Je pravdou, že medziročná miera inflácie meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien sa pohybuje na nulových hodnotách. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V januári 2014 medziročná miera inflácie meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien dosiahla hodnotu 0,0 %. Priemerná ročná miera inflácie (vyjadrená prírastkom priemerného harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien za posledných 12 mesiacov oproti priemeru predchádzajúcich 12 mesiacov) dosiahla v januári 2014 hodnotu 1,3 %. Vo februári 2014 medziročná miera inflácie meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien dosiahla hodnotu -0,1 %. Priemerná ročná miera inflácie (vyjadrená prírastkom priemerného harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien za posledných 12 mesiacov oproti priemeru predchádzajúcich 12 mesiacov) dosiahla vo februári 2014 hodnotu 1,1 %. Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

januári inflácie februári inflácie


V rokoch 1998 – 2006 sa Slovensko zmenilo k lepšiemu nielen vďaka integrácii a reformám. Posilnili sa demokratické a občianske princípy a hodnoty, ...

Organizácia Freedom House, ktorá sleduje úroveň politickej práv a občianskych slobôd v štátoch sveta, v roku 1998 Slovensko označila za jednu z 8 krajín, ktorá sa posunula v rebríčku politickej slobody z kategórie "partly free" do kategórie "free". Vývoj pre kategórie politické práva (PP) a občianske slobody (OS) od roku 1997 (1 je najlepšie, 7 najhoršie; podľa datasetu Pippy Norris ):

označila
podľa datasetu Pippy Norris
Quality of Government


My zažívame tu v Európe niečo, s čím ešte nemáme reálnu skúsenosť. Tá posledná obrovská pandémia, kde zomierali státisíce ľudí, bola pred 100 rokmi. Bolo to tzv. Španielska chrípka.

panielska chrípka si v rokoch 1918/1919 vyžiadala v Európe viac ako 2 640 000 obetí. Patrí medzi najväčšie svetové pandémie. Pri pandémii hong-kongskej chrípky z roku 1968 zomrelo podľa odhadov celosvetovo asi milión ľudí, z toho cca 100-tisíc v USA. Údaj pre Európu dohľadateľný nie je. AIDS/HIV sa od začiatku epidémie nakazilo asi 75 miliónov ľudí, 32 miliónov pacientov zomrelo. Chorobou bol a je najviac postihnutý región Afriky. Doposiaľ ostatná pandémia - prasacej chrípky - si v roku 2009 vyžiadala v Európe asi 2000 obetí. K 24. marcu 2020 bolo v Európe 10 049 obetí ochorenia Covid-19 - trend šírenia a úmrtnosti bol stále rastúci. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

vyžiadala Patrí zomrelo nakazilo vyžiadala bolo bol


hovoríme o 240-tich miliónoch eurách (rozdiel výberu 20 % DHP a 19 % DPH, pozn.)

Septembrová prognóza Inštitútu finančnej politiky (.xml, september_2014) predpokladá, že výber dane z pridanej hodnoty bude 4 917 144 tis. eur. Jednoduchým prepočtom vydelení tejto sumy číslom 20 (20 % DPH) získame číslo 245 875 200. Jeden percentuálny bod DPH teda teoreticky predstavuje približne 246 mil. eur. Pri znížení DPH z 20 na 19 % by sme tak mohli uvažovať o približne strate 246 mil. eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prognóza


Ešte keď som nebol v politike, keď Smer-SD zaviedol sociálne podniky, z eurofondov, ktoré sa úplne rozkrádali, ja som podal podnet do Európskej komisie, zastavilo sa to po minutých sto miliónov z osemsto miliónov (slovenských korún, pozn.) schválených, a my sme ako republika, tých 700 miliónov ušetrili, pretože potom sme ich nemuseli platiť, keď sa prišlo na to, že je to celé zle.

V roku 2007 sa prvá vláda Roberta Fica rozhodla prispieť k zníženiu nezamestnanosti zriadením pilotných sociálnych podnikov , nad ktorými prevzalo gesciu Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny pod vedením ministerky Viery Tomanovej. Podniky mali byť financované z Európskeho sociálneho fondu, ktorý mal preplatiť až 95 % nákladov, zatiaľ čo vláda na nich mala vyčleniť 23,5 milióna EUR. Celkovo bolo na osem pilotných sociálnych podnikov vyčlenených približne 26,5 (800 miliónov Sk, pozn.) ( .pdf , s. 40). Počas ich fungovania došlo k neoprávnenému využívaniu štátnej pomoci a eurofondov a k narušeniu spravodlivej súťaže. Audit európskej komisie skonštatoval, že eurofondy boli vyplatené neoprávnene a majú byť vrátené. Európska komisia sa v prípade financovania sociálnych podnikov vyjadrila nasledovne : „ Pomoc pre sociálne podniky nerešpektuje podmienky zákonnosti a vhodnosti použitia fondov. Odporúča sa preto, aby bolo financovanie sociálnych podnikov zrušené a akékoľvek zálohy a refundácie nákladov vymáhané ." Podnet na Európsku komisiu podal Inštitút pre dobre spravovanú spoločnosť (SGI), ktorému v tom čase šéfoval Miroslav Beblavý. V čase konania auditu Európskej komisie bolo podľa údajov ministerstva práce uhradených už 30 percent nákladov pilotných sociálnych podnikov z celkovej nárokovateľnej sumy 26,5 miliónov eur. Ministerstvo financií neskôr potvrdilo, že pilotným sociálnym podnikom bolo vyplatených približne 11,3 milióna eur (340,4 miliónov Sk, pozn.). Z tejto sumy žiadal rezort financií preplatiť len 365-tisíc eur (11 mil. Sk, pozn.). Miroslav Beblavý uviedol, že veľkú časť zo žiadanej sumy Brusel nepreplatí, keďže projekt, ktorý peniaze získal, bol vyhlásený za zrušený. “ Z 11,3 milióna eur, ktoré sme do sociálnych podnikov doteraz dali, sme do Bruselu legitímne na preplatenie predložili nula až 20-tisíc eur, ” poznamenal Beblavý. Keďže na sociálne podniky bolo vynaložených približne trikrát viac finančných prostriedkov než uviedol Beblavý, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

sociálnych podnikov
.pdf
Audit
nasledovne
Ministerstvo financií


Respektíve bankrot v Cargo bol na hranici. A to spomínam preto, lebo tie firmy sú naozaj len prepojené, celý dopravný trh má svoje súvislosti, museli sme urobiť mnoho opatrení včítanie tej optimalizácie alebo zníženia zamestnanosti zhruba o 3 tisíc osôb. Iba stovky, ja presnú štatistiku nemám, ale bola publikovaná Ústredím práce, sa prihlásili na úrade práce preto, lebo veľká väčšina bola riešená dohodami alebo predčasným dôchodkom.

Agentúra SITA 8. februára 2012 informuje, že Cargo v minulom roku v rámci úsporných opatrení prepustilo okolo 1300 z plánovaných 1800 zamestnancov. O d začiatku roka 2012 znížilo Cargo počet zamestnancov o 1 060 zamestnancov. Hlavný vplyv na pokles zamestnanosti mal prevod časti opravárenských činností z Carga do Železničnej spoločnosti Slovensko (ZSSK), a.s. Celkovo bolo z tohoto dôvodu prepustených až o 973 zamestnancov. Spolu ide približne o 2360 prepustených zamestnancov Carga. Ústredie práce v júli 2011 informovalo o projekte podpory pre hromadne prepustených. "Program je zameraný na pomoc hromadne prepúšťaným, využiť ho môžu aj zamestnanci železničných spoločností. Tie doteraz (do júla 2011) v rámci projektu revitalizácie prepustili 1 571 ľudí, takmer všetci odišli po dohode so zamestnávateľom. Od marca tohto roka (roka 2011, pozn.) úrady práce evidujú len jedno hromadné prepúšťanie v železničných spoločnostiach. Z neho do evidencie nezamestnaných prišiel len jeden železničiar! " Ústredie práce v tej istej správe z júla zverejnilo údaje o počte prepustených zamestnancov železníc (Carga, ZSSK, ŽSR). ŽSR ZSSK Cargo Počet prepustených zamestnancov 1044 134 393 ÚDAJE za marec 2011 – jún 2011, Zdroj. MDVRR SR Spolu za obdobie marec 2011 - jún 2011 to bolo 1 571 ľudí . Z toho 1106 bolo skončilo pracovný pomer dohodou a 19 ľudí bolo prepustených odchodom do dôchodku. Podľa decembrových správ (2011), už bolo z celkového počtu prepustených (cca 3 800) zaznamenaných na Úrade práce 419 ľudí . Počet prepustených sa tak pohybuje v rádoch stoviek ako uvádza Ján Figeľ. Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
Ústredie práce
419 ľudí


Spustili sme výstavbu nových troch nemocníc.

Administratívne práce a formálne náležitosti v rámci projektov výstavby Rooseveltovej nemocnice v Banskej Bystrici a Univerzitne nemocnice v Martine započali počas vlády Ľudovíta Ódora. Od začiatku roka 2024 začala vláda realizovať stavbu troch projektov, ktoré predpokladajú rekonštrukciu a vznik nových nemocníc – Fakultnej nemocnice s poliklinikou J. A. Reimana v Prešove, Rooseveltovej nemocnice v Banskej Bystrici a Univerzitnej nemocnice v Martine. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Slovensko sa v roku 2021 v rámci Plánu obnovy a odolnosti (POO) zaviazalo k vytvoreniu novej siete nemocníc, ktorá zahŕňa výstavbu nových nemocníc, modernizáciu existujúcich budov a zlepšenie technického vybavenia nemocníc. Na túto časť investičných projektov dostalo Slovensko nenávratné finančné prostriedky vo výške 998 miliónov eur ( .pdf , s. 388, 401).

Prostriedky z POO použilo Ministerstvo zdravotníctva na výstavbu dvoch nových nemocníc – Rooseveltovej nemocnice v Banskej Bystrici a Univerzitnej nemocnice v Martine.

Administratívne práce a formálne náležitosti v rámci projektu výstavby nových budov k Rooseveltovej nemocnici v Banskej Bystrici začali v júni 2023 počas vlády Ľudovíta Ódora. K podpisu zmluvy so zhotoviteľom došlo v máji tohto roku a v septembri tohto roku boli zahájené prvé búracie práce.

Koncepcia projektu, na ktorý Ministerstvo vyčlenilo viac ako 450 miliónov eur pozostáva z rekonštrukcie časti nemocnice a výstavby nových budov ( .pdf , str. 1). Podľa míľnikov POO by mala byť hrubá stavba nemocnice postavená do júna 2026 a skolaudovaná do decembra 2028. Kompletné ukončenie výstavby je naplánované do konca roka 2029. Nová podoba nemocnice by mala v budúcnosti disponovať 830 lôžkami, z ktorých 770 bude v priestoroch nových budov.

Počiatočné fázy projektu zahŕňajúce projektovú dokumentáciu, inžiniering a verejné obstarávanie pre Univerzitnú nemocnicu v Martine začali v júli 2023 počas vlády Ľudovíta Ódora. K podpisu so zhotoviteľom stavby došlo v júni tohto roku a výstavba začala v júli 2024.

Na tento projekt vláda vyčlenila z POO 256 miliónov eur. Hrubá stavba nemocnice by mala byť postavená najneskôr v júni 2026. Ukončenie stavby a uvedenie nemocnice do prevádzky je naplánované do konca roka 2028. Nové priestory budú obsahovať ambulantnú, diagnostickú a terapeutickú časť, ďalej urgentný príjem a nových 660 lôžok.

Zriaďovateľom Fakultnej nemocnice s poliklinikou J. A. Reimana Prešov je od 10. mája 2024 Ministerstvo obrany SR (MO SR), čím sa nemocnica zaradila do systému vojenského zdravotníctva ( .pdf , str. 3). MO SR by chcelo nemocnicu zrekonštruovať a rozšíriť komplex o nové objekty. Minister obrany Robert Kaliňák predpokladá, že nemocnica rozšíri kapacitu o približne 900 lôžok. Výkopové práce v areáli nemocnice sa začali už koncom augusta. Do prevádzky by mohla nemocnica vojsť už približne od začiatku roku 2027. Približné náklady na jej výstavbu sú naplánované na 550 mil. eur bez DPH.

V máji tohto roku schválila vláda návrh na výstavbu nemocnice v bratislavskom Ružinove, ktorá sa mala pôvodne stavať na území Rázsoch, kde vláda schválila vybudovanie Národného ústavu detských chorôb.

V máji tohto roku vláda schválila návrh na výstavbu nemocnice v bratislavskom Ružinove. Pôvodne sa mala táto nemocnica stavať v lokalite Rázsochách, kde však vláda schválila výstavbu Národného ústavu detských chorôb. Minister vnútra Šutaj Eštok a a minister školstva Drucker nepokladajú výstavbu novej nemocnice v Ružinove za reálnu.

zaviazalo .pdf nemocnice nemocnice začali došlo .pdf míľnikov postavená projektu podpisu výstavba vyčlenila postavená obsahovať .pdf zrekonštruovať začali náklady schválila schválila nepokladajú


Ale faktom je, že pravicová vláda nikdy nemala v histórii Slovenska rozpočet pod 3 %...Čiže aj v roku 2006, aj v roku 2012 sme preberali vládu s nadmerným odpočtom. To znamená, myslím, že pri prvej vláde to bolo okolo 4,4 % zhruba a teraz to bolo nejaké podobné číslo.

Robert Kaliňák sa v tomto výroku odvoláva na deficit štátneho rozpočtu, ktorý sa v roku 2006 aj 2012 (teda v obdobiach, keď Smer-SD preberal vládu) nachádzal nad hranicou 3 %. V prvom prípade sa však jednalo o 3.6 %, nie o 4,4%. Taktiež nie je pravdou, že pravicová vláda nikdy nemala v histórii Slovenska rozpočet pod 3%. Pravicová vláda udržala schodok štátneho rozpočtu pod 3 % z HDP v období medzi 2003 a 2005 (druhá Dzurindova vláda). Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Limit Finance.sk Eurostat


Spomeniem dve dámy, ktoré si veľmi vážim, paní Kolesárovú z Dobrého anjela, ktorá na referendum nepôjde, paní doktorku Pechočiakovú, ktorá tá Biela vrana, ktorá zachránila to malé dieťatko v Nitre, tá na referendum pôjde.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Ľudmila Kolesárová skutočne vyhlásila, že na referendum nepôjde a Zuzana Pechočiarková naopak potvrdila, že sa ho zúčastní. Ľudmila Kolesárová vyjadruje svoj názor ohľadom referenda na svojom blogu na denníku N. Kritizuje referendum z toho hľadiska, že peniaze mohli byť použité práve pre "tradičné rodiny", ktoré sa ocitajú v kríze a dištancuje sa od účasti na referende. Zuzana Pechočiaková patrí medzi 322 signatárov , ktorí sú proti rodovému scitlivovaniu detí, ktoré podľa nich poškodzuje duševné zdravie jedincov. Demagog.Sk sa osobne skontaktoval so Zuzanou Pechočiakovou, ktorá je za referendum o rodine a osobne sa ho zúčastni.

denníku N.
322 signatárov


Toto je pôsobenie pani Remišovej, ktorá, za 2 roky aj niečo, urobila v eurofondoch jednu veľkú nulu, nulové výzvy, nulové čerpanie nula, nula, nula, nula peňazí do regiónov.

