Veľmi tvrdo sme previazali ľudí, ktorí berú dávky v hmotnej núdzi s tým, že musia 8 hodín pracovať do týždňa, aby tieto dávky dostali.

Od júla minulého roku bolo novelou zákona vyplácanie dávky v hmotnej núdzi naviazané na odpracovanie minimálne 32 hodín mesačne, teda 8 hodín týždenne. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý. TASR , 13. jún 2014: " Základnú dávku od štátu vo výške 61,60 eura dostane od júla len ten občan v hmotnej núdzi, ktorý odpracuje 32 hodín mesačne v rámci menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych činností. Takéto zmeny priniesla novela zákona o pomoci v hmotnej núdzi, ktorú parlament schválil ešte koncom minulého roka. " Dátum zverejnenia analýzy: 13.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR


Namiesto generálneho prokurátora je tam prokurátor, ktorý bol zvolený len jednou stranou - a to vašou pán premiér a je tam isté personálne prepojenie.

Podobný výrok Kňažka sme overovali už v minulosti ( Online rozhovory SME a Pravda , 27. februára 2014). Generálny prokurátor SR Jaromír Čižnár bol zvolený 18. júna 2013 Národnou radou SR. Je pravdou, že Čižnár je Ficovým spolužiakom a priateľom. Čižnár bol zvolený v tajnej voľbe , v ktorej ale hlasovali iba poslanci Smeru, pričom získal 82 hlasov. Hlasovali teda zaňho všetci poslanci prítomní na rokovaní. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Online rozhovory SME a Pravda
spolužiakom
tajnej voľbe


Doplňme euroval o 600 miliónov euro, ale nikto im už nepovie, že v Grécku majú 13., 14. plat.

Mzdovú a dôchodkovú situáciu v Grécku vo svojom článku zhŕňa napríklad Róbert Žitňanský, podľa ktorého sa v Grécku ekonomická kríza sa začala prejavovať už v roku 2009. Nasledujúci rok už bolo celkom jasné, že z vážnej situácie (verejný dlh 113% ) sa krajina môže dostať len s rovnako vážnymi opatreniami. Platy vo verejnej správe v roku 2010 dosahovali 2,5-násobok priemerných súkromných platov. Žitňanský ďalej uvádza, že štátni zamestnanci ročne dostávali za svoju prácu až 14 platov. 13.-sty plat vyplácaný koncom roka na Vianoce a 14.-sty plat na Veľkú Noc, boli obrovským zdrojom financií (nespomínajúc iné výhody a príspevky). Za predpokladu, že Žitňanský uvádza korektné údaje sa situácia v Grécku blížila pred krízou tomu čo hovorí Danko.

113% Balíček informácie trojka


V Českej republike robili daňové reformu a zaviedli ako keby rovnú daň, ale v skutočnosti rovná nie je a urobili to polovičato. Súčasťou tej reformy bola aj super hrubá mzda a práve preto im to v mnohých oblastiach proste vybuchuje.

Portál sme.sk z 21. marca 2011 informuje o danovej reforme v Cesku, ktorá má priniest zrušenie superhrubej mzdy. Clánok portálu pravda.sk sa zaoberá rozdielom, medzi zavedením superhrubej mzdy na Slovensku a v Cesku: "Súcasná vláda, v ktorej takisto dominuje ODS, plánuje superhrubú mzdu zrušit a vrátit sa k pôvodnému modelu, aký v súcasnosti funguje na Slovensku. Jej zavedenie totiž spôsobilo to, že ludia s nižšími platmi platia vyššie dane ako nadpriemerne zarábajúci." "Vybuchovaním" môže mat na mysli Mikloš napríklad tento problém: "V Cesku totiž zavedenie superhrubej mzdy neznamenalo zásadnú reformu odvodov . Podla slovenského ministerstva práce sa zamestnancom sa len zvýšil ich danový základ o odvody, ktoré za nich platí zamestnávatel. No platenie odvodov je nadalej rozdelené na dve casti - jednu cast platí zamestnanec zo svojej hrubej mzdy a zvyšok zamestnávatel, co dokopy dáva superhrubú mzdu. Slovenské ministerstvo práce vo svojej analýze tvrdí, že ' postup zavedenia superhrubej mzdy na Slovensku je pripravovaný diametrálne odlišným spôsobom, ako bol realizovaný v Ceskej republike. ' Zamestnávatelia už nebudú platit odvody za zamestnancov nad rámec hrubej mzdy, ale tieto odvody sa stanú súcastou mzdy zamestnanca. Každému zamestnancovi sa tak zvýši jeho mzda. A z nej sa budú rátat všetky dane i odvody."

