne, na vystúpenie po ústnom prihlásení bolo stanovených 10 minút. Vystúpenie ministrov sú podľa tejto novely tiež časovo obmedzené, s výnimkou, keď čelia odvolávaniu. Podpredsedovia parlamentu majú byť časovo obmedzení na 20 minút, avšak môžu vystúpiť kedykoľvek o to požiadajú. Na vystúpenie predsedu vlády, predsedu parlamentu a prezidenta sa nevzťahujú žiadne časové obmedzenia. Tento návrh zákona bol prezidentom vrátený do parlamentu, parlament by mal rokovať o tomto návrhu čo najskôr: " Predseda parlamentu rešpektuje rozhodnutie prezidenta Slovenskej republiky a návrh na zmenu rokovacieho poriadku pôjde na najbližšej schôdzi v štandardnom procese ." Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Andrej Danko
koaliční poslanci
tlačovou správou
návrhu zákona
vrátený


Spomínam si napríklad na to, že meno doktora Čižnára sa spomínalo za prvej Ficovej vlády v súvislosti s možnou kandidatúrou na šéfa SIS. Spomínalo sa meno doktora Čižnára v súvislosti s obsadením pozície ministra spravodlivosti

Meno Jaromíra Čižnára sa spomínalo v roku 2006 počas prvej vlády R. Fica ako vhodného kandidátna na post šéfa Slovenské informačnej služby. V roku 2009, po tom, čo sa uvoľnil post ministra spravodlivosti po Štefanovi Harabinovi, Čižnár dostal od Roberta Fica ponuku obsadiť tento post. Obe ponuky však Jaromír Čižnár odmietol z dôvodov, ktoré nechcel konkretizovať.

spomínalo dostal


...veľká časť školského systému je financovaná cez nepriame dane, cez podielové dane (...).

V podmienkach Slovenskej republiky rozlišujeme trojstupňový vzdelávací systém , rozdelené na primárne, sekundárne a terciálne vzdelávanie. Financovanie škôl prebieha zo štátneho rozpočtu, alebo z podielových daní. Podielové dane sú najčastejšie daňami obcí a miest, kde štát necháva z vybratej dane určitý podiel obciam podľa vopred stanoveného kľúča, napríklad podľa počtu obyvateľov. Z podielových daní obci a samosprávy sú financované všetky základné umelecké školy, materské školy, jazykové školy a školy v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí či samosprávnych krajov, teda základné a stredné školy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

systém Podielové zákon zákona zákona


Plus navyše z deficitu sme museli uhradiť 750 mil. Sk, kde sme sanovali neuhradené výkony vo verejnom záujme, aby som bol úplne presný - z rokov 1997 až 2002, čo si dokonca sami priali v roku 2003 - Uznesenie 1178, že to vyriešia do júna 2004. Myslíte si, že niečo vyriešili? Nič nevyriešili.

Uznesenie vlády č. 1178/2003 ukladá ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií podpredsedovi vlády a ministrovi financií podľa bodu D.4. vyriešiť spôsob vyrovnania zostatku pohľadávky Železničnej spoločnosti, a. s. voči štátu za neuhradené výkony vo verejnom záujme

Uznesenie vlády č. 1178/2003


Veď nástupný plat začínajúceho pedagogického zamestnanca je veľmi nízky v porovnaní s krajinami OECD. To je nejakých 536 €. Priemerný plat pedagogického zamestnanca s praxou nad 32 rokov sa pohybuje okolo 800 €. To sú v porovnaní s krajinami vyspelými štátmi Európskej únie V4 alebo aj s krajinami OECD my sme úplne na chvoste tohoto rebríčka.