Počas ministerského pôsobenia Veroniky Remišovej bolo vyhlásených 261 výziev a z Európskych štrukturálnych a investičných fondov bolo vyčerpaných 6,6 miliárd eur. Program rozvoja vidieka v tomto období vyčerpal 541 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Veronika Remišová (Za ľudí) pôsobila ako ministerka investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie od marca 2020 do mája 2023. Pod jej vedením sa ministerstvo podieľalo na čerpaní eurofondov z Partnerskej dohody s Európskou komisiou, uzavretou na programové obdobie 2014 – 2020. Táto dohoda o využívaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) Slovensku vyhradila investície vo výške 15,3 miliárd eur bez národného spolufinancovania.

K 31. marcu 2020 bolo za obdobie 2014 – 2020 vyhlásených 644 výziev v hodnote 17,8 miliárd eur, zazmluvnené boli prostriedky v hodnote 10,8 miliárd eur a vyčerpaných bolo 4,9 miliárd eur, čo predstavuje 32 % z celkovej alokovanej sumy (. pdf , s. 4).

K 31. máju 2023 bolo vyhlásených 905 výziev v hodnote 24,1 miliárd eur, zazmluvnené boli prostriedky vo výške 16,4 miliárd eur a na národnej úrovni bolo vyčerpaných 11,6 miliárd eur, čo predstavuje 68,9 % z celkovej navýšenej alokácie 16,8 miliárd eur (. pdf , s. 4).

Za vyše tri roky Remišovej ministerského pôsobenia bolo teda vyhlásených 261 výziev v hodnote 6,3 miliárd eur, zazmluvnené boli investície v hodnote 5,6 miliárd eur a vyčerpaných bolo 6,6 miliárd eur.

Čo sa týka investícií do regiónov, k 31. marcu 2020 bolo Programom rozvoja vidieka vyčerpaných 799 miliónov eur, čo predstavuje 51,3 % z alokovanej sumy 1,6 miliárd eur (. pdf , s. 4). K 31. máju 2023 bolo vyčerpaných 1,3 miliárd eur (. pdf , s. 4), teda 58,9 % z alokovaných 2,3 miliárd eur pre tento program. Rozdiel vytvára 541 miliónov eur.

Partnerská dohoda uzavretá na obdobie 2021 – 2027 svoje prvé výzvy spustila až v júni 2023 a z hlavného Programu Slovensko nám umožňuje vyčerpať 12,6 miliárd eur. Spolu so štyrmi menšími programami celkovo alokuje 12,8 miliárd eur. Do 31. decembra 2024 Slovensko vyčerpalo 390,1 milióna eur, čo je 3,1 % (. pdf , s. 1).

Vývoj slovenského čerpania eurofondov od roku 2015 a jeho porovnanie s inými krajinami EÚ zachytáva tabuľka . „Plánované“ investície v tomto prípade zahŕňajú okrem rozpočtu EŠIF aj národné spolufinancovanie.

eurofondov pdf pdf pdf pdf výzvy vyčerpať pdf tabuľka


Ja keď napríklad som nakupoval autá, tak fabrika, ktorá sa hlásila do súťaže, nevedela, že bude nakupovať aj ministerstvo financií, že bude ministerstvo obrany, pretože vo vyhlásení súťaží to nikdy nie je. -------------------- Igor Matovič: Ale bola tam napísaná suma. -------------------- Robert Kaliňák: Nechajte ma dohovoriť. Nebola tam suma.

V posledných vyhlásených súťažiach zo septembra 2012 a apríla 2013 síce nie je uvedené konkrétne ministerstvo, ktoré plánuje nakupovať, na druhej strane však vždy bola známa predpokladaná cena obstarávaných automobilov. R. Kaliňák tak nesprávne reaguje, že vo vyhlásení súťaží nebola uvedená predpokladaná suma. Aj v roku 2007, keď R. Kaliňák nakupoval autá, bola známa predpokladaná suma.

článku súťaž vyhlásil tender oznámení nakupovalo


Čo sa týka toho, že v predchádzajúcich štyroch rokoch sa darilo zvyšovať mzdy postupne lekárom aj zdravotníckym pracovníkom, to treba ale povedať aj to, že vďaka reformám z rokov 2002, 2006 bola v tejto krajine konjunktúra. Medziročne rástli disponibilné zdroje zdravotných poisťovní o 10%. Až potom na konci v roku 2009 sa tento rast spomalil.

Disponibilné zdroje zdravotných poisťovní skutočne rástli v rokoch 2006 - 2009 o viac ako 10% (12,5%-2006; 13,4%-2007; 14,9%-2008). V roku 2009 sa potom rast disponibilných zdrojov výrazne spomalil , keď oproti predpokladaným 13,6% zdroje narástli iba o 2,6%.

skutočne spomalil


Prečo nevytiahnete plán nákupu a modernizácie armády, nepoviete slovenskej verejnosti, že tieto vrtuľníky nikdy neboli plánované.

Ministerstvo obrany dostalo od amerických partnerov ponuku na nákup bojových vrtuľníkov AH-1Z Viper. Slovenská republika by mohla nakúpiť nové moderné stroje aj s vybavením so zľavou vyše 600 miliónov dolárov, ako kompenzáciu za posunutie našich stíhačiek na Ukrajinu. Parlament v roku 2022 schválil plán modernizácie, v ktorom sa nákup typu vrtuľníkov, aké nám američanie ponúkajú, nenachádza medzi prioritami. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

Robert Fico hovorí o bojových vrtuľníkoch AH-1Z Viper, na nákup ktorých sme dostali od Spojených štátov výhodnú ponuku. Táto ponuka prišla ako kompenzácia zo strany USA v nadväznosti na rozhodnutia slovenskej vlády darovať Ukrajine slovenské stíhačky MiG-29. Okrem tejto ponuky by Slovensko malo za stíhačky dostať aj zhruba 200 miliónov eur z Európskeho mierového nástroja.

Ministerstvo obrany v záujme dlhodobého a predvídateľného vyčleňovania finančných zdrojov a ich efektívneho a transparentného využitia vydalo takzvaný Dlhodobý plán rozvoja rezortu Ministerstva obrany. Tento dokument bol schválený v parlamente v roku 2022 a stanovuje priority obstarávania na Ministerstve obrany do roku 2035.

V pláne sa spomína, že prioritným cieľom Slovenskej republiky je vybudovanie ťažkej mechanizovanej brigády, ktorú od nás vyžaduje aj NATO. V dokumente sa spomína ako priorita obstaranie viacúčelových vrtuľníkov. Vrtuľníky bojovej povahy medzi ktoré sa radia aj stroje AH-1Z Viper sa však v tomto pláne vôbec nespomínajú.

To, že bojové vrtuľníky neboli v pláne, potvrdil aj minister Naď v relácii Na telo PLUS: „Je to pravda, že neplánovala (armáda, pozn.), lebo si nevedela predstaviť, že nájde jednu miliardu eur na to, aby ich kúpila.” Podľa Naďa sa však ohľadom nákupu pozitívne vyjadrili vrchné veliace zložky armády - náčelník vojenského štábu a vojenská rada. (v čase od 0:50)

V rozhovore z 3. apríla 2023 (teda až po diskusnej relácii) sa k tejto téme vyjadril aj zástupca náčelníka generálneho štábu Ľubomír Svoboda: „Žiadať v tejto situácii ešte aj špecializované bojové vrtuľníky bolo nereálne. Preto sme do plánov napísali, že chceme aspoň ľahké vrtuľníky s obmedzenou schopnosťou boja proti obrnenej technike. (...) Zrazu sa nám naskytla možnosť dostať takmer zadarmo dvanásť špičkových bojových vrtuľníkov. Keby sme si takúto techniku ešte pred pár rokmi napísali do akvizičných plánov, tak by sa nás každý politik alebo úradník z politickej časti ministerstva spýtal, či sme pri zmysloch. Povedal by nám, že na bojové vrtuľníky môžeme minimálne tridsať rokov zabudnúť.”

ponuka plán schválený pláne vyžaduje radia čase vyjadril


...do dvoch rokov od zavedenia rovnej dane vybral stat o 40 % viacej na daniach.

Je pravdou, že výber na daniach z príjmu FO a PO a DPH, teda daní, ktorých sa týkala rovná daň, vzrástla za dva roky a 40 %, presne 42 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako konštatuje Rozpočtová rada, v roku 2013 definitívne skončila rovná daň, ktorá bola zavedená roku 2004 ako jednotná sadzba dane vo výške 19% na príjmy fyzických aj právnických osôb a DPH. Zameriame sa preto na porovnanie príjmov na daniach z píjmoch FO a PO a DPH v roku 2003 (pred rovnou daňou) a v roku 2005 (dva roky po zavedení rovnej dane) Výber dane z príjmov právnických osôb a DPH priniesol nasledovné (Finančná správa 2004 a 2005 ): Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Rozpočtová


S údivom sledujem, čo tu povedal pán Pellegrini, že sa zhoduje v tom, čo reprezentuje pán Harabin a jeho voliči. Pokiaľ ide o národno štátny záujem. Prosím vás pekne, toto treba naozaj vysielať opakovane. To, čo reprezentuje pán Harabin a to, čo žiada v priamom prenose RTVS, ja som vedľa neho stál, je vystúpenie Slovenska zo zločineckej organizácie NATO a Európskej únie.

Peter Pellegrini povedal, že sa chce uchádzať aj o voličov Štefana Harabina a že sa zhodnú v názore ohľadom národno-štátneho záujmu Slovenska. Štefan Harabin nie je zástancom EÚ, v minulosti žiadal vystúpenie Slovenska z EÚ, dnes na túto otázku odpovedá, že očakáva rozpad EÚ. Je za vystúpenie z NATO a volá po neutralite Slovenska, ktorú by garantovali veľmoci. Svoj pohľad na EÚ a NATO predstavil aj v superdebate na RTVS pred prvým kolom, o ktorej hovorí Ivan Korčok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

28. marca 2024 Peter Pellegrini v diskusii s Ivanom Korčokom na prezidenta 2024 v RTVS povedal, že: „Ja sa uchádzam o post, o podporu aj voličov pána poslanca a pána pána, bývalého ministra. Bývalého predsedu Najvyššieho súdu Harabina. A samozrejme, že my nemusíme súhlasiť úplne v každých názoroch, ale v tých zásadných národno-štátnych záujmoch, tam sa určite vieme nájsť a tam vieme nájsť aj nejakú zhodu A ja sa uchádzam aj o podporu voličov pána Harabina, ktorí túžia mať prezidenta, ktorý bude brániť Slovensko, ktorý bude brániť národno-štátne záujmy Slovenskej republiky a ktorý nedovolí zatiahnuť Slovensko do vojny, a tam si myslím, že nachádzame zhodu.” (od 00:20:04 do 00:20:43) .

Štefan Harabin nie je zástancom EÚ ani NATO. 20. marca 2024 v predvolebnej diskusii na prezidenta 2024 v RTVS povedal: „Ja som za ten koridor neutrality, aby nám ho garantovali aj Rusi. A keď Trump vyhrá voľby, tak aj Američania nám ho môžu garantovať. Vy sa tu bavíte o NATO a Európskej únie. Veď Európska únia má životnosť možno 2 roky a NATO sa rozpadne, keď Trump vyhrá voľby lebo odmietol dávať príspevky.“ ( 2:46:31 )

K otázke členstva v EÚ sa Harabin opakovane vyjadruje v tomto duchu, že očakáva, že sa rozpadne. V minulosti ale po vystúpení z EÚ volal na svojom (dnes už zmazanom ) Facebookovom profile .

K členstvu v NATO počas diskusie na RTVS povedal: „My nepotrebujeme členstvo v NATO. Nepotrebujeme jednoducho. Pretože to nezvyšuje našu bezpečnosť a zase zvyšuje to výdavky, pretože pokiaľ by sme tu sa uchádzali o status neutrality, teraz je najlepšia historická doba. Rozšíril by sa koridor Švajčiarsko, Slovensko a Rakúsko a po skončení špeciálnej vojenskej operácie, aj o územie Ukrajiny.” ( 54:37 )

Priamo za vystúpenie z EÚ a z NATO sa v diskusnej relácii s prezidentskými kandidátmi vyjadril Milan Náhlik ( 38:18 ): „Chcem len vyviesť Slovensko zo žaláru národov, ktorým je Európska únia, chcem urobiť kroky k tomu, aby sme mohli vystúpiť z paktu NATO, z krvilačného paktu NATO.”

Na svojej webovej stránke v programe do prezidentských volieb Harabin uvádza: „Som za vystúpenie z NATO.” Priamo o vystúpení z EÚ nepíše, kritizuje ju však a tvrdí, že prestala byť prínosom pre členské štáty. „Ak sa z nadvlády EÚ dostaneme, otvoria sa nám príležitostí pre lepší život občanov.”

(od 00:20:04 do 00:20:43)
2:46:31
opakovane
vyjadruje
zmazanom
profile
54:37
38:18
webovej stránke
kritizuje


Kraj môže zo svojej kompetencie (hovorí o zákone 416/2001, pozn.) spraviť zásadnú vec, a síce pri spoluurčovaní minimálnej verejnej siete zdravotníckych zariadení, určiť nielen počet lekárov, povedzme v jednotlivých oblastiach, ale aj ich regionálne rozmiestnenie.

SK majú právomoc zriaďovať polikliniky a nemocnice s poliklinikou II. typu a taktiež vydávanie povolení na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v neštátnych zariadeniach. SK vydávajú povolenia pre súkromníkov a taktiež majú právo kontrolovať zdravotnícke zariadenia.

Podľa Zákona č. 416/2001 (pdf.)

§ 3 Prechod pôsobností na samosprávne kraje

m) zdravotníctva:

1. zriaďovanie polikliník a nemocníc s poliklinikou II. typu,

2. vedenie registra zdravotníckych zariadení,

3. vydávanie povolení na poskytovanie zdravotnej starostlivosti v týchto neštátnych zdravotníckych zariadeniach:

3.1. ambulancia vrátane stanice lekárskej služby prvej pomoci a ambulancie v zariadení sociálnych služieb, 3.2. špecializované zariadenie ambulantnej starostlivosti, 3.3. agentúra domácej ošetrovateľskej starostlivosti, 3.4. dialyzačné stredisko, 3.5. poliklinika, 3.6. samostatné zariadenie spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek, 3.7. nemocnica I. typu, 3.8. nemocnica s poliklinikou I. typu, 3.9. nemocnica s poliklinikou II. typu, 3.10. liečebňa pre dlhodobo chorých, 3.11. hospic,3.12. geriatrické centrum, 3.13. psychiatrická liečebňa, psychiatrická nemocnica a psychiatrický stacionár a centrum pre liečbu drogových závislostí, 3.14. zubná technika, ak nie je ich zriaďovateľom alebo zakladateľom,

4. rozhodovanie o odvolaniach proti rozhodnutiam vedúcich zdravotníckych zariadení,

5. rozhodovanie o povinnosti zdravotníckeho zariadenia poskytnúť zdravotnú starostlivosť osobe v prípade odmietnutia jej návrhu na uzavretie dohody o poskytovaní zdravotnej starostlivosti alebo odstúpenia od tejto dohody z dôvodu zmeny odborného zamerania zdravotníckeho zariadenia alebo pracovného zaťaženia,

6. zabezpečovanie zastupovania v prípade potreby poskytovania zdravotnej starostlivosti iným štátnym zdravotníckym zariadením alebo zdravotníckym zariadením,..."