sme.sk

pravda.sk


…aj pán Vollebaek, ktorý sa pýtal príslušníkov národnostných menšín, ktorí sú členmi Rady vlády pre národnostné menšiny a bolo mu jasne odpovedané, že žiaden strach tuná nie je.

Rozhovor medzi K. Vollebaekom a členmi Rady vlády pre národnostné menšiny sa nám nepodarilo overiť.


...v programovom období 2014-2020 na operačný program vedu a výskum sme momentálne na čerpaní 1,75% (...).

Podľa Certifikačného orgánu Ministerstva financií SR podiel čerpania na alokácií EÚ zdrojov v OP Výskum a inovácie bol (k 31. 8. 2017) 1, 75% ( .pdf ). Výrok hodnotíme ako pravdivý, avšak je nutné dodať, že tento podiel sa mohol odvtedy mierne zmeniť. Operačný program výskum a inovácie predstavuje jeden z jedenástich operačných programov schválený Európskou komisiou pre SR. Ide o spoločný program Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR a Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky pre poskytnutie podpory z Európskych štrukturálnych a investičných fondov v programovom období 2014 – 2020. Zameriava sa napríklad na vytvorenie stabilného prostredia priaznivého pre inovácie, zvyšovanie konkurencieschopnosti, či udržateľného hospodárskeho rastu a zamestnanosti. Celkovo je na tieto účely alokovaných 2 266 776 537 EUR, z čoho takmer tri štvrtiny sú určené na posilnenie výskumu a zvyšok na posilnenie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov. Podľa Výročnej správy o vykonávaní OP za roky 2014 a 2015 bolo čerpanie na všetkých úrovniach OP k 31.12.2015 nulové ( .pdf , s. 4). Avšak odvtedy došlo k poskytnutiu finančných prostriedkov 26 prijímateľom z celkového počtu 356, vo výške 61 548 517,87 eur. Podrobné informácie o prijímateľov sú dostupné na stránke ITMS2014+ , ktorá slúži na správu eurofondov v SR pre roky 2014 - 2020. Operačný program Výskum a inovácie nadväzuje na operačný program Výskum a vývoj a operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast v programovom období 2007 – 2013. Na tieto programy bolo celkovo alokovaných 1,209 miliardy eur, resp. 968,25 milióna eur, pričom ku koncu roka 2016 boli oba vyčerpané na viac ako 99 percent. Poslanec Gröhling kritizuje pomalé využívanie eurofondov a obáva sa, že Slovenská republika nevyčerpá všetky dostupné eurofondy. Nová ministerka Martina Lubyová (nominant SNS) ale poslancovi oponuje, že pri tomto type programov je vždy rozbeh čerpania pomalší a hodnotiť úroveň ich čerpania je možné až po ukončení projektov. Spolu s moderátorom poslancovi Gröhlingovi pripomínajú, že aj pri posledných programoch sa k ich koncu vyčerpalo dostatočné množstvo peňazí, aj keď to tak spočiatku nevyzeralo. Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf program .pdf výške ITMS2014+ program vyčerpané


Ale je fakt, že prišlo skoro milión ľudí, len kvôli týmto hodnotám a to je počet ľudí, ktorí neprišli ani k eurovoľbám. K eurovoľbám prišlo 13% ľudí a taký počet neprišiel ani voliť šéfov vyšších územných celkov a poslancov.