Výrok Pavela Ondreka o nástupnom plate učiteľov sme overovali už v novembri 2012. Zákon 390/2011 Z.z. o odmeňovaní pedagogických zamestnancov určuje platové triedy pre všetkých pedagogických zamestnancov. Zákon 317/2009 Z.z určuje zaradenie jednotlivých pedagógov do platových tried. Základný prehľad si môžete prezrieť aj tu či tu . Pre vysokoškolsky vzdelaného absolventa, ktorý nastúpi na základnú alebo strednú školu platí zaradenie do 9. platovej tarify z pracovnej triedy jeden, ktorá je stanovená (.rtf) na úrovni 534 eur v hrubom. Po 32 rokoch praxe sa môže učiteľský základný plat pohybovať od 723 € (10. platová tarifa) po 908 € (12. platová tarifa - učiteľ s dvoma atestáciami). Učiteľ s 32 ročnou praxou a jednou vykonanou atestáciou sa nachádza v 11. platovej tarife a jeho základný plat činí 810,5 €. Podľa štatistiky OECD je tento maximálny plat slovenských pedagógov dosiahnuteľný po 32 rokoch praxe (prepočítaný na US Dolár so zohľadnením parity kúpnej sily) skutočne najnižší spomedzi skúmaných krajín. Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

novembri
390/2011
Zákon 317/2009 Z.z
tu
tu
stanovená
OECD


Ale fakt je ten, že nikdy nebola taká vysoká miera nezamestnanosti, ako je teraz v roku 2012 a môžme ísť späť o 8 rokov.

Za rok 2012 má zverejnené údaje o nezamestnanosti zatiaľ len Ústredie práce sociálnych vecí a rodiny, podľa ktorého nezamestnanosť v januári 2012 dosiahla 13,69% .


Pretože sme významným spôsobom Ukrajine pomohli tým, že sa tam dalo vyše 700 000 000 vojenskej pomoci z našich skladov ozbrojených síl, kde naše ozbrojené sily ostali úplne holé a my musíme dnes hľadať finančné prostriedky aj na úkor životnej úrovne občanov Slovenskej republiky.

Veľká časť poskytnutej pomoci Ukrajine v celkovej hodnote približne 671 miliónov eur bola Slovensku kompenzovaná prostredníctvom Európskeho mierového nástroja, bezodplatným poskytnutím vojenskej techniky či zvýhodnenej ponuky na nákup vojenskej techniky. Odborníci z rezortu obrany vyzdvihujú modernizačné procesy v armáde, s ktorými je spojený aj nákup novej techniky. Slovensko nemá „prázdne sklady“ v rezorte obrany a tak výrok Blanára hodnotíme ako nepravdivý.

Z dát Úradu vlády vyplýva, že od februára 2022 Slovensko poskytlo Ukrajine pomoc vo výške približne 671 miliónov eur. Najvýznamnejšiu časť tejto pomoci tvorili odmínovacie komplety BOŽENA5+, munícia a strelivo, systém PVO S-300 a stíhačky MiG-29. V januári tohto roka Slovensko dostalo za vtedajšiu pomoc Ukrajine refundácie z Európskeho mierového nástroja (EPF) vo výške 41,9 milióna eur, koncom roku 2022 to bolo 40,2 milióna eur. Keď o tejto kompenzácii informoval vtedajší minister obrany Naď, poskytlo Slovensko Ukrajine pomoc vo výške približne 167,8 milióna eur a vtedajšie refundácie tak tvorili približne polovicu nákladov. Momentálne by Slovensko malo za tzv. zimný balík pomoci Ukrajine dostať ďalšiu refundáciu z EPF vo výške 5,5 milióna eur.

Okrem finančnej refundácie zo zdrojov EPF malo Slovensko od Nemecka ako kompenzáciu za odoslanie tridsiatich vozidiel BVP-1 dostať pätnásť tankov Leopard 2 A4. Nemecko bezodplatne poskytlo Slovensku aj dva komplety protivzdušnej obrany Mantis v hodnote približne 225 miliónov eur. Ako kompenzáciu za odoslanie stíhačiek MiG-29 ponúkli Spojené štáty Slovensku dvanásť vrtuľníkov Bell AH-1Z Viper s príslušenstvom a výcvikom a vyše 500 rakiet AGM-114 Hellfire II vo výrazne zvýhodnenej sume. Minister obrany úradníckej vlády Martin Sklenár konštatoval , že pôvodná hodnota techniky je približne miliarda dolárov, kým Slovensko ju môže odkúpiť za približne 340 miliónov dolárov. Súčasťou grantu USA majú byť aj protidronové systémy a približne päťtisíc pušiek M4. Slovensko za čias ministra Naďa prvýkrát v histórii poskytlo 2 % HDP na obranu, ktoré by mali byť pre členskú krajinu Severoatlantickej aliancie (NATO) minimálnym štandardom.