Zákona č. 416/2001


Samozrejme, krok za krokom sa snažíme nejakým spôsobom meniť to nastavenie, ako to bolo nastavené v 90. rokoch. To znamená, že zmierňujeme chudobu, zmierňujeme sociálne nerovnosti a také sociálne experimenty, aké tu predvádzali neoliberáli v 2002 až 2006, napríklad zavedenie rovnej dane, ktoré úplne odstránilo redistribúciu, prerozdeľovanie bohatstva. Ale sprivatizovanie dôchodkového systému alebo snaha o sprivatizovanie zdravotníctva, školstva a tak ďalej.

Štatistiky vývoja chudoby a nezamestnanosti, ktoré považuje veľká časť obyvateľov stále za najväčšie problémy Slovenska, nepotvrdzujú slová Ľuboša Blahu a preto výrok považujeme za nepravdivý. Nezamestnanosť od konca roku 2006 kedy sa stal Robert Fico premiérom, vzrástla z úrovne 12 % na úroveň 13.2 % za rok 2014 . Rovnako sa nedá povedať, že by sa strane SMER podarilo zmierniť chudobu. Tou bolo podľa výsledkov Štatistického úradu SR v roku 2004 ohrozených 13.3 % obyvateľov, pričom v roku 2011 to bolo 13 % a v roku 2013 podľa správy ŠÚ (. pdf , s. 7) 12,8 % populácie. Spomínané "sociálne experimenty" ako rovná daň, reforma dôchodkového systému, školstva či zdravotníctva predstavené vládami Mikuláša Dzurindu boli naozaj stranou SMER zrušené. Dátum zverejnenia analýzy: 16.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

problémy

úrovne

pdf


Som prvý kandidát, ktorý je maďarskej národnosti.

Podobný výrok sme už overovali v relácii na TA3 V politike z 13. októbra 2013 a V politike 15. decembra 2013 Je pravdou, že doposiaľ žiaden príslušník maďarskej národnosti nekandidoval na post prezidenta SR. Nestalo sa tak ani v jednom z volebných rokov 1999 , 2004 ani 2009 . Gyula Bárdos je teda prvým oficiálnym kandidátom na prezidenta, ktorý je maďarskej národnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike

V politike


Zamestnávateľské zväzy jasne povedali, že Zákonník práce nemá žiadny vplyv na otázku zamestnanosti alebo nezamestnanosti.

Nie je pravdou, že zamestnávateľské zväzy povedali, že Zákonník prace nemá žiadny vplyv. Republiková únia zamestnávateľov poukazovala, že novela Zákonníka práce nebude mať pozitívny vplyv na zamestnanosť resp. nezamestnanosť, a taktiež obmedzí schopnosť zamestnávateľov vytvárať nové pracovné miesta. Podobný výrok sme už overovali v rámci relácie O 5 minút 12 (28. októbra 2012): Etrend.sk o názore Republikovej únie zamestnávateľov na návrh novely zákonníka práce napr. píše (30.júl 2012): "Odmietame túto novelu. Považujeme ju za škodlivú, zvlášť v tomto neistom ekonomickom období." To sú slová predsedu Republikovej únie zamestnávateľov, Mariána Juska. Jednoznačný nesúhlas zo strany zamestnávateľov k predkladanej novele vyjadril aj viceprezident Zamestnávateľskej únie Ľuboš Sirota, ktorý označil túto novela za "bezprecedentný útok na pracovný trh". Stanovisko RÚZ (30. júla 2012): "Zamestnávatelia združení v Republikovej únii zamestnávateľov (RÚZ) upozorňujú na nepriaznivé dôsledky novely Zákonníka práce. Navrhnutá novela je podľa RÚZ nebezpečným hazardom s domácimi pracovnými miesta." Podľa prezidenta RÚZ Mariána Juska môže v dôsledku zmien v Zákonníku dôjsť k ohrozeniu 35 až 50 tisíc pracovných miest, následkom čoho sa zvýši nezamestnanosť na Slovensku. RTVS , (26. októbra 2012): "Zamestnávatelia vnímajú prijatú novelu negatívne. Podľa nich zhorší flexibilitu trhu práce a zdraží zamestnávanie . Martin Hošták z Republikovej únie zamestnávateľov: „Je nepochopiteľné, že vláda, ktorá nesie na pleciach problém riešenia 398.000 nezamestnaných, prijme takú legislatívu, ktorá riešenie tohto problému a možnosť nezamestnaných nájsť si prácu ešte viac sťažuje .“ V stanovisku RÚZ (s.3) k novele Zákonníka práce (20. augusta 2012) sa ohľadom vplyvu na zamestnanosť píše: "Ide o veľmi závažnú zmenu s negatívnym vplyvom na náklady podnikateľských subjektov, na podnikateľské prostredie a konkurencieschopnosť. Nie je od nej možné očakávať ani pozitívny vplyv na rasť zamestnanosti ..." Martin Hoščák z RÚZ (24. augusta 2012) mesiac pred prijatím novely Zákonníka práce povedal: "Za jedno z najväčších negatív možno považovať znovuzavedenie súbehu výpovednej lehoty a odstupného. Dramaticky totiž zvýši náklady zamestnávateľov, lebo už po dvoch a viac odpracovaných rokoch zamestnávateľ bude musieť platiť zamestnancovi aj odstupné. Okrem zvýšenia nákladov bude mať menej prostriedkov na odmeny pre ostatných zamestnancov aj na vytváranie nových pracovných miest ." Dátum zverejnenia analýzy: 14.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
Etrend.sk
RÚZ
35 až 50
RTVS
stanovisku
Martin Hoščák


Dnes je tam (petícia na zmenu volebného systému, pozn.) okolo 56 tisíc podpisov.

Demagog.SK nezistil aktuálny počet podpisov pod petíciu za zmenu volebného systému. Cieľom petičného tímu je vyzbierať 350 tisíc podpisov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

petíciu


Slovenské veľké nemocnice dnes sú plne pripravené zvládať nápor, nám nie sú dnes obsadené komplet všetky lôžka, práve naopak, držíme desiatky, stovky postelí k dispozícii, ak by náhodou bolo treba ľudí hospitalizovať.

Viaceré „veľké” nemocnice síce deklarovali, že sú pripravené zvládať pacientov s koronavírusom, v praxi sa však objavili prípady, ktoré tvrdenie Petra Pellegriniho o „plnej” pripravenosti - aj pri vtedajšom ešte miernom nápore - vyvracajú. Hodnotíme ho preto ako nepravdivé. Univerzitná nemocnica Bratislava 12. marca uviedla , že „je pripravená na prípadnú epidémiu COVID-19“. K dispozícii má 800 reprofilizovaných lôžok. Univerzitná nemocnica L. Pasteura v Košiciach 11. marca informovala o kapacite 50 lôžok. V prípade potreby vedia pripraviť ďalšie. Šéf siete nemocníc Svet zdravia povedal , že slovenský zdravotný systém je pripravený „pomerne dobre“. Hovorca siete označil Michalovskú spádovú nemocnicu za pripravenú. Asociácia nemocníc Slovenska po prieskume svojich členov zistila , že majú nedostatok ochranných pomôcok a problém ich zohnať. „Stav pripravenosti a úprimnosť vyhlásení je na úrovni KSČ a Černobyľu,“ uviedla. Asociácie združuje 75 malých a stredne veľkých nemocníc. V polovici marca média informovali o prípadoch, kedy museli pacienti s horúčkou a podozrením na koronavírus čakať na vyšetrenie vonku pred infektológiou na bratislavských Kramároch - v studenom počasí. „Problém je aj v neorganizovanosti. Kým sa potenciálny nosič koronavírusu dostane na testovanie a domov, zapoja sa do toho tri samostatné subjekty. Najprv pacienta do nemocnice privezie záchranka. Tá sa nekoordinuje s nemocnicou, aby privážala pacientov na určitý čas a nemuseli tak spolu čakať a ohrozovať verejnosť,” písal DenníkN. Na otázku, prečo musí čakať v zime vonku, „nám odpovedali, že lekári a sestričky sú chorí a majú málo ľudí. Nevedeli nám povedať, koľko budeme musieť čakať na testovanie,“ povedal jeden z pacientov. Infektológia zažívala v tých dňoch obrovský nápor, pracovníci boli podľa hlavného hygienika Jána Mikasa maximálne vyťažení. Inštitút zdravotnej politiky (IZP) pritom v polovici marca vypočítal , že v prípade akéhokoľvek scenáru šírenia sa ochorenia najväčší nápor na naše zdravotnícke zariadenie ešte len má prísť - a bude výrazne väčší než ten doterajší.

uviedla informovala povedal označil zistila združuje informovali písal podľa vypočítal


My sme svoje stanovisko vyjadrili veľmi jasne, veľmi presne minulý rok a ja som ešte aj osobne o tejto téme pred prijatím zákona rokovala s pánom premiérom Orbánom.

O tom, že by sa na spoločnom stretnutí 14.decembra 2010 bavili o maďarskom tlačovam zákone sa nám nepodarilo nájsť žiadne informácie, pravdepodobne aj preto, že ako premiérka uvádza, sa jednalo o osobný rozhovor. Na spoločnej tlačovej konferencii zmienka o zákone nepadla.

14.decembra 2010


V roku 2011 a 2012 bol pokles reálnych miezd.

Je pravdou, že v rokoch 2011 a 2012 nastal pokles reálnych miezd. V prvých dvoch štvrťrokoch 2013 došlo k nárastu reálnych miezd. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Spotreba domácností pomáha oživovať ekonomiku

Slovstat


A keď sme zvyšovali DPH, tak sme znížili DPH na všetky potraviny na Slovensku. Sme znížili DPH na lieky, znížili sme na tie knihy, časopisy, na ostatné, napr. na ortopedické pomôcky a na ostatné veci, ktoré sme dostali do 5 percentnej sadzby. Dokonca aj, a to je možno zásluha SNS, na gastro a na ubytovanie, tomuto sektoru sa veľmi pomohlo. Na druhej strane živnostníci majú jedny z najnižších daní, majú 15 percentnú daň do 100 000 EUR a keď zoberiete malé firmy a malé, stredné firmy, tak tie majú v podstate 10-percentné dane.

Položky vymenované ministrom Kamenickým, ako lieky, knihy, časopisy, ortopedické pomôcky a reštauračné a ubytovacie služby podliehajú zníženej sadzbe DPH na úrovni 5 % (. pdf , s.154-160). Živnostníci, ktorých zdaniteľné príjmy z podnikania alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti neprevyšujú sumu 100-tisíc eur, budú po zmenách platiť 15 % daň z príjmu (. pdf , s.37). Na malé a stredné firmy, ktoré za zdaňovacie obdobie nedosiahli zdaniteľné príjmy prevyšujúce 100-tisíc eur, sa uplatňuje sadzba dane vo výške 10 % (. pdf , s.37). V porovnaní s okolitými krajinami ide o jedny z nižších daňových sadzieb.

Od 1. júla 2025 novela zákona na Slovensku rozšírila uplatňovanie zníženej sadzby DPH 5 % na vybrané tovary a služby. Znížená sadzba sa bude vzťahovať na tlačené knihy, brožúry, letáky a podobné tlačiarenské výrobky, pričom sa vylučujú tie, v ktorých reklama a inzercia tvoria viac ako 50 % obsahu (. pdf , s.157). Pôvodne mali niektoré produkty ako knihy spadať pod zvýšenú 23 % sadzbu, avšak v rámci legislatívnych zmien došlo k ich presunu pod zníženú sadzbu.

Zároveň sa znížená sadzba 5 % aplikuje aj na farmaceutické výrobky, antibiotiká a ortopedické pomôcky ako barly či načúvacie pomôcky (. pdf , s.157-159). Konkrétny zoznam tovarov a služieb so zníženou sadzbou je upravený v Zákone 222/2004 Z.z. (. pdf , s.154-160). Ak sa tovar alebo služba v tomto zozname nenachádza, uplatňuje sa základná sadzba 23 %. Znížená sadzba 5 % bola zavedená napríklad aj pre služby v gastro sektore a ubytovacie služby. Zníženie sadzby pre gastro a ubytovanie presadzovala hlavne koaličná strana SNS.

Daň z príjmu samostatne zárobkovo činnej osoby

Na základe Zákona č.595/2003 Z.z. platí, že pre živnostníkov, ktorých zdaniteľné príjmy z podnikania alebo inej samostatnej zárobkovej činnosti neprevyšujú sumu 100-tisíc eur, sa uplatňuje sadzba daní vo výške 15 % (. pdf , s.37).

Pre porovnanie s okolitými krajinami, v Česku je daň z príjmu pre živnostníkov na úrovni 15 % do výšky 36-násobku priemernej mzdy. Po prekročení danej hranice je uplatňovaná daň vo výške 23 %. V Maďarsku je takisto na úrovni 15 % (. pdf , s. 1).

Rakúsko má sedem úrovní zdanenia, ktoré sa odvíjajú od výšky príjmu jednotlivca. Nulová daň z príjmu sa na daňovníka vzťahuje v prípade, že jeho príjmy za rok neprekročili sumu 13 308 eur. Osoby zarábajúce menej než 21 617 eur platia 20 % daň z príjmu, ďalej je to 30 % do sumy 35 836 eur, 40 % do 69 166 eur, 48 % do 103 072 eur a druhé najvyššie zdanenie, teda 55 % od sumy jeden milión eur a vyššie.

V Poľsku samostatne zárobkovo činné osoby, ktorých príjem nepresahuje sumu 120-tisíc poľských zlotých, platia 12 % daň z príjmu . V prepočte ku dňu odvysielania relácie je to podľa kurzovej kalkulačky Slovenskej národnej banky 28 185 eur. Príjmy vyššie než je táto suma podliehajú v Poľsku zdaneniu na úrovni 32 %, avšak jednotlivci majú možnosť platiť aj jednotnú 19 % daň.

Daň z príjmu právnickej osoby

Pre malé a stredné firmy podľa novely zákona platí, že pre daňovníkov, ktorí za zdaňovacie obdobie dosiahli zdaniteľné príjmy neprevyšujúce 100 000 eur, sa uplatňuje sadzba daní vo výške 10 % (. pdf , s.37).