Tohtoročné referendum dosiahlo v porovnaní s voľbami do VÚC v roku 2013 a voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2014 najvyššiu účasť. Je pravda, že volieb do Európskeho parlamentu sa zúčastnilo len 13,05 % oprávnených voličov. Údaj, že referenda sa zúčastnil jeden milión voličov hodnotíme ako nepravdivý, keďže celkovo sa referenda zúčastnilo 944 674 oprávnených voličov, čo je menej ako jeden milión. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

VÚC Europarlamentu Referendum


... v Bratislavskom kraji bola v tomto prípade rekordná účasť, omnoho väčšia ako v roku 2009.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože volebná účasť bola síce v aktuálnych voľbách do VÚC (9. novembra 2013) vyššia ako vo voľbách v roku 2009, avšak nemožno ju nazvať rekordnou. V roku 2001 bola totiž volebná účasť v BSK ešte vyššia. Volebná účasť vo voľbách do VÚC v BSK bola v roku 2013, podľa údajov Štatistického úradu SR, na úrovni 21,65%. Za rok 2009 to bolo 19,46%, v roku 2005 14,45% a v roku 2001 23,96%. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov


...Produktivita práce v Nemecku je 106%, na Slovensku je 83,2 a v Slovinsku je 81.

Podľa posledných informácií Štatistického úradu Európskej únie z roku 2015 je produktivita práce zamestnanca na hodinu v Nemecku 106%, na Slovensku 83,2% a v Slovinsku 81,5%. Výrok Borisa Kollára teda označujeme ako pravdivý.

informácií


1.7. tohto roku Ivan, si prišiel do NR, povedal si podiel Slovenska na druhej pôžičke Grécku bude 350 mil. ?. 20 dní neskôr to už bolo 800 mil. ? na summite. Keď som sa ťa pýtal prečo, povedal si, že trhy boli nervózne. Ďalších pár mesiacov neskôr na druhom summite, ktorý bol teraz v októbri, už sú náklady Slovenska 1 150 mil. ?. To je tri krát viac.to sú záruky, ktoré Slovensko bude musieť vystaviť.

1.júI. Mikloš v NR SR
blog-u
summite


Ja vám neviem odpovedať na túto otázku? Ja viem, že tí, ktorí vtedy priamo za pôžičku zodpovednosť niesli, odvolaní boli. Je to desať rokov späť pán redaktor a čo sa týka celej tej atmosféry, neuvedomujete si to, že rozprávame sa o príbehu spred desať rokov.

Ako je uvedené vyššie, ak platí, že za pôžičku je zodpovedný (aj) pokladník strany, ktorým v tom období bol Gabriel Palacka, tak nie je pravda, že bol odvolaný.


Od 1. 1. 2012 je na Slovensku plne liberalizovaný poštový trh a zrušená poštová výhrada pre Slovenskú poštu, a.s.

Transport.sk(TASR) uvádza: Od 1. januára 2012 bude trh s poštovými službami v zmysle smerníc Európskej únie a zákona o poštových službách na Slovensku plne liberalizovaný. ... SP bude na základe licencie do konca roku 2012 aj naďalej poskytovať univerzálnu poštovú službu, avšak podstatné je vyriešenie situácie, akým spôsobom a v akom rozsahu bude naďalej univerzálna poštová služba poskytovaná a akou formou budú hradené náklady spojené s jej poskytovaním. Zákon to vyriešil vytvorením tzv. kompenzačného fondu, ktorý v prípade výraznej straty z tejto služby prispeje na jej zníženie. Etrend.sk : Väčšina krajín Európskej únie už úplne otvorila svoje poštové trhy. Slovensko dostalo spoločne s ďalšími 11 štátmi výnimku do konca roka 2012.

Transport.sk(TASR)

Etrend.sk


V súčasnosti máme dosť silné zastúpenie v Bratislavskom kraji, v Trnavskom kraji, a v Košickom kraji. Myslím, že tam máme aj predsedu, teda máme zástupcu predsedu.

Vo všetkých troch spomenutých samosprávnych krajoch má SMK (resp. SMK-MKP) zastúpenie v podobe podpredsedu samosprávneho kraja ("vicežupana"). V bratislavskom ide o Gabriellu Németh, v košickom o Jána Szöllösa a v trnavskom o Józsefa Kvardu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

bratislavskom košickom trnavskom


Prebehla racionalizácia, zo 16 škôl máme 13 škôl (základných, pozn.).