Náčelník Generálneho štábu Ozbrojených síl Slovenskej republiky (OS SR) generál Daniel Zmeko na tlačovej besede ministerstva obrany SR poznamenal , že „kontrakty na základnú modernizáciu pozemných síl sú aktuálne podpísané. To znamená, predovšetkým nové bojové vozidlá, kolesové aj pásové. Verím, že v blízkej budúcnosti prijmeme rozhodnutia na obstaranie hlavného bojového tanku. Vnímam to konečne ako naberanie dychu. Zároveň dnes obnovujeme kasárne, ktoré sa mali ešte prednedávnom predať. A to už ani nehovorím o tom, ako nám teraz množstvo predaných kasárenských areálov a výcvikových priestorov chýba. Navyše, aj do tej infraštruktúry, ktorá nám ostala, sa dlhodobo neinvestovalo skoro nič. Takto sme si vytvorili niekoľkomiliardový investičný dlh. Vďaka dobrým rozhodnutiam súčasného vedenia rezortu sa konečne niektoré projekty realizujú.“ Z vyjadrenia Zmeka vyplýva, že sklady ozbrojených síl nie sú „úplne holé“, ako poznamenal Blanár. Naopak, sklady sú podľa vyjadrenia Zmeka v priebehu modernizácie, ktoré OS SR nevyhnutne vyžadovali.

Zmeko v rozhovore pre RTVS avizoval, že aj napriek rozsiahlej pomoci Slovenska Ukrajine, „armáda na tom nie je o nič horšie, ako bola pred 24. februárom 2022. Naopak je na tom lepšie.“ Ministerstvo obrany navyše konštatovalo, že poskytnutá pomoc brániacim sa Ukrajincom nemala na obranyschopnosť Slovenska žiaden vplyv.

Sklenár na tlačovom brífingu v júni označil posledné roky za najreformenjšie v oblasti obrany. Vyzdvihol, že pomoc Ukrajine nejde na úkor obranyschopnosti Slovenska. Pomoc Ukrajine je podľa Sklenára pomocou aj pre Slovensko, nakoľko „najlepšou slovenskou obrannou politikou je mať na hranici stabilnú, prosperujúcu a mierovú Ukrajinu.“

dát Úradu vlády
januári
refundáciu
kompenzáciu
poskytlo
kompenzáciu
konštatoval
poznamenal
rozhovore
tlačovom brífingu


Áno, spomínajú sa tam (v spise Gorila, pozn.) ľudia a práve preto, aby nebola najmenšia pochybnosť o tom, akým kam vedie úsilie ministra vnútra alebo moje alebo ďalších ľudí, tak títo ľudia zo svojich funkcií bez tlaku bez nejakého pobádania, bez čakania, tlačoviek, zasadnutí vlády, proste zo svojich funkcií odišli, a otvorili priestor preto, aby sa žiadne takéto pochybnosti.

V spise Gorila sa spomínajú mená 3 predstaviteľov a nominantov KDH. Okrem bývalého predsedu KDH Hrušovského je to Milan Krajniak a Stanislav Janota. Obaja požiadali ministra vnútra Lipšica o uvoľnenie z funkcie.

M. Krajniak


Pán Pellegrini bol poslanec pána Vážneho, ktorý robil tento tender. Neodvolal ho, stále je tam. Pán Pellegrini, dokonca jeho jedna z jeho veľmi blízkych spolupracovníkov je Boris Miškovič, ktorý dlhodobo bol na ÚPVII (Úrad podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu, pozn.), chodil s pánom premiérom a pán premiér si ho teraz zobral aj na Úrade vlády a tento človek bol predtým v SkyTolle biznis developer, robil tento projekt

Pellegrini pôsobil v rokoch 2002 až 2006 ako asistent poslanca Ľubomíra Vážneho, ktorý sa neskôr stal ministrom dopravy, pôšt a telekomunikácií. Počas svojho úradovania rozhodoval aj o uzavretí zmluvy na elektronické mýto od firmy SkyToll. V súčasnosti je poslancom NR SR za stranu Smer a generálny riaditeľ Sociálnej poisťovne. Boris Miškovič pôsobí ako poradca premiéra Pellegriniho a jeho poradcom bol aj v období , keď Pellegrini viedol Úrad podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu. Takisto pracoval v spoločnosti SkyToll ako riaditeľ pre stratégiu a biznis development, kde sa podieľal na zavedení elektronického mýtneho systému. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pôsobil
stal
úradovania
poslancom
generálny
Boris Miškovič
období
podieľal


ŽSK je najväčším poskytovateľom sociálnych služieb na Slovensku. Vlastníme 3 500 vlastných lôžok...