Pre porovnanie, napríklad v Českej republike je daň z príjmu právnických osôb vo výške 21% podľa Zákona č.586/1992 Sb. Vyššie dane platia aj v Rakúsku, kde je to 23% pri zdaniteľných príjmoch, bez ohľadu na výšku príjmu. V Poľsku je daň pre právnické osoby na úrovni 9% v prípade daňovníkov, ktorých príjmy dosiahnuté v zdaňovacom období nepresiahli sumu 2 000 000 eur. Rovnako je to aj v Maďarsku, kde je najvyššia sadzba dane z príjmu právnických osôb 9%.

pdf
pdf
pdf
rozšírila
pdf
spadať
pdf
pdf
zavedená
presadzovala
pdf
15 %
uplatňovaná
pdf
odvíjajú
vzťahuje
platia
nepresahuje
12 %
príjmu
kalkulačky
podliehajú
majú
pdf
vo výške 21%
23%
9%
nepresiahli
9%.


Niečo z toho samozrejme, že bolo treba, pomôcť ľuďom v situácii, ktorá bola bezprecedentná počas vojny, keď rástli ceny energií. Každý európsky štát urobil nejakú podobnú schému pomoci, žiadny európsky štát nie takú megalomanskú…

Na balíky pomoci počas energetickej krízy sa v Európskej únii minulo spolu takmer 800 miliárd eur . Podľa výskumu analytického inštitútu Bruegel najväčšie množstvo finančných prostriedkov vynaložili štáty ako Nemecko, Británia, Taliansko či Francúzsko. Z výskumu vyplýva, že alokovaná pomoc na Slovensku predstavuje najvyššie percento z HDP spomedzi všetkých krajín EÚ v období od septembra 2021 do januára 2023.

Na Slovensku vláda na pomoc počas energetickej krízy vyčlenila až 9,3 percenta HDP. Nemecká vláda pomáhala svojim občanom celkovou sumou vo výške 7,4 percenta HDP. Keďže sa jedná o najvyššiu pomoc počas krízy v prepočte na HDP, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Tento výskum zdieľali aj európske a svetové portály ako Euractiv ( aj v SK verzii ) či Reuters , ale aj slovenské médiá, napríklad Hospodárske noviny .

800 miliárd eur
Bruegel
Euractiv
aj v SK verzii
Reuters
Hospodárske noviny


Ja som nevstúpil do žiadnej (strany, pozn.), vždy som založil.

Milan Kňažko podľa našich informácií ( Aktuálne a Osobnosti ) bol spoluzakladateľom VPN v roku 1989, HZDS-ĽS v roku 1991 a DÚ, ktorá sa v závere svojej pôsobnosti zlúčila s SDKÚ v roku 2000 a v ktorej zastával pozíciu podpredsedu. Je teda pravdou, že Kňažko bol v procese formovania strán vždy v pozícii zakladateľa.

(transformáciu DÚ na SDKÚ považujeme tiež za “založenie strany”)

Kňažko bol od marca 1993 do októbra 1998 bol poslancom NR SR, predtým koncom 1989 poslancom Snemovne ľudu Federálneho zhromaždenia ČSFR ako člen VPN . V roku 1993 po odchode z HZDS (ktorej bol členom a v marci 1993 vystúpil ), pôsobil ako nezávislý poslanec. Následne vo voľbách v roku 1994 kandidoval za DÚ (ktorú zakladal a následne bol jej členom) a pôsobil ako poslanec DÚ v NR SR v rokoch 1994-1998. Vo voľbách v roku 1998 bol zvolený na kandidátke SDK, ktorá sa pretransformovala na SDKÚ. V tomto období pôsobil ako minister kultúry SR.

Aktuálne Osobnosti VPN HZDS-ĽS SDKÚ Kňažko zhromaždenia VPN vystúpil 1994 kandidoval 1998 zvolený


Myslím si, že čo sa týka Trávnice (liečebňa atopických ekzémov poz.), je veľmi špecifické to postavenie...problémy Trávnice boli dlhodobé. Skutočne dlhodobé.

I napriek tomu, že oficiálna stránka detského liečebného ústavu Trávnica neposkytuje o danej veci žiadne informácie, problémy liečebne Trávnica sa podľa dostupných informácii objavili pomerne nedávno. Pôvodne sa mala liečebňa zatvoriť už 1. apríla. Rodičia ale dosiahli, aby sa jej zatvorenie odložilo o mesiac, čo prijali aj poslanci s tým, že počkajú na to, kým sa v úrade zabýva nová ministerka, uvádza aktuálne.atlas.sk . Primátor mesta však tvrdí, že dané problémy vyplývajú až z nedávneho zákona o navýšení platu sestier: Primátor Šurian Imrich Varády tvrdí, Trávnicu potápa zákon o minimálnych mzdových nárokoch sestier, ktorý vo februári schválil parlament. Ústav dnes patrí pod mestskú polikliniku. Mesto si preto musí vybrať, buď ohroziť chod nemocnice alebo prijať nepopulárne opatrenia. Daná téma sa v médiách javí ako málo pokrytá, avšak dostupné informácie poukazujú na to, že hlavné problémy spôsobuje až Zákon 62/2012 Z.z o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek, ktorý bol schválený len 1. februára 2012.

oficiálna stránka
aktuálne.atlas.sk
Zákon


...na osemročných gymnáziách (...) štátny vzdelávací program je ten istý, ako na druhom stupni základných škôl, že dokonca aj učebné materiáli sú rovnaké (...).

Výrok sa dotýka štátneho vzdelávacieho programu pre žiakov druhého stupňa základnej školy a žiakov osemročných gymnázií. Štátny pedagogický ústav uvádza , že: "Druhý stupeň základnej školy tvoria 5. až 9. ročník. Záväzným dokumentom je Štátny vzdelávací program pre 2. stupeň základnej školy v Slovenskej republike, ISCED 2 - nižšie sekundárne vzdelávanie. Podľa tohto dokumentu sa vzdelávajú aj žiaci 1. až 4. ročníka gymnázií s osemročným štúdiom." Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

uvádza .pdf .pdf


Pán Kotlár ju nevedel ani zverejniť a nevedel ani odpovedať na tie otázky (ohľadom štúdie o mRNA vakcínach, pozn.).

Poslanec Peter Kotlár, ktorý bol vládou poverený prešetriť proces riadenia a manažovania zdrojov počas pandémie vírusu covid-19, vystúpil 13. marca 2025 na tlačovej konferencie , kde uviedol informácie o jeho doterajšej analýze. Splnomocnenec vlády Kotlár počas tlačovej konferencie v súvislosti s jeho analýzou vakcín proti covidu-19 opakovane odmietol odpovedať na položené otázky prítomných novinárov. Samotné výsledky svojej analýzy Kotlár odmietol uverejniť. Na ďalšej tlačovej konferencii, ktorá sa konala 18. marca 2025, nebol priestor pre otázky novinárov.

Kotlár na tlačovej konferencii začiatkom marca prezentoval výsledky svojej doterajšej práce. Vládny splnomocnenec na základe utajenej laboratórnej analýzy tvrdil , že mRNA vakcíny proti covidu-19 obsahujú genetickú informáciu, ktorá môže modifikovať ľudské DNA. Modifikácia ľudského organizmu spôsobená vakcináciou by mala viesť ku závažným zdravotným problémom.

Po tlačovej konferencii Kotlár poskytol približne 50 minút priestoru na novinárske otázky. Na niekoľko otázok explicitne odmietol odpovedať, vrátane otázok o autorovi vykonanej analýzy ( video , 00:10:55 - 00:11:03), potenciálnom zámere výroby vakcíny ( video , 00:23:43 - 00:24:00) alebo národnosti zúčastnených vedcov ( video , 00:25:28 - 00:25:41).

Na ďalšej tlačovej konferencii , ktorá sa konala 18. marca, Kotlár po odprezentovaní záverečných stanovísk odmietol odpovedať na akékoľvek otázky novinárov a z tlačovej konferencie odišiel ( video , 00:30:33 - 00:31:05). Neskôr novinárom vyhovel a na chodbách parlamentu sa po tlačovej konferencii podrobil otázkam. Opäť odmietol odpovedať na otázky týkajúce sa samotnej analýzy. Odmietol uviesť dôvod výberu spoločnosti na uskutočnenie analýzy ( video , 00:05:05 - 00:05:12) či lokality, v ktorých bola analýza vykonaná ( video , 00:15:12 - 00:15:23).

Kotlár svoju analýzu odmietol zverejniť pre novinárov a odbornú verejnosť. Následne ju 19. marca odovzdal generálnemu prokurátorovi Žilinkovi a 26. marca ju odprezentoval na rokovaní vlády.

Na Kotlárove vyjadrenia reagoval napríklad Štátny ústav pre kontrolu liečiv, ktorý uviedol , že: „vakcíny mRNA boli starostlivo testované v klinických štúdiách a prešli prísnym hodnotením.” Vyjadrenia odsúdila aj Lekárska fakulta Univerzity Komenského.

K utajovanej analýze sa nakoniec prihlásila česká molekulárna biologička Soňa Peková, ktorá je známa šírením konšpiračných teórií. Peková zverejnila 13-stranový dokument s výsledkami jej výskumu. Pekovej prácu s dátami kritizovali viacerí slovenskí vedci.

poverený
tlačovej konferencie
prezentoval
tvrdil
spôsobená
viesť
poskytol
video
video
video
tlačovej konferencii
video
podrobil
video
video
odmietol
odovzdal
odprezentoval
reagoval
uviedol
odsúdila
prihlásila
známa
zverejnila
prácu
kritizovali


Áno, naše prepočty sú korektné a presné (o finančných dopadoch vládnych úsporných opatrení, pozn.). Prepočty odborov sú síce tiež presné, ale týkajú sa niečoho iného. Ten trojnásobný, trojnásobná výška odhadu odborárov totiž nesúvisí s vládnymi opatreniami, ale súvisí s celkovou infláciou v budúcom roku. Celková inflácia v budúcom roku, aj nami predpokladaná by mala byť 3,7 desatiny percenta. Ale vplyv v tých 3,7 percentách je vplyv vládnych opatrení a to sú spotrebné dane, niektoré poplatky a DPH, tretinový. Čiže v tom je ten rozdiel. Čiže ak odborári tvrdia, že ten dôsledok bude až taký veľký a že to je vplyv štátnych opatrení, tak nemajú pravdu. Ale ak tvrdia, že celkový nárast bude taký tak majú pravdu, ale z dvoch tretín je tento nárast daný s rastom svetových cien najmä energií a potravín. A čo je ale ešte dôležité, čiže v skutočnosti ten vplyv vládnych opatrení je asi 1,2 percentný, čiže asi tretinový z tých 3,7 desatiny percenta. Zároveň ale očakávame, že budú platy v budúcom roku rásť tiež zhruba o 3,7 desatiny percenta. Čiže reálny príjem očistený o infláciu by sa nemal znížiť. Jednoducho o toľko o koľko vzrastú ceny o toľko vzrastú aj platy aj vrátane vplyvu vládnych opatrení.

Nepodarilo sa nám nájsť dokument, ktorý by vysvetľoval, akým spôsobom sa odborári k sume 33 eur dopracovali. O 33 eurách hovoril napríklad podpredseda KOZ Vladimír Mojš v rozhovore pre Trend 29.9., o celkových 400 eurách hovoril počas protestov 3.10. predseda Odborového zväzu (OZ) KOVO Emil Machyna. Ako ale upozornil napríklad aj Gabo Šipoš , KOZ nikde neuvádza ako sa k týmto číslam dostalo.

hovoril Šipoš


Tiež zaujímavé boli mediálne vyjadrenia dvoch dám, ktoré získali tento mesiac vysoké štátne vyznamenanie. Dám učiteliek, riaditeliek škôl, ktoré prezident Kiska ocenil. Obidve povedali, že si nemyslia, že takýto štrajk by bol úspešný.

V januári 2016 získali Medailu prezidenta Slovenskej republiky dve riaditeľky gymnázií, Mária Smreková a Helena Pašiaková. Obe riaditeľky po obdržaní medailí poskytli rozhovory, v ktorých učiteľom požadujúcim štrajk prejavili podporu, no vyjadrili pochybnosti o účinnosti takýchto opatrení. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

januári 2016
rozhovore
rozhovor


Štát má ešte vlastne rezervy, veď výber DPH. Tam sme za Gréckom alebo niekde okolo Grécka sa pohybujeme, čo sa týka výberu daní z DPH. Vyše miliardy, vyše miliardy eur, ktoré by mohol byť príjem do štátneho rozpočtu.

P. Abrhan hovorí zrejme o štúdií Európskej Komisie, ktorá mala za cieľ určiť veľkosť rozdielu medzi sumou DPH, ktorú štát vyberie a tou ktorú by mohol vybrať, ak by neboli žiadny daňoví podvodníci a žiadne podvody. Daná štúdia je dostupná tu . Abrhan správne uvádza, že pri výbere DPH máme vážne problémy a náš výber tejto dane je druhý najhorší po Grékoch. U nás činí rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur., čo predstavuje 28 % dostupných zdrojov z DPH. Čiže tá medzera medzi sumou, ktorú vyberieme na DPH a tou, ktorú by sme v ideálnych podmienkach mohli vybrať (žiadne daňové úniky) je 28 %, pričom u Grékov táto medzera tvorí 30 %. Pre úplnosť dodávame, že dané údaje sú za rok 2006, pretože daná štúdia analyzovala roky 2000 až 2006, pričom bola vypracovaná v roku 2009.

tu


Chcem povedať, že žiaľ pri tom mene pri návrhu na pána Kaníka ani jeden z 24 ľudí (Krajskej rady KDH, pozn.) nevyjadril podporu.

O podpore kandidáta na na predsedu KDH rozhodovala Krajská rada KDH v Banskej Bystrici. Demagog.SK nezistil počet členov Krajskej rady v Banskej Bystrici. Je však pravdou, že Krajská rada v Banskej Bystrici jednohlasne odmietla možnú podporu Kaníka ako spoločného kandidáta na predsedu BBSK. Výrok hodnotíme ako pravdivý. TASR , 28. mája 2013: "Krajská rada KDH v Banskej Bystrici v pondelok (27.5.) jednohlasne odmietla koaličnú spoluprácu s SDKÚ-DS v novembrových voľbách do vyššieho územného celku (VÚC). TASR o tom informovala asistentka krajského tajomníka KDH Andrea Oceľová. "Krajská rada nadpolovičnou väčšinou hlasov odhlasovala koalíciu KDH – Smer-SD do novembrových volieb do VÚC," dodala." Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR


V každom prípade pre nízkopríjmových sme nie len zachovávali odpočítateľnú položku, ale aj v roku 2009 zavedenú negatívnu daň alebo zamestnanecký bonus, aby boli zvýhodnené tieto zložky populácie.