Choma neuvádza presne číslo základných škôl a základných škôl s materskými školami. Stránka mesta uvádza celkovo 15 škôl a len 3. novembra 2014 schválený rozpočet na rok 2015 uvádza počet 14 a to aj nasledujúce roky 2016 a 2017. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Stránka mesta Žilina uvádza celkovo 9 základných škôl (resp. 10, no jedno elokované pracovisko jednej ZŠ - nepočítame) a 6 základných škôl spolu s materskými školami. Spolu teda 15 základných škôl. V roku 2013 bolo ešte celkovo 18 základných škôl a základných škôl spolu s materskými školami. Potvrdzuje to aj záverečný účet mesta za rok 2013 (.pdf, s. 100) 3. novembra 2014 poslanci mesta Žilina schválili rozpočet na rok 2015 (.pdf, s. 97). V ňom sa uvádza plán počtu základných škôl na rok 2015 na číslo 14. Podľa rozpočtu na rok 2014 (.pdf, 97) bol počet škôl v roku 2014 plánovaný na počet 17, v roku 2015 celkovo 16 a s roku 2017 počet 14 škôl. O zrušení škôl informoval v auguste 2014 hovorca mesta Žilina (všetky tieto zmeny sú zohľadnené na stránke mesta), pričom tieto zámery boli známe už v roku 2013 : "Mesto Žilina v rámci racionalizácie zrušilo Základnú školu s materskou školou Zádubnie a od 1. septembra 2014 to bude iba MŠ Zádubnie. Zo ZŠ Gaštanová a ZŠ s MŠ Na stanicu 27 bude od 1. septembra 2014 ZŠ s MŠ Gaštanová a ZŠ Hollého bude v novom školskom roku pripojená k ZŠ Do Stošky 8, Žilina-Bánová,“ uviedol Čorba." Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

základných škôl

účet

informoval


Ten, ten druhý  incident takmer pred koncom schôdze ten si myslím tomu sa môže jednoducho môže kedykoľvek dôjsť, ale nakoniec aj pán Čaplovič aj pán Slafkovský zmiernili a sa to celé skľudnilo, nerozumiem prečo zrovna pán Čaplovič nejak vyzýva na to, aby som sa mu ospravedlnil, lebo ja som postupoval len v zmysle rokovacieho poriadku a to tak, že pán Čaplovič teda opakovane vykrikoval bez toho, aby mal slovo, bez toho, aby mal zapnutý mikrofón vykrikoval, tak som ho napomenul, aby udržiaval kľud. Toto neuposlúchol, no a potom podľa rokovacieho poriadku má ten, kto vedie schôdzu, čiže v tom momente som to bol ja.

Cely incident vznikol iba par minút pred koncom rozpravy v parlamente potom, ako Alexander Slafkovský SKDÚ-DS označil bývalú vládu ako „ skupinu, ktorá sa vytvorila tak, že spojila socialistov, nacionalistov a akože pravičiarov dohromady, toto zoskupenie, ktoré tvorilo silne fašizoidnú skupinu nemohlo byť prijímané Európou normálne. Preto sa stalo, že tri roky ho nepustili socialisti medzi seba .“ Načo začal poslanec Čaplovič vykrikovať, bez toho aby mal slovo. Predseda parlamentu Sulík Čaploviča niekoľkokrát upozornil, aby prestal vykrikovať a následne ho dal vykázať. V rozprave, ktorá po chvíľke pokračovala, ďalej vystúpil poslanec Senko zo SMERu a po ňom opäť dostal slovo Čaplovič, ktorý sa ospravedlnil za svoje konanie. „Musím naozaj využiť ten čas a samozrejme uletel som, na druhej strane skutočne tie urážky ma veľmi urazili,“ povedal. Načo Sulík povedal, že je to "v poriadku, považujeme to teraz za vybavené, čo tu bolo...“

rozpravy


Tie 4 - 5 %, čo v súčasnosti máme (preferencie SMK, pozn.)