Podľa prepočtov Demagog.SK je skutočne pravda, že ŽSK je najväčším poskytovateľom sociálnych služieb na Slovensku. Podľa Centrálneho registra poskytovateľov sociálnych služieb existuje celkovo 91 poskytovateľov sociálnych služieb, ktorých zriaďovateľom je ŽSK, pri čom ich celková kapacita je 3 747 miest. Blanár uvádza nižšie číslo. Je pravdepodobné, že počet lôžok sa mohol znížiť a nie je to ešte zohľadnený v registri. Avšak aj číslo 3 500 lôžok, ktoré uvádza Blanár by robilo zo ŽSK najväčšieho poskytovateľa sociálnych služieb. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Región Počet PO zriadených samosprávnym krajom Počet miest Banskobystrický kraj 89 3 427 Bratislavský kraj 55 1 580 Košický kraj 34 1 925 Nitriansky kraj 59 3 345 Prešovský kraj 73 2 250 Trenčiansky kraj 39 2 457 Trnavský kraj 34 1 675 Žilinský kraj 91 3 747 Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

registra


Po druhé, chcem vám pripomenúť, že mám dohodnutý dvojstranný takzvaný early warning mechanizmus, to znamená, že sme sa dohodli na princípe skorého varovania aj keď to je také nepekné slovo. Inými slovami, najprv si povieme do tváre, vyargumentujeme si a potom môžeme ten bubon aj zobrať, keď bude na to dôvod.

Tento mechanizmus prijali ministri zahraničných vecí oboch krajín na spoločnom stretnutí v septembri 2010.

prijali


Ide o miliardy eur, o ktorých hovoria eurofondy a dopady (sankcií EÚ na Rusko, pozn.) na úrovni možno miliónov eur.

Slovensko má získať na roky 2013 - 2020 okolo 13 mld. eur. Zatiaľ vyhodnotené dopady sankcií voči Rusku (1. kolo sankcií) na slovenskú ekonomiku sa pohybujú v miliónoch eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rozpočtu schválené SITA Euractiv potraviny


Prišiel návrh, že treba vraj znížiť kvórum z 20% na 10% pokiaľ ide o používanie jazykov národnostných menších na Slovensku. Vznikol z toho nešťastný kompromis 15%.

Zástupcovia koalície sa dohodli, že kvórum pre používanie jazyka menšiny by sa nemalo znížiť z 20 na 10% ako to navrhoval Most-Híd, ale na 15% . Novela zákona bola vládou schválená 2. marca 2011.

schválená


Na Slovensku máme obrovské množstvo politických strán. Je ich viac, možno ako stovka.

Register strán Ministerstva vnútra SR skutočne uvádza 150 aktuálnych politických strán a hnutí, ktoré do dnešného dňa nezanikli, hoci viaceré, približne 80 sú evidované ako politické strany v likvidácii. Vzhľadom na to, že figurujú v aktuálnom zozname Ministerstvo vnútra SR, výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Register


Aj táto Teplička teraz takisto. Bola hliadka privolaná k človeku, ktorý robil opakovane násilie na ulici, na susedoch a pod., keď išiel oproti policajtom so sekerou v ruke, tak zasiahli, nezasiahli, nestrieľali pištoľou, ani varovné výstrely, pretože boli v zastavanej oblasti, ale použili tzv. taser a 2×, podľa tých informácií, ktoré mám, zasiahli tohto človeka, ktorý napriek tomu nebol spacifikovaný, museli ho policajti potom následne na to, na ňom použiť hmaty a chvaty, ktoré sú im umožnené.