Počas vládnutia kabinetu Ivety Radičovej zostala odpočítateľná položka zachovaná. Pripravovali síce odvodovo-daňovú reformu, v ktorej by si odpočítateľnú položku na manželku mohol uplatniť manžel, ak má jeho žena nízky príjem a majú nezaopatrené dieťa , tá však neprešla, píše denník SME . Negatívna daň (zamestnanecká prémia/zamestnanecký bonus) zostala rovnako, podľa Zákona o dani z príjmov z r. 2011 a 2012 , zachovaná. Má slúžiť pre nízkopríjmové skupiny obyvateľstva, informujú Hospodárske noviny : Zamestnanci s nízkymi mzdami si budú môcť v budúcom roku pri ročnom zúčtovaní dane uplatniť zamestnaneckú prémiu v maximálnej výške 181,03 eura. Nárok na zamestnaneckú prémiu má však iba ten zamestnanec, ktorý poberal príjmy zo závislej činnosti aspoň počas šiestich mesiacov a zároveň zarobil aspoň 6-násobok minimálnej mzdy (za rok 2009 je to 1 773 eur).

SME

Hospodárske noviny


Mesto má viaceré zmluvy na dodávku služieb, ktoré sú ešte z 90. rokov a majú 31 dodatkov.

Bročka má pravdepodobne na mysli rámcové zmluvy uzavreté v 90. rokoch podobné ako napríklad zmluvy s firmou Jupet (oprava ciest a chodníkov). Tato zmluva bola uzavretá v roku 1994 a má 31 dodatkov. Existenciu tejto zmluvy potvrdil aj šéf kancelárie primátora mesta. Bročka uvádza, že podobný prípad je zmluva o údržbe zelene. Demagog.SK však nezistil či táto zmluva skutočne existuje a počet dodatkov. Dôvodom je, že zmluvy uzatvorené pred 1. januárom 2011 nemusia byť zverejnené na internete. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. SME , 3. apríla 2013: "Opravu výtlkov na cestách či obnovu chodníkov si Trnava objednáva podľa devätnásť rokov starej rámcovej zmluvy. Upozornil na to miestny infoweb LepsiaTrnava.sk s tým, že má zmluva dovedna 31 dodatkov. Rámcovú zmluvu z roku 1994 uzavrel magistrát podľa vtedajších pravidiel, cez obchodnú verejnú súťaž. Išlo o málo transparentnú metódu nákupov, ktorú dodnes využívajú len súkromné firmy. Magistrát nevidí nič zlé na tom, že si opravu ciest a chodníkov objednáva podľa takto vysúťaženej zmluvy. Šéf kancelárie primátora Pavol Tomašovič obhajuje desiatky dodatkov slovami, že ich uzatváranie by bolo legálne aj podľa dnešných pravidiel verejného obstarávania. Cez dodatky sa podľa rámcovej zmluvy mali každoročne dohodnúť nové ceny za stavebné práce." Bročka na tento problém upozorňoval už v marci 2013 na webovom portáli občianskej iniciatívy Lepšia Trnava. Mesiac predtým sa zaoberal témou verejného obstarávania pri údržbe a zveľaďovaní zelene . V tomto prípade bola rámcová zmluva, na základe ktorej sú vyplácané peniaze pre firmy starajúce sa o úpravu zelene z roku 1996. Veľkým problémom je, že tieto zmluvy nie sú zverejňované. Mesto Trnava na základe novely zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám v znení zákona č. 546/2010 Z. z., má povinnosť zverejňovať na svojom webovom portáli zmluvy , faktúry a tiež objednávky mesta. Zákonná povinnosť sa vzťahuje na všetky zmluvy uzavreté po 1. januári 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME portáli zelene zmluvy


Ale objíma sa, je najlepší priateľ pána Horta (Bohumil Hanzel, pozn.). (Moderátorka: Oni vyrastali od detstva spolu. Veľmi dobre to viete, že od detstva spolu vyrastali. Ani sa tým netajil.) Spolupracuje s SDKÚ...

Kto je koho najlepším priateľom je mimo možnosti nášho overenia, rovnako ako to, či spolupracuje s SDKÚ.


...v BSK je 1 536 klientov v zariadeniach DSS...

Rozpočet Bratislavského samosprávneho kraja pre obdobie 2017-2019 (.pdf, s. 95) uvádza, že maximálna kapacita všetkých domovov sociálnych služieb v pôsobnosti kraja je 1 536. Počítajú sa sem zariadenia pre seniorov, zariadenia podporovaného bývania, rehabilitačné zariadenia a podobne. Uvedený údaj je pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 02.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu


Erdogan jednoznačne odmieta plniť niektoré z tých 72 podmienok, ktoré teda ako dostal.

Turecku bolo pre bezvízový vstup stanovených 72 podmienok v oblasti ochrany osobných údajov, manažmentu migrácie, verejného poriadku a bezpecnosti, základného práva a pripustenia ilegálnych migrantov. Turecko pri poslednom hodnotení ( pdf .) nesplnalo 5 z týchto podmienok, medzi inými aj úpravu legálneho rámca pre boj s organizovaným zlocinom a terorizmom. Prezident Recep Tayyip Erdogan na to následne vyhlásil, že Turecko nezmení návrh protiteroristického zákona: ,, EÚ nás žiada o zmenu protiteroristického zákona. Ale v tom prípade hovoríme: My si pôjdeme našou cestou a vy si chodte tou svojou ". Bezvízový styk mal vstúpit do platnosti 1. júla 2016, ale samotná nemecká kancelárka túto možnost na konci mája vylúcila. Výrok hodnotíme ako pravidvý. Turecký protiteroristický zákon je kritizovaný, pretože v jeho súcasnej podobe je za teroristov možné oznacit aj odporcov prezidenta Erdogana, reportérov a kritikov vlády: " Turkey’s parliament lifted the immunity of its members, opening the way for 50 of 59 MPs from the pro-Kurdish Peoples’ Democratic Party to face prosecution, mostly on spurious terror charges. Mr Erdogan accuses them of peddling propaganda for the Kurdistan Workers Party, an outlawed militia—an accusation they strenuously deny. Mr Erdogan has also clamped down more forcefully on the press and potential dissidents. According to a report in May, nearly 900 Turkish journalists have lost their jobs in the first four months of the year, and 33 were detained. Prosecutors have opened more than 1,800 cases against people suspected of insulting Mr Erdogan since he was elected president in 2014. His reach even extends beyond Turkey ." Turecká vláda ale trvá na tom, že zákon je potrebný v boji proti terorizmu zo strany Kurdov a Islamského štátu. Vyhlásenie prezidenta Erdogana prišlo den po tom, ako Ahmet Davutoglu odstúpil z postu premiéra kvôli neprekonatelným rozdielom s prezidentom. Premiérov odchod vyvolal neistotu ohladom budúcnosti dohody o bezvízovom styku s Tureckom, kedže práve Davutoglu bol architektom dohody za tureckú stranu. Podla pôvodnej dohody sa k zrušeniu vízovej povinnosti malo dôjst v júli 2016, ale po odmietavom postoji Erdogana ku zmene daného zákona zacali európski politici ostrejšie kritizovat Turecko. Nemeká vláda vyhlásila , že bez plnení podmienok zo strany Turecka nemôže dôjst k naplneniu dohody: " If the conditions for the introduction of visa liberalization (for Turkish citizens) are not met, there will be no visa liberalization. " V tomto duchu sa vyjadrila aj kancelárka Angela Merkelová po stretnutí s Erdoganom 23. mája: " It's foreseeable that some things won't be able to be implemented by July 1, namely visa freedom because the conditions are not yet fulfilled ". Nemecký Spolkový snem prijal rezolúciu 2. júna o tom, že vyvraždenie Arménov osmanskými Turkami pocas prvej svetovej vojny bola genocídou. Turecký prezident už pred rozhodnutím snemu varoval, že so schválením rezolúcie dôjde k poškodeniu vztahov medzi Nemeckom a Tureckom. Turecko reagovalo na rozhodnutie snemu odvolaním velvyslanca z Nemecka, aj Erdogan vystúpil k téme a Nemecku vycítal druhú svetovú vojnu: " First you need to answer for the Holocaust, then for the murder of 100,000 people in Namibia ". Obvinil aj tých nemeckých poslancov, ktorí hlasovali za prijatie rezolúcie a majú turecké korene: " The Turkish president also accused 11 German MPs with Turkish roots who backed the resolution of supporting "terrorism" by the banned Kurdish Workers' Party (PKK), and demanded "blood tests" to see "what kind of Turks they are ."

pdf vyhlásil, odporcov potrebný vyhlásila vyjadrila prijal Arménov odvolaním vystúpil


Zatiaľ sa nevedú s ľuďmi, ktorí sa v parlamente justícii venujú. Na ústavnoprávnom výbore, ktorý je ten výbor, ktorý asi by sa tým mal zaoberať, sme sa tým nezaoberali ani minútu. Neviem o tom, že by napríklad predseda ústavnoprávneho výboru bol do toho zapojený. So sudcami sa stále zatiaľ nehovorilo a sme medzi prvým a druhým čítaním.

Novela ústavného zákona o rodine a justícii naozaj prešla prvým čítaním . Tímu demagog.SK sa nepodarilo zistiť, či sú predseda ústavnoprávneho výboru a sudcovia zapojení do prípravy novely ústavného zákona o rodine a justícii. Je však pravdou, že v zápisniciach zo schôdzí ústavnoprávneho výboru , ktorého členkou je Lucia Žitňanská, sa tento návrh zmeny ústavy ako bod programu nenachádza. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

prvým čítaním
zápisniciach
ústavnoprávneho výboru


Ak hovoríme o rozdiele v cenách, tak hovoriť musíme aj v nejakom konkrétnom čase. A je úplne jasné, že v tomto čase, keďže máme stavebníctvo na homte, tak sú proste vyhladovaní a tie cenové ponuky sú úplne iné.

Podobný výrok vyslovil aj Pavol Paška v relácii V politike dňa 23. októbra 2011. Hovorí v ňom: "cena stavebných prác v súvislosti s obrovským úpadkom a deficitom objemu prác klesla".

vyslovil


Ja si pamätám, ako sme zaviedli príspevok pri narodení 1, dieťaťa, 2. dieťaťa a 3. dieťaťa a udržali sme ten príspevok.

Zákon o o príspevku pri narodení dieťaťa bol prijatý v júli 1998, vládou V. Mečiara, v ktorej nesedel R. Fico. Demagog.SK nedokázal zistiť, či Fico ako poslanec za SDĽ hlasoval za zákon a na "zaviedli sme príspevok" mal skutočne podiel. Tento zákon ustanovoval výšku príspevku na 1-3 dieťa vo výške 2,3-násobok sumy na dieťa do šiestich rokov veku ustanovenej osobitným predpisom - v súčasnom znení zákona už zákon stanovuje presnú sumu.

prijatý vládou súčasnom


Šéf Slovenskej sporiteľne SP povedal na jednej konferencii, že oni nedokážu pritiahnuť investorov, lebo súdne rozhodnutia sa dajú kúpiť.

Podobný výrok sme overovali aj v diskusii na TA3 9. marca 2014. Hoci nemáme záznam tohto výroku z konferencie, je pravdou, že riaditeľ Slovenskej sporiteľne Síkela sa vyjadroval, že jedna z najväčších prekážok pre biznis je súdnictvo. V rozhovore pre Trend Síkela povedal : "Jeden z najväčších problémov biznisu na Slovenska je právna neistota a spôsob, ako rozhodujú súdy." SĽSP je slovenskou najväčšou bankou. Podľa denníka TREND na základe celkových aktív, Slovenská sporiteľňa je najväčšou slovensku bankou. Podľa údajov zo SĽSP spadá pod túto sporiteľňu viac ako 2,4 miliónov zákazníkov. Druhá najväčšia banka, VÚB banka zastrešuje 1,2 milióna zákazníkov. Riaditeľom SĽSP je Jozef Síkela. Ten sa stal z rozhodnutia Dozornej rady 1. júna 2010 predsedom Predstavenstva a generálnym riaditeľom Slovenskej sporiteľne, a.s. Je pravdou, že by Jozef Síkela privítal nových investorov. Vyjadril sa tak v rozhovore pre Hospodárske noviny. Negatívny postoj zastáva k politike štátu, kde kritizuje štátnu reguláciu a zvýšenie dane z príjmov. Dátum zverejnenia analýzy: 13.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

diskusii na TA3
povedal
TREND
predsedom
rozhovore


Preto som veľmi rada, že som presvedčila poslancov v Národnej rade, aby v Zákonníku práce bol zakotvený paragraf, ktorý zvyšuje minimálne mzdové nároky, lebo to je nástroj, ktorý teraz potrebujeme na posun rastu miezd v tých ostatných súkromných sektoroch.


Chceme rovnako znížiť cestovné pre ľudí, ktorí chodia do roboty. Dnes ak mám správnu informáciu dúfam, že zase Demagóg ma nebude rozoberať, tá zľava je niekde na úrovni 35 percent.

Ľudia, ktorí cestujú vlakom do práce, môžu mať v súčasnosti naozaj zľavu 35% z ceny lístka. Na tejto úrovni sa pohybuje zľava v prípade týždenného predplatného, a v prípade mesačného predplatného je zľava ešte vyššia. Keďže cieľom vlády je zvýšiť zľavu na 50%, pre cestujúcich s mesačným predplatným to nebude predstavovať zásadnú zmenu. Výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý, keďže zľava 35% sa v súčasnosti vzťahuje minimálne na časť cestujúcich (nepodarilo sa nám zistiť v akom pomere sú predávané týždenné a mesačné predplatné cestovné lístky, pozn.).

ZSSK
ZSSK
Úrade práce
Výška príspevku


Mimochodom tretí krát ideme na túto májovú schôdzu s týmto istým návrhom (bankovou daňou pozn.), kde navrhujeme zaviesť, hovorím o identickom type osobitného odvodu, ktorý sa bude vypočítavať z vybraných pásem bánk.

Bankovú daň sa Smer chystá predložiť do parlamentu už štvrtý krát. Predošlé pokusy boli na 8. schôdzi (november 2010), kde navrhoval ešte sadzbu odvodu vo výške 1,35%. Na 15. schôdzi (marec 2011) a 16. schôdzi (marec - apríl 2011) už navrhovanú sadzbu znížil na 0,73%. Ak P. Kažimír ráta tri pokusy s identickou sadzbou, v tom prípade bude tento návrh tretí.

8. schôdzi
15. schôdzi
16. schôdzi


Rovnako to (ECB, pozn.) nemá v kompetencii (vykupovať dlhopisy. Európska centrálna banka má priamo zakázané, že nemôže vykupovať štátne dlhopisy.

Podobný výrok sme v minulosti už overovali (Richard Sulík - Kandidát do Európskeho parlamentu, 24. apríla 2014 ).

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, nakoľko názory na to, či ECB má na takéto operácie kompetencie sa rozchádzajú.