Strana maďarskej komunity sa v prieskumoch verejnej mienky skutočne pohybuje na hrane 5%.

pdf prieskum prieskumu


Ministerstvo dopravy predstavilo plán výstavby rýchlostných ciest: v našom kraji nepočíta ani s jediným metrom novej cesty.

Ani jedna z plánovaných rýchlostných ciest, na ktoré minister dopravy Árpád Érsek plánuje tento rok tendre, sa nenachádza v banskobystrickej župe. Výrok, ktorý zverejnil v Facebook príspevku , preto hodnotíme ako pravdivý.

v Facebook príspevku
informoval


Ale to, čo sme my urobili, čo urobil vtedy (v máji 2010 pozn.) premiér Fico a následne minister Ján Počiatek bolo to, že signoval dokumenty, aby mohol, aby neblokoval mechanizmus ako taký. To je všetko, čo urobili predstavitelia vlády Roberta Fica pred voľbami. To či sa Slovensko malo alebo nemalo zúčastniť priamo aktívne transférom nejakých peňazí do Grécka, o tom sa mal rozhodnúť parlament následne, čo sa aj následne udialo a viete a v tomto, v tomto ja akože budem hrať čistú hru.

Vtedajší premiér Fico, ako uvádza denník SME , oznámil svojim európskym partnerom na summite (7. mája 2010), že podporí mechanizmus poskytovania bilaterálnych pôžičiek Grécku, avšak sa k nemu zatiaľ nepridá, pokiaľ o tom nerozhodne slovenský parlament.

Následne na to slovenská vláda schálila na mimoriadnom rokovaní mandát pre vtedajšieho ministra financií Počiatka (8. máj) na podpísanie rámcovej veriteľskej zmluvy, na základe ktorej môžu ostatné krajiny eurozóny začať poskytovať pôžičky Grécku.

SME Počiatka


Ja som krátko po tom ako som nastúpil do funkcie predsedu vlády sa oficiálne stretol s pani Merklovou v Nemecku a teraz 20.9.2012 idem na návštevu do Francúzka na stretnutie s francúzskym prezidentom Hollandeom.

Prvá časť výroku predsedu vlády SR Róberta Fica je pravdivá. S Angelou Merkelovou sa premiér Fico stretol 3. júla 2012 v Berlíne. Druhú časť výroku, o stretnutí s francúzskym prezidentom Hollandom sa nám nepodarilo overiť.

stretol


V roku 2009 bol nejaký výskum urobený mediálny a zistilo sa, že najčastejšie používané meno v slovenských médiách bolo slovo Fico. Myslím, že na druhom mieste bolo euro a na treťom mieste bola až kríza.

Nepodarilo sa nám nájsť tento mediálny výskum, na ktorý sa Robert Fico odvoláva. A hoci denník SME zostavil výber desiatich najpouživanejších slóv charakteristických pre rok 2009, ale meno Roberta Fica v ňom nefigurovalo. Medzi najpoužívanejšie slová patrili: euro a kríza.

SME


Otázka je, že čo sú tie, čo je to definícia zásadnej zahraničnopolitickej otázky. Tú nemáme zadefinovanú, a tu je ten zásadný problém, pretože vláda v takejto situácii ešte nebola, keď bola vlastne poverená a nemá jasne zadefinované niektoré kompetencie, či sú to teda tie otázky zahraničnej a vnútornej politiky.

Národná rada vyslovila nedôveru vláde Eduarda Hegera 15. decembra 2022. Za jej koniec hlasovalo 78 zo 102 prítomných poslancov. Až do vymenovania novej vlády dostala tá odvolaná poverenie prezidentky vykonávať činnosť v obmedzených kompetenciách.

Podľa Ústavy ( pdf. , s.28,29) môže dočasne poverená vláda rozhodovať o návrhoch zákonov a o nariadeniach vlády, o medzinárodných zmluvách, o návrhoch štátneho rozpočtu a štátneho záverečného účtu, ktorých dojednávanie preniesol na vládu prezident, ako aj o bezpečnostných otázkach. Na ostatné rozhodnutia potrebuje súhlas prezidenta.