Po policajnom zásahu v Tepličke nad Váhom došlo k úmrtiu človeka. Muž údajne na policajtov útočil sekerou. Na zneškodnenie páchateľa policajti použili taser, ktorý však nebol účinný, následne využili hmaty, chvaty a putá. Podľa svedkov muž v minulosti ohrozoval susedov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V sobotu 16. novembra 2024 vo večerných hodinách bola do obce Teplička nad Váhom privolaná policajná hliadka kvôli rušeniu verejného poriadku. Podľa žilinskej krajskej policajnej hovorkyne mala polícia dostať „oznámenie, že sa má po ulici pohybovať osoba, ktorá so sekerou v ruke ohrozuje okolie“. Polícia na miesto vyslala hliadku.

Po dostavení na miesto hliadka kontaktovala oznamovateľa, aby zistila bližšie informácie. „Počas toho sa k nim približovala podozrivá osoba so sekerou v ruke. Opakovane ju vyzvali, aby upustila od protiprávneho konania. Podozrivý na opakované výzvy nereagoval, preto hliadka na jeho zastavenie použila donucovacie prostriedky," priblížila hovorkyňa.

Policajti najskôr použili taser, ktorý podľa dostupných informácií na zastavenie páchateľa nebol účinný, preto policajti využili hmaty, chvaty a putá. "Osoba podľa hliadky pôsobila dezorientovane, z toho dôvodu privolali rýchlu zdravotnú pomoc. Medzičasom osoba upadla do bezvedomia, preto začali s jej oživovaním. V oživovaní osoby na mieste pokračovali aj záchranári po ich príchode, žiaľ neúspešne," doplnila hovorkyňa.

Páchateľ v minulosti trpel psychickými problémami, v roku 2009 polial benzínom a zapálil telesné pozostatky Žofie Bosniakovej uložené v kaplnke kostola v Tepličke nad Váhom.

privolaná hovorkyne kontaktovala použili trpel


Pán minister práce, bol so mnou vtedy tento týždeň v relácii potvrdil, že za celé toto obdobie sme dali 616 000 000 na opatrenia pre riešenie korona krízy na tie pandemické OČR-ky na na kurzarbeit a na všetky tieto opatrenia.

Minister Krajniak v relácii povedal, že 616 miliónov išlo len na priame udržanie pracovných miest. Ďalšie stovky miliónov štát vyplatil na iné opatrenia. Tvrdenie Petra Žigu preto hodnotíme ako nepravdivé. Peter Žiga sa 15. októbra stretol v televíznej debate s ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny Milanom Krajniakom. Krajniak v debate povedal: „Ale aby som vyviedol možno aj pána Žigu z omylu ... 616 miliónov vyplatených je na priame udržanie pracovných miest. Ďalších približne 220 miliónov sme vyplatili na tzv. pandemické OČR-ky, pandemické PN-ky, predĺženie podpory v nezamestnanosti atď. Ďalších 110 miliónov išlo na podporu aktívnej politiky trhu práce...“ (12:40) Z údajov, ktoré portálu Demagóg.SK poskytol rezort práce, vyplýva, že štát vyplatil v rámci tzv. prvej pomoci podnikateľom, firmám a zamestnancom k 23. októbru 634 miliónov eur. Ďalších takmer 215 miliónov eur vyplatili úrady na tzv. pandemickej OČR a PN-ke.

stretol


Všetky prieskumy minulosti hovorili, že druhý hlas väčšiny voličov SDKÚ je pre KDH. Ale zjavne väčšina voličov SDKÚ nedala svoj hlas KDH.

Z minulosti sa nám podarilo nájsť len jediný prieskum, ktorý zisťoval, ktorej politickej strane by voliči dal svoj druhý hlas v prípade, že by to volebný systém umožňoval. Takýto prieskum realizovala agentúra Prieskumy, s.r.o. 24. až 31. januára 2012. Podľa prieskumu by až 38,7% voličov SDKÚ-DS dalo svoj druhý hlas strane KDH. Najnovšia analýza agentúry Focus, uverejnená 20. marca 2012 v denníku SME , poukázuje na fakt, že väčšina voličov SDKÚ v minulých voľbách prešla k OĽANO a až následne ku KDH. Keďže v prvom prípade (dávnejší prieskum) bola prvá voľba voličov SDKÚ pre KDH, v druhom prípade sa toto čiastočne zmenilo, aj keď sa jedná o inú metodiku. Voliči SDKÚ totiž reálne prešli najviac k OĽANO a až následne a v omnoho menšom počte ako ukazoval pôvodný prieskum ku KDH. Výrok môžeme hodnotiť ako pravdivý.