Je diskutabilné, či sú nákupy štátnych dlhopisov ECB v rozpore so Zmluvou o fungovaní EÚ (ďalej len ZFEÚ, pozn.), pretože na základe dostupných zdrojov možno konštatovať, že názory na túto otázku sa rozchádzajú. Opak toho čo tvrdí R. Sulík vyplýva napríklad z analýzy Benoîta Coeurého. Nemecký Ústavný súd naopak tvrdí, že takýmto konaním by ECB prekračovala svoje kompetencie.

O vymedzení financovania dlhu prostredníctvom emisnej banky pojednáva článok 123 ZFEÚ, kde sa píše: "Prečerpávanie účtov či získavanie iného druhu úveru v Európskej centrálnej banke alebo v centrálnych bankách členských štátov (ďalej len „národné centrálne banky“) v prospech inštitúcií, orgánov, úradov alebo agentúr Únie, ústredných vlád, regionálnych, miestnych alebo iných verejných orgánov, iných subjektov spravovaných verejným právom alebo verejnoprávnym podnikom členských štátov je rovnako zakázané ako priame odkúpenie ich pohľadávok alebo dlhov národnými centrálnymi bankami alebo Európskou centrálnou bankou."

Treba podotknúť, že zatiaľ neboli vykúpené žiadne dlhopisy v rámci programu OMT (Outright monetary transactions — Priame monetárne transakcie). Vyplýva to z článkov MarketWatch , Reuters a BNY Mellon - "plán OMT nebol nikdy použitý" (vlastný preklad, pozn.). Aj z tohto dôvodu možno hovoriť len hypoteticky o tom, či by ohlásené skupovanie dlhopisov bolo v rozpore so ZFEÚ.

Ako sme už naznačili, existujú rôzne pohľady na to, či by takéto skupovanie dlhopisov bolo v rozpore so ZFEÚ. Na jednej strane, Benoît Coeuré ( Člen Výkonnej rady ECB) vo svojom príspevku hodnotí práve porušenie Článku 123 ZFEÚ, pričom podľa jeho názoru, "Cieľ a dizajn OMT sú v plnom rešpekte s požiadavkami článku 123." Zdôrazňuje dva prvky OMT, ktoré ich dávajú do pozície, že sú v súlade s článkom 123, a to je ich "podmienenosť a odôvodnenie" . Uzatvára to zdôvodnením, "Vytvorením správneho prostredia a poskytnutím vhodných podnetov pre vlády, aby začali konať v súlade so zabezpečením fiškálnej solvencie, OMT vytvárajú podmienky pre potvrdenie režimu monetárnej dominancie, čo je vlastnou podstatou Zmluvy." (vlastný preklad, pozn.) Na strane druhej, sa k celej záležitosti vyjadril aj nemecký Ústavný súd, ktorý tvrdí, že takýmto konaním by ECB, významne prekračovala svoje kompetencie. Nemecký Ústavný súd sa odvoláva práve na článok 123 ZFEÚ.

24. apríla 2014
MarketWatch
Reuters
BNY Mellon
Člen
príspevku
vyjadril
odvoláva


Ale tu si dovolím povedať za tu jednu vetu, lebo dá sa povedať, že 9 z 10 podmienok bolo splnených v piatok, nie tento, ale pred týždňom, vláda rokovala, respektíve na pôde parlamentu sa rokovalo s Lekárskym odborovým združením v priebehu stredy boli dohodnuté všetky podmienky, samozrejme bez platov.

Iveta Radičová po rokovaní s LOZ 23. novembra 2011 povedala: " ...k dohode sa podarilo dospieť v takmer všetkých požiadavkách odborov, problémom však naďalej ostáva otázka zvyšovania platov... " ( TASR , 23. novembra 2011)

TASR povedala TASR


aj včera znovu pán premiér zavádzal verejnosť, keď povedal, že nie sú vyššie tresty za akékoľvek priestupky alebo trestné činy počas núdzového stavu, na čo odpovedali sudcovia, že jednoducho sú, aj keď nesúvisia s pandémiou, tzn. dnes nedajbože niekto neúmyselne urobí niečo, za čo by inak dostal možno podmienečný trest. Vzhľadom na to, že od prvého je výnimočný stav, pôjde natvrdo basy, pretože sudcovia nemajú inú možnosť v zmysle zákona, ako udeľovať pomaly dvojnásobné a ešte prísnejšie tresty, lebo tak je to nastavené v zákone a nemusia vôbec súvisieť s pandémiou.

Vyhlásenie núdzového stavu malo za následok sprísnené sadzby aj pri trestných činoch, ktoré nesúviseli s pandémiou. Parlament to opravil až po dvoch týždňoch. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé Núdzový stav platí od 1. októbra na obdobie 45 dní na (koronavírusom) postihnutom území Slovenska - teda v praxi v celej krajine. Premiér Igor Matovič uviedol , že zvýšené trestné sadzby počas núdzového stavu sa majú týkať len skutkov, kde je príčinná súvislosť priamo s pandémiou. Trestný zákon považuje núdzový stav za krízovú situáciu, počas ktorej za niektoré trestné činy hrozia prísnejšie tresty. Na túto skutočnosť upozornila na svojom facebooku aj Polícia SR. Napríklad v prípade vraždy hrozí vinníkovi za normálnych okolností 15 až 20 rokov väzenia, za krízovej situácie je to 25 rokov alebo doživotie. Zákon hovorí, že páchateľ sa počas krizovej situácie takýmto spôsobom „ potrestá” - nie „ môže potrestať”. Podľa usmernenia Generálnej prokuratúry by mali príslušné orgány individuálne posudzovať trestné činy spáchané v čase núdzového stavu. Mali by skúmať najmä, či bol ten-ktorý trestný čin spáchaný na mieste, na ktoré sam vzťahuje núdzový stav. Na tieto sprísnené sadzby pri trestných činoch, ktoré nemusia nutne súvisieť s koronavírusom, upozorňovali viacerí právnici. Parlament ho opravil až v polovici októbra pozmeňujúcim návrhom k inému zákonu.

platí uviedol považuje niektoré hrozia upozornila hrozí usmernenia upozorňovali viacerí opravil


...priemyselná produkcia (Grécka, pozn.) je na úrovni 70. rokov.

Demagog.SK nedokáže porovnať priemyslenú produkciu Grécka dnes a v 70. rokoch 20. storočia. Údaje na stránke Štatistického úradu Grécka sú v oblasti priemyslu od roku 1993. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

priemyslu


... ale my sme sa už v novembri dohodli na jednej osobe, ktorú 3 strany podporili v prvom kole a postúpila do druhého. A vtedy SDKÚ obštrukciou zamedzilo zvoleniu novej osoby, nového kandidáta to znamená vtedy Evy Mišíkovej. A táto téma mohla byť za nami.

SaS, KDH a Most pred prvým pokusom o zvolenie generálneho prokurátora - 20.októbra za generálnu prokurátorku navrhli Evu Mišíkovú. O využití obštrukcie píše aj SME: "Poslanci začali s tajnou voľbou generálneho prokurátora. Niektorí členovia klubu SDKÚ zjavne pristúpili k obštrukcii: vyzdvihli si hlasovacie lístky, ale neodovzdali ich."

navrhli píše


Po fúzii STV a SRo, ekonomickej reštrukturalizácii a oddlžení vstupuje RTVS do roku 2012 s vyrovnaným rozpočtom.

RTVS sa podarilo zostaviť pre rok 2012 vyrovnaný rozpočet a predkladaný plán príjmov a výdavkov vykazuje celkový prebytok vo výške 2 673 887 € . V roku 2011 RTVS výkazalo stratu vo výške 1 027 417 € .

2 673 887 €
1 027 417 €


Tak jak sme predali za tri koruny Slovenské elektrárne, ktoré vyrábajú, ktoré prinášajú Talianom ročný zisk 14 miliárd, 14 miliárd, ktoré mohli tiecť do rozpočtu Slovenskej republiky, ale tečú do rozpočtu Talianska.

Podľa výročnej správy (.pdf) dosiahli Slovenské elektrárne v roku 2009 historicky najvyšší konsolidovaný čistý zisk 280 miliónov eur, pred zdanením, odpismi, úrokmi a amortizáciou to bolo 827 miliónov eur. Údaje za rok 2010 sú dostupné len vo forme pred zdanením zo správy TASR , kedy elektrárne dosiahli zisk 712 miliónov eur.

výročnej správy
TASR
Slovenských elektrární
Podľa FAQ


Práve toto sme nezrušili. To znamená, ak bude niekto poberateľom predčasného dôchodku a chce pracovať na dohodu, tak to je možné, to znamená len rušíme len súbeh predčasného dôchodku a zamestnania. Bude tu prechodné obdobie do konca februára, kedy každý poberateľ predčasného dôchodku a zamestnaný bude si musieť vybrať, ale ak bude niekto poberateľ predčasného dôchodku a pracovať na dohodu toto nezakazujeme. V zákone toto bude možné po novom roku.

Denník Hospodárske noviny píše: "Napriek novej právnej úprave stále existuje možnosť, ako si k predčasnej penzii môžete privyrobiť. "Poberateľ predčasného starobného dôchodku bude môcť ďalej pracovať na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru,“ potvrdzuje Sélešová. Napríklad na základe dohody o vykonaní práce či dohody o pracovnej činnosti. Nezabúdajte však, že roky odpracované na dohodu nijako neprispejú k zvýšeniu vašej normálnej starobnej penzie."

Hospodárske noviny


Tento týždeň sme sa dozvedeli, že slovenské nemocnice prechádzajú na vojnovú medicínu, keď lekári budú rozhodovať o tom, komu lekársku starostlivosť budú poskytovať a komu nie.

Ministerstvo zdravotníctva vydalo metodiku o triáži, na základe ktorej majú zdravotníci v prípade vysokej vyťaženosti lôžok rozhodovať , ktorý pacient bude pripojený k pľúcnej ventilácii a akú úroveň starostlivosti mu poskytnú s ohľadom na jeho predpokladanú šancu na prežitie. ( pdf ). Keďže podmienkami na začatie triáže je trvanie núdzového stavu a bezprostredne hroziaci nedostatok zdrojov, prirovnáva prezident Slovenského Červeného kríža aktuálnu situáciu v nemocniciach k vojnovému stavu . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

metodiku
rozhodovať
pdf
vojnovému stavu


(Hovorí o projekte podpory mladých, pozn.) 50 % dáva Európska únia finančných prostriedkov, 50 % je spoluúčasť Slovenskej republiky. Ovšem tie prostriedky môžu byť použité aj z európskych peňazí, samozrejme z nášho operačného programu. My sme k tomu, to je 72 miliónov, ktoré dala únia, 72 dávame prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu a 50 miliónov dávame zo štátneho rozpočtu.

Prostriedky, o ktorých hovorí minister Richter, sú zamestnávateľom v súčasnosti poskytované v rámci Národného programu pre zamestnávanie mladých ľudí (do 29 rokov). Jeho obsahom sú tri etapy. Prvé peniaze boli prerozdeľované už v roku 2012, kedy existoval program v svojej prvej podobe. Pre ďalšie obdobie rokov 2014-2015 je v jeho súčasnej podobe zhromaždených súhrnne 200 mil. eur. Čiastka 72 eur pochádza z Európskeho sociálneho fondu, rovnaká čiastka pochádza z ostatných zdrojov Európskej únie a štát prispieva čiastkou 50 mil. eur. Prostriedky budú poskytované na širšie účely, ako dotovanie mzdových nákladov - v tzv. projektovej a legislatívnej oblasti.

predkladacej správe

euractiv.sk


To viete, vy si myslíte, že napríklad predseda Európskej ľudovej strany ten tiež vytrhol z kontextu? Hovorí, že výroky slovenského premiéra (o menšinách na pôde Matice slovenskej - pozn. demagog.sk) sú neprijateľné. V dnešnej Európe nie je priestor na podobné výroky.

Tlačová správa


Všetci zabúdate hovoriť o tom, čo sa dialo v Odese 2. mája 2014, keď tam nechali v dome odborov zhorieť desiatky ľudí, vrátane detí a nikto ani nepípol. A to sa samozrejme nespomína, lebo to sú Rusi.

Robert Fico hovorí o udalostiach z Odesy, ktoré sa udiali 2. mája 2014 a neskôr ich začala zneužívať ruská propaganda. Viaceré nezávislé vyšetrovania, ako aj Európsky súd pre ľudské práva potvrdili, že udalostiam v Odese z predchádzal násilný stret dvoch nepriateľských skupín. Súd síce konštatoval, že Ukrajina nesie zodpovednosť za to, že týmto udalostiam nezabránila, zároveň však vo svojom rozsudku uviedol, že významnú úlohu v tragédii zohrali aj dezinformácie a propaganda šírené z Ruska. Zároveň zdôraznil, že skresľovanie týchto udalostí sa neskôr stalo nástrojom ruskej propagandy pri odôvodňovaní vojny proti Ukrajine, ktorá sa začala vo februári 2022. Fico skreslujúco tvrdí, že medzi obeťami boli deti – oficiálne správy však hovoria len o jednom 17-ročnom mladíkovi. Rovnako nepodložené sú aj tvrdenia, že médiá o týchto udalostiach neinformovali. Výrok Roberta Fica preto celkovo hodnotíme ako zavádzajúci.

Ruská invázia z 24. februára 2022 započala horúcu fázu konfliktu medzi Ruskom a Ukrajinou. Ten má však pôvod už v roku 2014, kedy Ruská federácia anektovala Krymský polostrov a separatisti na podporovaný Ruskom rozpútali ozbrojený konflikt na Donbase.

Ako zámienku tejto agresie použila Ruská federácia aj udalosti na východe krajiny, kde malo údajne dochádzať k masakrom ruskej menšiny. Tieto tvrdenia sa však často ukázali ako nepravdivé alebo zveličené .

Jeden z najkrvavejších incidentov sa odohral 2. mája 2014 v meste Odesa, kde pri konflikte vedúcemu k požiaru v Dome odborov zomrelo 48 ľudí . Táto udalosť sa stala zdrojom rôznych dezinformácií.

Nie je pravdou, že sa o týchto udalosti neinformuje alebo že sa zamlčujú. Tragédia v Odese bola predmetom viacerých medzinárodných vyšetrovaní vrátane správ OSN , Rady Európy , Human Rights Watch a písali o nej aj médiá s celoeurópskym dosahom ako napríklad BBC , The Guardian či ukrajinskí nezávislí novinári zo skupiny 2 May Group . O udalosti taktiež informovali slovenské média .

Týmto prípadom sa zaoberal aj Európsky súd pre ľudské práva. Ten vydal 13. marca 2025 rozsudok potom, čo sa naň obrátili príbuzní a pozostalí obetí tejto udalosti. O rozhodnutí súdu taktiež slovenské médiá informovali (napr. Denník N , Pravda ). O tom, čo rozsudok naozaj konštatoval, sme detailnej písali v samostatnom článku .