Prieskumy, s.r.o.
SME


Na protest proti tomu, že prikázal paniam v podateľni, aby čítali moje listy. Andrej Danko ako predseda Národnej rady povedal, aby čítali moje listy. Ja som povedal na protest, nebudem chodiť do parlamentu, pol roka som nechodil, pol roka som nebral plat.

V roku 2017 sa objavilo viacero prípadov, kedy poslanci opozície našli svoje listy od občanov s pečiatkou „otvorené z bezpečnostných dôvodov.” Zamestnanci dostali toto nariadenie od vedúceho Kancelárie Národnej rady - teda Dankovho podriadeného. Igor Matovič v reakcii na to niekoľko mesiacov nechodil na schôdze. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Igor Matovič sa v roku 2017 niekoľko mesiacov nezúčastňoval schôdzí parlamentu. Vedeniu vtedy poslal list, v ktorom o.i. tvrdí, že predseda parlamentu Andrej Danko sa rozhodol kryť porušovanie ústavných práv občanov, ktorí sa obrátia na svojho poslanca. „Nariadenie ktoré tvrdošijne obhajuje aby sa bez vedomia poslanca čítal list jemu adresovaný a v prípade ak obsahuje hanlivý výraz aby bol list bez vedomia poslanca skartovaný je nielen v rozpore s ústavou SR ale aj so zdravým rozumom.” Z nariadenia vedúceho kancelárie Národnej rady vyplýva, že zamestnanci parlamentu mali otvárať niektoré listy poslancom - a to také, kde nie je uvedený odosielateľ alebo je odosielateľom fyzická osoba. Z ďalšieho odseku nariadenia vyplýva , že ich mali aj čítať. Totiž, ak zásielky obsahovali vulgarizmy, nemali byť poslancom ani postúpené. Aby to zamestnanci zistili, museli by poštu prečítať. Neskôr Matovič povedal , že kým bude Danko na čele parlamentu, on sa schôdzí zúčastňovať nebude. Danku za to odňal mesačný plat. Šéfka komunikácie parlamentu Čižmáriková vysvetľovala , že v novembri 2016 vraj dostali novú smernicu z Ministerstva vnútra, ktorá hovorí, ako postupovať pri zásielkach: „ Nerobí sa nič neštandardné. Každá zásielka, ktorá nemá odosielateľa alebo je od fyzickej osoby, môže byť podozrivá, keďže za posledné obdobie sme mali až tri kontaminované zásielky." „Zamestnanci kancelárie, ktorí majú k zásielkam prístup, majú previerky a musia dodržiavať listové tajomstvo." Listy s pečiatkou „Otvorené z bezpečnostných dôvodov" dostali aj poslanci z SaS Ľubomír Galko a Karol Galek. SaS hovorila o cenzúre, Veronika Remišová to porovnávala s komunizmom. Verziu o novom nariadení potvrdila aj hovorkyňa Ministerstva vnútra. Podľa jej slov vydal Úrad na ochranu ústavných činiteľov a diplomatických misií odporúčanie, ako pri podozrivých listoch postupovať. Takéto odporúčanie dostala aj kancelária NR SR.

dostali nezúčastňoval nariadenia vyplýva povedal odňal vysvetľovala hovorila potvrdila


V tom momente, keď som ja mal tlačovku so svojimi kolegami, keď som hovoril o tom, že trváme na tom, aby KDH a samozrejme SaS riešili tých dvoch poslancov, ktorí hlasovali za Ficov návrh, nepovedal som, ako majú riešiť. Vtedy už bolo rozhodnutie o vylúčení pána Matoviča hotové.