Súd nerozhodoval o tom, ktorá z dvoch strán spôsobila požiar v Dome odborov alebo ktorá je zodpovedná za úmrtia, ale o tom, či ukrajinské orgány spravili dostatok opatrení, aby zabránili týmto násilným udalostiam. V rozsudku uznal Ukrajinu spoluvinou, lebo násiliu nezabránila a taktiež z toho, že následne nedokázala nezávislo vyšetriť tieto udalosti. Rozhodnutie je zatiaľ neprávoplatné.

Súd pre účely rekonštrukcie udalostí v Odese z 2. mája 2014 využil závery vyšetrovacej skupiny s názvom 2. máj spolu so správou Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva a vyšetrovacou správou Medzinárodného poradného panelu pre Ukrajinu zriadeného Radou Európy. Na základe týchto zdrojov bol súd schopný určiť časovú linku udalostí a vyniesť rozsudok ( bod 30 , s. 11).

Rozsudok popisuje, ako sa v ukrajinských mestách Kyjev či Odesa koncom roka 2013 začali protesty podporovateľov vstupu Ukrajiny do Európskej únie. Voči nim sa začali vymedzovať zástancovia užšej kooperácie s Ruskom, ktorých súd označil ako hnutie proti Majdanu. ( body 10-12 , s. 7).

Na konci apríla 2014 fanúšikovia futbalových klubov Černomorec Odesa a Metalist Charkov oznámili, že 2. mája 2014 spolu s podporovateľmi Majdanu zorganizujú pochod Za zjednotenú Ukrajinu. V ten istý deň okolo 13:30 sa začali zhromažďovať ozbrojení odporcovia Majdanu zhruba 450 metrov od miesta, kde bolo ohlásené miesto stretnutia futbalových fanúšikov s podporovateľmi Majdanu. ( bod 37 , s. 13).

Okolo 15:15 vyrazili smerom ku pochodu Za jednotu Ukrajiny, pri čom ich sprevádzalo tridsať policajtov. Na námestí Soborna sa už v tom čase zhromaždilo vyše tisíc podporovateľov Majdanu, ktorí boli taktiež ozbrojení ( bod 44 , s. 14).

O 15:30 sa začali prvé strety medzi oboma skupinami. Súd na základe informácií z vyšetrovania nezávislých skupín určil, že proruskí aktivisti ako prví zaútočili na podporovateľov Majdanu. Podľa súdu nebola v ten deň žiadna indícia, že by podporovatelia Majdanu chceli zmeniť svoju trasu smerom ku kempu odporcov Majdanu, keďže od začiatku pochodovali k futbalovému štadiónu ( bod 45 , s. 14).

Pouličné boje medzi oboma skupinami pokračovali niekoľko hodín. Na oboch stranách boli použité zbrane a zomrelo šesť ľudí, pričom štyria z nich boli proruskí aktivisti a dvaja proukrajinskí. Vyšetrovacia skupina 2. máj prišla k záveru, že na oboch stranách boli niektorí členovia na konflikt vopred pripravení, čo potvrdila aj monitorovacia správa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva (. pdf , s. 9).

V reakcii na útoky proruských aktivistov zmenil dav podporovateľov Majdanu svoju pôvodnú trasu a začal pochodovať smerom ku stanovému mestečku na námestí Kulikovo pole ( bod 60 , s. 16). Podľa súdu bola pasivita polície počas predošlých útokov proruských demonštrantov jedným z hlavných dôvodov prečo sa nahnevaní podporovatelia Majdanu rozhodli zmeniť trasu pochodu ( bod 349 , s. 77).

Medzičasom sa proruskí aktivisti prítomní na námestí rozhodli ukryť do neďalekej budovy Domu odborov. Do vnútra budovy si so sebou zobrali krabice so zápalnými fľašami aj materiálmi na ich výrobu spolu s elektrickým generátorom poháňaným benzínom. Vchody do budovy zabarikádovali drevenými doskami, ktoré predtým držali stany na námestí ( bod 62 , s. 16).

Podľa súdu po príchode proukrajinských aktivistov na námestie po sebe obe strany začali hádzať zápalné fľaše a strieľať zbraňami. Proruskí aktivisti zhadzovali zápalné fľaše zo strechy budovy Domu odborov na dav na námestí, zatiaľ čo podporovatelia Majdanu ich hádzali na budovu ( bod 63 , s. 16).

Po vypuknutí požiaru v Dome odborov mnohí ľudia začali vyskakovať z okien v snahe utiecť ohňu, no utrpeli smrteľné zranenia pri dopade. Táto udalosť si vyžiadala životy ďalších 42 ľudí ( body 63 - 73 , s. 16-18).

Podobne popisuje udalosti aj správa Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva z júna 2014 (. pdf ,), správa Rady Európy (. pdf , s. 31). či Centrum pre analýzu európskej politiky ( CEPA ). Všetky tieto správy zhodne konštatujú, že obete boli dôsledkom pouličných stretov a následnej eskalácie medzi dvoma skupinami.

V rozsudku súd taktiež uvádza, že: „dospel k záveru, že dezinformácie a propaganda z Ruska zohrali svoju úlohu v tragických udalostiach. Zrážky sa začali útokom skupiny aktivistov odporujúcich Majdanu na pochod Za jednotu Ukrajiny pod zámienkou, že jeho účastníci plánovali zničiť stanový tábor na „Kulikovom poli“, hoci sa až do útoku neodklonili od svojej plánovanej trasy. Tejto neodôvodnenej vlne násilia predchádzalo systematické šírenie agresívnych a emotívnych dezinformačných a propagandistických posolstiev o novej ukrajinskej vláde a podporovateľoch Majdanu, ktoré šírili ruské úrady a masmédiá” (. pdf , s. 4).

Súd tiež poznamenal, že skreslenie udalostí v Odese z roku 2014 sa stalo nástrojom ruskej propagandy pri začatí vojny proti Ukrajine vo februári 2022 ( bod 412 , s. 89). Podľa súdu ruská propaganda využila udalosti v Odese ako zámienku pre vojnu, keďže ich vykreslila ako „masaker, počas ktorého agresívni „ukrajinskí nacisti“ zamkli pokojných profederalistov v budove odborov a upálili ich zaživa” ( bod 227 , s. 40).

Fico tvrdí, že medzi obeťami bolo aj viacero detí. Zo správy Úrad vysokého komisára OSN pre ľudské práva však vyplýva, že medzi 48 obeťami bol len jeden chlapec vo veku 17 rokov , ktorý zahynul, následkom skoku z budovy pri pokuse ujsť plameňom. ( .pdf , s 25-26).

Tejto dezinformácii sme sa podrobnejšie venovali už po začiatku invázie v roku 2022.

Demagóg.sk v roku 2024 overoval podobné výroky Roberta Fica či Ľuboša Blahu , ktoré sme podobne označili za nepravdivé.

pôvod

zveličené

zomrelo

48 ľudí

OSN

Rady Európy

Human Rights Watch

BBC

The Guardian

2 May Group

slovenské

média

rozsudok

Denník N

Pravda

článku

2. máj

bod 30

Rozsudok

body 10-12

bod 37

bod 44

bod 45

pokračovali

zomrelo

prišla

pdf

bod 60

bod 349

bod 62

bod 63

body 63 - 73

pdf

pdf

CEPA

pdf

bod 412

bod 227

17 rokov

.pdf

venovali

Roberta Fica

Ľuboša Blahu


Materské školy už teraz patria do siete škôl a nie len do školských zariadení.

Podľa Zákona č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (.pdf), teda tzv. školského zákona platného od 1. septembra 2008, patria materské školy do sústavy škôl: § 27

Zákon 279/1993 Z.z. o školských zariadeniach


Toto je dokument Prezídia PZ z januára 2010, ktorý svedčí o tom, že sa vyšetrovali konkrétne podozrenia voči pani Bubeníkovej, uzavrelo sa to s tým, že sa nezačalo trestné stíhanie, pretože sa nepotvrdili tieto podozrenia.

Túto skutočnosť potvrdzuje aj bývalý šéf Úradu boja proti korupcii J. Šátek, ktorý na svojom blogu hodnotí postup polície pri vyšetrovaní kauzy Gorila. Bez ohľadu na to, že J. Šátek hodnotí tento postup polície ako nezákonný, svojimi slovami potvrdzuje, že polícia sa niektorými podozreniami zo spisu Gorila zaoberala. Nebolo začaté trestné stíhanie, pretože ako on vraví: "Z tohto neštandardného postupu, ktorý možno kvalifikovať aj ako nezákonný, bolo dňa 21.1.2010 operatívnym pracovníkom spracované tzv. „Vyhodnotenie bez podnetu na trestné stíhanie“ pod č.j. PPZ-106-14/BPK-Z-OPC-2009." "Zároveň je treba uviesť, že „operatívne preverovanie“ sa vykonávalo len v troch skutkoch." "Medzi preverovanými skutkami bola korupcia v súvislosti s privatizáciou výrobnej haly v Medzilaborciach, výberovým konaním pri predaji akcií Poprad PVS a podozrenie z úplatku 200 mil. Sk pre A. Bubeníkovú cez platby za fiktívnu analýzu od finančnej skupiny Penta."

blogu


Akým veľkým, akým veľkým spôsobom nás kritizovali za pokuty, ktoré boli v zákone a teraz si predstavte, že nový zákon, ktorý má zavádzať používanie menšinového jazyka predpokladá pokuty od 50 do 2500 eur za nesplnenie litery zákona.

Minimálne Most-Híd zo súčasnej vládnej koalície protestoval proti pokutách v jazykovom zákone. V návrhu zákona (.pdf) , ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 184/1999 Z. z.o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. sa okrem iného v § 7(b) píše: (5) "Ak podpredseda vlády zistí porušenie povinnosti, ktoré je správnym deliktom podľa odseku 1 až 3 a ani po písomnom upozornení nedôjde v ním určenej lehote k náprave zistených nedostatkov, môže podpredseda vlády uložiť pokutu od 50 do 2500 eur . Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní."

protestoval
návrhu zákona (.pdf)


Platí, že tá njanovšia prognóza je horšia, že je teda predpoklad, že ekonomika by mala rásť, slovenská ekonomika v budúcom roku 1,7%. Ako možno viete, pôvodná naša prognóza bola 4,4 potom bola zmenená na 3,4.

I. Mikloš hovorí o prognózach IFP (Inštitút finančnej politiky), ktoré boli vykonané v júni, auguste, resp. najnovšia v novembri 2011. V júni bol odhad reálneho rastu HDP ešte na úrovni 4,4% HDP. V auguste už bol tento odhad nižší o jedno percento a to na úrovni 3,4% HDP. Novembrová prognóza je ešte pesimistickejšia, kedy sa na rok 2012 odhaduje rast HDP na úrovni 1,7% HDP. Čiže oproti augustovej prognóze ide o pokles odhadu rastu HDP o 1,7% HDP. Ako hlavné dôvody poklesu rastu HDP správy uvádzajú vonkajšie prostredie a to najmä spomalenie iných ekonomík, najmä Nemecka, ČR a Francúzska, ako aj turbulencie na akciových trhoch. Augustová prognóza (str. 3, .pdf): Odhady reálneho rastu HDP sa znížili na celé prognózované obdobie (roky 2011 až 2014, pozn.). V budúcom roku (2012, pozn.) by mal byť tento pokles dynamiky najväčší o 1% a teda ekonomika by rástla veľmi podobným tempom 3,4% ročne. Tabuľka Hlavné indikátory ekonomiky na str. 3 daného dokumentu porovnáva pokles reálneho HDP oproti júnovej prognóze na úrovni 1% HDP, tzn. zo 4,4% v júnovej prognóze na 3,4 v augustovej prognóze. Novembrová prognóza (str. 2, .pdf): Odhady reálneho rastu HDP sa znížili na celé prognózované obdobie. V tomto roku predpokladáme mierny pokles (o 0,3%) prognózy nárastu slovenskej ekonomiky na 3,0%. Mierne zhoršenie odráža negatívnejší vývoj zverejnených mesačných indikátorov tržieb, miezd a zamestnanosti vo vybraných odvetviach, ako aj klesajúci trend konjunkturálnych prieskumov u nás aj v zahraničí. Budúci rok (2012, pozn.) by mal rast ekonomiky spomaliť na 1,7%. Negatívnejší vývoj zahraničného dopytu po slovenských tovaroch spomalí rast exportov, investícií a zamestnanosti. Pomalší rast nášho vývozu však bude tlmený spustením novej výroby v automobilovom a elektronickom priemysle. Tabuľka Hlavné indikátory ekonomiky porovnáva rast reálneho HDP, ako aj ďalších ekonomických veličín, s prognózou uskutočnenou v auguste. (str. 3). Oproti augustovej prognóze ide o pokles odhadu rastu HDP o 1,7% HDP na úroveň 1,7% HDP z pôvodne odhadnutých 3,4% HDP.

Augustová prognóza
Novembrová prognóza


...lebo ako ste správne citovali, lebo výhra Pellegrini alebo Fico a vystúpime z NATO, čo je čistý hoax, čistá konšpirácia.

Strana Smer-SSD ani strana Hlas oficiálne nepropagujú vystúpenie Slovenskej republiky z NATO. V dokumente, spomínanom v širšom kontexte, sa hovorí o politikoch ako hrozbách a potrebe niečo urobiť s voľbami.

Politické strany Smer-SSD a Hlas a ich predsedovia Robert Fico a Peter Pellegrini nehovoria o vystúpení Slovenska z NATO a aj v minulosti hovorili o mieste v Euroatlantických štruktúrach.

Koncom mája zvolala strana Smer-SSD spolu s nezaradeným poslancom Tarabom tlačovú konferenciu , kde kritizovala pracovnú cestu úradníkov z viacerých ministerstiev a zástupcov mimovládnych organizácii na tému hybridné hrozby. Tá sa konala v Bruseli 18. a 19. apríla 2023 a stretli sa na nej s predstaviteľmi Európskej komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť s predstaviteľmi niektorých útvarov Severoatlantickej aliancie.

V dokumente sa píše o politickej opozícii ako o hybridnej hrozbe. Daniel Milo z Ministerstva vnútra žiadal o to, aby sa NATO zaoberalo otázkou volieb, lebo ak vyhrá Fico a Pellegrini, Slovensko podľa neho údajne vystúpi z NATO.

Robert Fico
Peter Pellegrini
tlačovú konferenciu


...a rádovo asi polovica z tých tých dôchodcov, ktorí využívajú možnosť poberať predčasný dôchodok je dnes okolo 50, 51 tisíc a takmer polovica z tohoto počtu sú tí, ktorí aj ďalej pracujú.

Denník Pravda prišiel s informáciou, že: „ predcasný dôchodok mal slúžit tým, ktorí krátko pred odchodom do riadneho starobného dôchodku prídu o prácu a nemôžu si nájst novú .“ V clánku sa dalej píše, že: „ mnohí si však len vybavia predcasný dôchodok a pracujú dalej. Dnes ho poberá viac ako 50 tisíc ludí a takmer polovica z nich pracuje alebo má živnost “.

Pravda


V rozpočte na rok 2012 bol odhadovaný dlh na rok 2012 48,2%. Ako je možné, že pri deficite, ktorý ste naplánovali na rok 2012 na úrovni 4,6, my sme ho znížili na 4,3, výsledok dlhu je 52%?