Udalosti v chronologickom poradí, tak ako boli medializované:

10. februára 2011, 11:02 – tlačová beseda I. Matoviča k návrhu o štátnom občianstve

14:02 – tlačová beseda Most-Híd , na ktorej strana reaguje na hlasovanie v NR SR k návrhu o štátnom občianstve

14:05 – tlačová beseda predsedu SaS R. Sulíka a predsedu poslaneckého klubu SaS J. Kollára, na ktorej oznámili vylúčenie I. Matoviča z poslaneckého klubu SaS

Vzhľadom na bezprostrené nasledovanie tlačovky Most-Híd tlačovkou SaS je možné odvodiť, že v čase prvej tlačovej konferencie bolo rozhodnutie SaS vylúčiť Matoviča už na svete. Bugárova tlačovka tak na rozhodnutie SaS vplyv mať nemohla. Nemožno však vylúčiť zákulisný tlak, ktorý Most-Híd mohol na SaS pred tým vyvinúť, ak by na to nejaký dôvod mal.

tlačová beseda I. Matoviča

tlačová beseda Most-Híd


V neprospech doktora Trnku bolo odovzdaných počet hlasov, ktoré o tri, o tri prevyšuje počet poslancov v koaličných kluboch.

Koalícia má v NR SR, bez nezávislých poslancov I. Matoviča (predtým SaS) a A. Ďurkovského (predtým KDH), 77 poslancov. Proti Trnkovi v tajnej voľbe hlasovalo 17 poslancov, 29 poslancov sa zdržalo a 34 hlasov bolo neplatných. Spolu je to teda 80 hlasov, čo je o tri hlasy viac ako majú súčasne koaličné kluby.

tajnej voľbe hlasovalo


...Saddám Husajn, o tom sa často nehovorí, bol v 80. rokoch spojencom USA. A oni ho vyzbrojovali. Mimochodom aj tými zbraňami, ktorými potom zabíjal, chemickými, tých Kurdov, kvôli ktorým ho neskôr išli oni zabíjať.

Výrok sa týka bývalého irackého prezidenta, Saddáma Husajna, ktorý sa k moci dostal v roku 1979 a vládol do roku 2003. V 80. rokoch, počas iránsko-irackej vojny, USA podporovali Irak na čele s Husajnom, keďže sa obávali šírenia islamského fundamentalizmu z Iránu, pričom priamy vzťah resp. spojenectvo s USA na základe dostupných informácií jednoznačne vyhodnotiť nemôžeme. Podľa denníka The Washington Post americká vláda na čele s prezidentom Reaganom vedome ignorovala útoky chemickými zbraňami vedené Irakom proti kurdským povstalcom. Okrem toho mali USA Iraku poskytovať materiál na zhotovenie chemických zbraní a informácie zo svojich satelitných systémov o polohe nepriateľských vojsk. Husajn bol v roku 2003 zajatý americkými vojskami a súdený za genocídu Kurdov, vraždy a týranie civilistov počas iránsko-irackého konfliktu. Keďže existujú dôkazy o tom, že USA Iraku poskytovala materiál na výrobu chemických zbraní, hodnotíme výrok ako pravdivý. V čase chemických útokov USA mala zvýšiť objem finančnej pomoci Iraku napriek tomu, že veľká časť financií bola využitá práve na nákup vojenského vybavenia proti Kurdom. USA mala Irak vo vojne podporovať aj nepriamo dodávaním materiálu na zhotovenie chemických zbraní cez Kuvajt a ďalšie krajiny Arabského polostrova. V roku 2013 CIA uviedla, že v roku 1988 USA poskytlo Iraku cenné informácie zo svojich satelitných systémov, ktoré napomohli Husajnovi v boji proti Iránu a Kurdom. Podľa odhadov padlo za obeť Husajnovmu režimu 200-tisíc Kurdov a ďalší milión pred masakrom utiekol. Po irackej invázii susedného Kuvajtu v roku 1990 uvalila Bezpečnostná rada OSN na Irak sankcie a v roku 1991 začala koalícia štátov pod vedením USA vojnu proti Iraku, ktorá bola ukončená v tom istom roku, keď Husajn stratil veľkú časť svojej vojenskej sily, hoci naďalej ostal prezidentom Iraku. Pre podozrenie z údajného držania jadrových zbraní bol Husajn v roku 2003 zajatý americkými vojskami a postavený pred súd. Ten ho súdil za genocídu, vraždy a týranie civilistov počas iránsko-irackého konfliktu. V novembri 2006 bol uznaný vinným z vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti a odsúdený na trest smrti obesením. Obesený bol 30. decembra v Bagdade. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

islamského ignorovala genocídu finančnej materiálu satelitných sankcie vojnových