Na základe schváleného rozpočtu na roky 2012 až 2014 je pravda, že navrhovaný deficit bol na úrovni 4,6% HDP, pričom skutočnosť v roku 2012 bola na úrovni 4,3% HDP. Na rok 2012 bol rozpočtovaný dlh na úrovni 48,2% HDP, pričom skutočný stav v roku 2012 bol dlh na úrovni 52,1% HDP. Kažimír uvádza správne čísla, výrok hodnotíme ako pravdivý. Na základe vlastného materiálu k schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2012 - 2014 boli navrhované schodky (deficit) na roky 2013 a 2014 nasledovné: Schválený rozpočet VS na roky 2012 až 2014 2012R 2013 N 2014 Schodok (metodika ESA 95) -3 323,7 -3 436,5 -3 785,5 Schodok rozpočtu VS (v % na HDP) 4,6 4,6 4,7 Podľa Eurostat bol v roku 2012 deficit na úrovni 4,3% HDP . Podľa vlastného materiálu (s. 10) k schválenému rozpočtu verejnej správy na roky 2012 - 2014 bol hrubý dlh verejnej správy rozpočtovaný na úrovni 48,2% HDP. Podľa Eurostat bol dlh v roku 2012 na úrovni 52,1% HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

materiálu Eurostat materiálu Eurostat


Je tam (v návrhu novely zákona, pozn.) možnosť objednať si drahšiu ponuku, pokiaľ nie je drahšia o viac ako 20% od priemeru.

Podľa návrhu novely zákona o verejnom obstarávaní, je skutočne možné uzatvoriť zmluvu s uchádzačom, ktorého ponuka nie je drahšia o viac ako 20% od priemeru ponúk ostatných uchádzačov. Uvedená možnosť je v oblasti tzv. neprioritných služieb.

novely


Len verejnými aukciami sme ušetrili v oblasti nákupu leteniek 33%.


V TA3 17.1.2012 ste to povedali. Ako je možné, že pri pozitívnom hospodárskom raste za Radičovej vlády bol pozitívny hospodársky rast, stále je pozitívny hospodársky rast, máte najvyššiu nezamestnanosť za posledných možno 7 alebo 8 rokov.

Béla Bugár cituje Roberta Fica presne . Ten v relácii TA3 Klub 3 (19:00 min tretej časti) povedal: "Koncepcia vašej pravicovej politiky, ktorú ste tu 18 mesiacov robili, absolútne zlyhala. Ako je možné, že pri pozitívnom hospodárskom raste – stále je pozitívny hospodársky rast – máte najvyššiu nezamestnanosť za posledných sedem alebo osem rokov. A zdá sa, že údaje, ktoré prídu o niekoľko týždňov budú ešte katastrofálnejšie."

Klub 3


V histórii NATO sa nestalo, že by sa niektorá krajina vzdala nadzvukového letectva dobrovoľne.


Na meste evidujeme zhruba tisícku žiadostí o nájomné bývanie.

Ftáčnik hovorí o tisícke žiadostí, no za jeden rok mesto eviduje približne 200 žiadostí. Ftáčnik môže mať na mysli celkový počet žiadostí za jeho funkčné obdobie. Na stránke mesta sa nachádzajú evidencie žiadosti o byt len za roky 2013 a 2012. Nepoznáme údaje za rok 2011 a 2014. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Na stránke mesta sú uvedené údaje za rok 2013 (.pdf) a 2012 (.pdf) kde sa uvádza 187, respektíve 216 žiadateľov. Na stránke mesta je uvedený článok , ktorý uvádza: "Bratislavský primátor Milan Ftáčnik na základe odporúčania sociálnej a bytovej komisie zastupiteľstva pridelil v prvom štvrťroku tohto roka 13 nájomných bytov. Všetci noví nájomcovia boli vybraní zo zoznamu žiadateľov, pričom metropola eviduje viac ako tisíc žiadateľov ." Demagog.SK si vyžiadal informácie o počte žiadostí za predchádzajúce roky. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článok


Slovensko si svoju časť Schengenskej hranice kontroluje, iné krajiny však zlyhali - Taliansko, Grécko.

Je pravdou, že slovenské hranice doposiaľ prekročilo omnoho menšie množstvo migrantov než aké sa dostalo na územie Grécka a Talianska. Zásadným rozdielom však je, že, narozdiel od týchto krajín sa Slovensko nenachádza ani na jednej z hlavných migračných trás a slovenská časť hranice je vnútrozemská, omnoho kratšia a menej členitá než hranice Talianska či Grécka. Navyše štáty EÚ a Schengenského priestoru spolupracujú pri ochrane vonkajších hraníc a preto ochrana talianskej či gréckej je do určitej miery vecou všetkých členských štátov EÚ a Schengenu, ktoré napríklad financujú agentúru FRONTEX. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Nasledujúca tabuľka ukazuje počty nelegálnych prechodov Schengenskej hranice na Slovensku. Je pravdou, že počet má dlhodobo klesajúci trend, napriek tomu však 240 ľudí prekročilo hranice a viac než tisíc žilo na Slovensko bez príslušného oprávnenia. Pri pohľade na hlavné migračné trasy, ktoré využívajú utečenci vidno, že hlavné vedú cez Taliansko, Grécko a Maďarsko. Slovenská časť Schengenskej hranice nie je napojená na tieto trasy a Slovensko sa dokonca ani nenachádza na hlavnej tranzitne trase medzi Maďarskom a Nemeckom. Zdroj: BBC Zdroj: BBC Napriek tomu sa aj na území Slovenska vyskytli utečenci. Jedným zo zistených prípadov bolo, keď 3. septembra pri zrážke osobného vozidla s menším nákladným vozidlom, " polícia našla 23 Sýrčanov, 20 z nich boli muži vo veku od 18 do 53 rokov, boli tam aj tri deti vo veku 13, 15 a 17 rokov. Všetci sa po nehode pokúsili utiecť. Polícia prehľadala okolie, cudzincov našla a predviedla na oddelenie do Čadce. Cudzinci smerovali podľa Wäldla z Maďarska do Nemecka. " Je zavádzajúce porovnávať to, do akej mieri sa darí Slovensku kontrolovať jeho hranice v porovnaní s krajinami, ktoré sú vystavené omnoho väčším snahám migrantov o prekročenie európskej hranice. Zavádzajúce je aj obviňovať zo zlyhania len Taliansko a Grécko v situácii kedy existuje medzi členskými štátmi EÚ a Schengenu kooperácia pri ochrane spoločných vonkajších hraníc. Tie má na starosti agentúra FRONTEX . V súvislosti s rozpočtom FRONTEX-u sa však hovorí o podfinancovaní , čiže vyčlenení nedostačujúceho množstva prostriedkov, čo je otázka týkajúca sa všetkých členských štátov. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

BBC BBC zrážke FRONTEX podfinancovaní


Sú tam (v novele o odbornom vzdelávaní, pozn.) jednak finančné motivácie, to sú tie daňové úľavy, o ktorých sme aj teraz hovorili, ktoré sú odstupňované od počtu hodín, ktoré študent absolvuje v tejto praktickej časti prípravy.

Na základe toho, že vládny návrh zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov obsahuje konkrétne sumy na žiaka, o ktoré bude mať daňovník nižší základ dane v závislosti od počtu hodín poskytnutých žiakovi v praktickom vyučovaní, hodnotíme výrok ako pravdivý. Vláda SR 9. januára 2015 predložila do NR SR návrh zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov. § 17 je doplnený odsekom 37 (rtf, s. 35,36), ktorý znie : „ Základ dane daňovníka, ktorý poskytuje praktické vyučovanie žiakovi na základe učebnej zmluvy podľa osobitného predpisu, sa zníži o a) 3 200 eur na žiaka, ak daňovník poskytne v zdaňovacom období viac ako 400 hodín praktického vyučovania, b) 1 600 eur na žiaka, ak daňovník poskytne v zdaňovacom období viac ako 200 hodín praktického vyučovania. “ Z toho vyplýva, že daňovníkovi, podniku, sa zvýši suma, o ktorú bude mať nižší základ dane tým viac, čím viac hodín poskytne žiakovi v praktickom vyučovaní.

návrh zákona


...tá kampaň za vystúpenie bola vedená proti migrantom (...) Ale oni vraveli o iných migrantoch, oni vraveli v tej kampani o Slovákoch, Maďaroch, Čechoch, Poliakoch, ktorí im akože berú pracovné miesta, tam bola reč o tom, že Briti sú ohrození migrantami z iných členských krajín Európskej únie...

Slovenské a britské médiá uvádzajú, že kampaň za Brexit bola postavená proti migrantom. Keďže však bola zameraná skôr všeobecne, Šebejov výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Britský Vox infomuje o tom, že kampaň za Brexit bola hnaná xenofóbiou k imigrantom a že bola zaujatá proti všetkým migrantom od moslimov až po východoeurópanov. Stránka kampane za odchod z EÚ, Leave.eu , neuvádza priamo východoeurópanov, ale 1,5 milióna migrantov z EÚ, o ktorých tvrdí, že väčšina z nich je nízko kvalifikovaná. Express tiež rieši migrantov, avšak len ich počet. Bulvárny The Sun rieši, koľko nových pracovných miest získajú migranti, ale východná Európa sa tu priamo nespomína. Podľa Borisa Johnsona, jedného z hlavných propagátorov Brexitu, bolo riadenie demokracie rozhodujúcejšie než otázka imigrácie, píše Daily Mail . Slovenské médiá uvádzajú v súvislosti s Brexitom, že domácim vadia zahraniční pracovníci z východnej Európy, ktorí im majú brať prácu. Píšu o tom SME , Topky aj TVnoviny . Tie informujú o útokoch na cudzincov, v poľskej štvrti Londýna sa objavil napr nápis "Choďte domov!". Tieto informácie sa však objavujú až po výsledku britského referenda o vystúpení z EÚ a neboli súčasťou kampane. Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Vox
Leave.eu
1,5 milióna
Express
The Sun
Daily Mail
SME
Topky
TVnoviny


Pretože toto sa ešte nestalo, aby odvolávanie člena vlády bolo takýmto spôsobom obštruované a my sme rovnako boli v koalícii a rovnako sme čelili mnohým odvolaniam, ale nikdy to nebolo tak, že 2 mesiace tu nebola uznášaniaschopná, takmer 2 mesiace uznášaniaschopná, Národná rada.

Koalícia OĽaNO, SaS, Za ľudí a Sme rodina obštruovala v lete pokusy opozície o odvolávanie ministra vnútra Romana Mikulca. Na zvolanú schôdzu neprišlo dosť jej poslancov, parlament tak nebol uznášaniaschopný a o nemohol rokovať o opozičnom návrhu. Keď bol vo vláde Smer, tiež čelil odvolávaniu ministrov. Pokusy opozície tiež obštruoval, hoci inak - pri odvolávaní Roberta Kaliňáka schôdzu poslanci otvorili, no koalícia odhlasovala jej presun na obdobie o dva mesiace neskôr. Juraj Blanár nehovorí celú pravdu, ak ako nástroj na obštrukciu nepríjemných návrhov na odvolanie ministrov spomína len uznášaniaschopnosť parlamentu. Takéto schôdze obštruoval - a aj o dva mesiace predĺžil - aj Smer, hoci technicko-formálne inak, no s rovnakým dopadom na odvolávanie ako také. Tvrdenie Juraja Blanára preto hodnotíme už ako zavádzajúce. Odvolávanie Romana Mikulca (2021) 23. júla 2021 podal opozičný poslanec Robert Fico návrh na vyslovenie nedôvery ministrovi vnútra Romanovi Mikulcovi. Pod návrh sa podpísalo 34 poslancov. Podľa Zákona o Národnej rade jej predseda „ na prerokovanie návrhu podaného podľa odseku 1 zvolá schôdzu národnej rady do 30 dní odo dňa, keď návrh dostal, ak najmenej pätina poslancov nežiada zvolať schôdzu národnej rady do siedmich dní.” Prvýkrát bol na programe schôdze 25. júla, v systéme zostal ako neprerokovaný. Druhýkrát mali poslanci rokovať o tomto bude 30. augusta, opäť ostal neprerokovaný. V oboch prípadoch bol parlament totiž neuznášaniaschopný. Parlament je uznášaniaschopný vtedy, ak je na jeho zasadnutí viac ako 75 poslancov. V prípade odvolávania koaličného ministra to znamená, že poslancov musí na otvorenie schôdze „ dodať” aj koalícia. Rovnako neúspešne sa poslanci Smeru pokúšali o schôdzu aj 9. septembra, parlament opäť nebol uznášaniaschopný. Robert Fico koalíciu kritizoval pre porušenie zákona o rokovacom poriadku aj Ústavy. (Návrh sa na rokovanie napokon dostal až 16. septembra 2021.) Odvolávanie Roberta Kaliňáka (2016) Podobne sa v minulosti pokúšali odvolávať poslanci vtedajšej opozície vtedajšieho ministra vnútra Roberta Kaliňáka. 30. júna 2016 predseda parlamentu Andrej Danko schôdzu otvoril, no potom ju prerušil pre transparent Igora Matoviča. 6. júla 2016 navrhol schôdzu prerušiť do ukončenia septembrovej schôdze. Argumentoval „zahraničnými povinnosťami parlamentu a predsedníctvom EÚ.” „ Danko blokovanie parlamentu odôvodnil napríklad piatkovým rokovaním Konferencie výborov pre európske záležitosti parlamentov členských štátov Európskej únie (COSAC), ktoré bude v sále Národnej rady,” píše Denník N. Poslanci jeho návrh schválili, o odvolávaní Kaliňáka parlament nakoniec reálne rokoval a hlasoval až 23. septembra. Opozícia vtedy podala podnet na Ústavný súd. Poslanec Daniel Lipšic argumentoval, že predseda parlamentu právo opozície na zvolenie schôdze do 7 dní „ dnes zúžili na to, že opozícia sa môže len zaprezentovať, a ak väčšina chce, sedem dní neplatí, a môžu schôdzu odložiť trebárs do roku 2020.“ Smer vtedy hovoril o štandardnej obštrukcii, opozícia si podľa nich mala zabezpečiť dostatok poslancov.

podal zostal ostal bol je nebol kritizoval dostal pokúšali prerušil navrhol Argumentoval píše rokoval


aj pán Bugár bol minimálne štyrikrát súčasťou vládnej koalície alebo trikrát, trikrát bol súčasťou vládnej koalície.

Belá Bugár bol členom vládnej koalície SR trikrát . Dvakrát bol členom vládnej koalície za vlády Mikuláša Dzurindu v rokoch 1998 až 2002 a v rokoch 2002 až 2006 a to ako predseda Strany maďarskej koalície. Tretíkrát sa dostal do vládnej koalície za vlády Ivety Radičovej v rokoch 2010 až 2012 ako predseda strany MOST - HÍD.

trikrát Prvýkrát predseda Druhýkrát Tretíkrát