V histórii Slovenskej republiky sa nejedná o prvú situáciu, kedy parlament vyslovil nedôveru vláde a tá potom vládla s obmedzenými kompetenciami. Prvý raz sa tak stalo v roku 1994 s vládou Vladimíra Mečiara a druhýkrát v 2011 s vládou Ivety Radičovej.

Rozdielom medzi súčasnou situáciou a minulosťou je vojna na Ukrajine. Prezident Ukrajiny Zelenskyj požiadal Hegera na summite Európskej rady o dodanie stíhačiek MiG-29, ktoré Slovensko uzemnilo a nevyužíva ich.

Medzi politikmi a ústavnými právnikmi panuje nezhoda , či zaslanie stíhačiek na Ukrajinu spadá do oblasti „zásadných otázok vnútornej a zahraničnej politiky“. Také totiž vláda s obmedzenými kompetenciami nesmie vykonávať.

Kancelária prezidentky potvrdila problémy s vymedzením kompetencií a ich nedostatočným definovaním v Ústave. Čaputová odporučila , aby sa vládni politici radili s ústavnými právnikmi, čo potvrdil premiér Heger.

Advokát Martin Buzinger tvrdí , že pokiaľ Ústavný súd neučinil rozhodnutie, čo sú „zásadné otázky vnútornej a zahraničnej politiky“, má vláda relatívne flexibilné možnosti výkladu tejto definície. Ďalší ústavní právnici v tejto otázke nemajú jednotný názor.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v súčasnosti prebieha na Slovensku diskusia, čo sú a čo nie sú „zásadné otázky vnútornej a zahraničnej politiky.“ Ústavný súd v tejto oblasti zatiaľ nevydal žiadne stanovisko, preto je formuláciu v samotnej Ústave možné posudzovať rôzne a ani ústavní právnici v tom nemajú jasno.

vyslovila pdf. nejedná požiadal nezhoda potvrdila odporučila tvrdí nemajú


A v súčasnosti je to tak, že títo naši všeobecní lekári až v 80% nás posielajú ďalej a tým pádom vlastne sú dlhé čakacie doby u špecialistov

Podľa oficiálneho dokumentu Ministerstva zdravotníctva SR (aktualizovaný v septembri 2017) "viac ako 80 % pacientov s chronickými ochoreniami sú odporúčaní z primárneho kontaktu všeobecným lekárom do špecializovaných ambulancií a k nemocničným špecialistom" ( .pdf , str.5). Preto výrok Mareka Krajčího hodnotíme ako pravdivý.

Tieto údaje o posielaní pacientov ďalej sú na Slovensku skutočne vysoké, preto sa Ministerstvo zdravotníctva v dokumente "Strategický rámec starostlivosti o zdravie pre roky 2013-2030" (schválený v decembri 2013) rozhodlo do roku 2030 dosiahnuť , aby všeobecní lekári posielali k špecialistom len doterajšiu tretinu pacientov, čím by sa priamo úmerne znížila čakacia doba u špecializovaných lekárov. Ministerstvo zdravotníctva na dosiahnutie tohto cieľa chce zároveň aj rozšíriť kompetencie všeobecných lekárov. Tí sa dnes dostávajú do sporu zo špecialistami, ktorí nie sú ochotní sa vzdať svojich kompetencií. Cieľom dokumentu je v otázke počtu pacientov odoslaných k špecialistom dostať sa v roku 2030 na úroveň 30%(. pdf , s.26).

Uvedení jav častého posielania pacientov k špecialistom, súvisí s už spomínaným nedostatkom kompetencií všeobecných lekárov. Spolu s nízkym platom nie je preto táto špecializácia u študentov medicíny príliš atraktívna. Azda aj preto je priemerný vek praktického lekára na Slovensku 56 rokov. Dnes na Slovensku pôsobí asi 2 200 všeobecných lekárov, pričom niektorí z nich majú aj 3 000 pacientov.

.pdf
dosiahnuť
pdf
2 200


Tí, ktorí nás obviňujú z fašizmu, extrémizmu, tí nemali absolútne žiadny problém otvorene podporovať vyslovene úplne jasné fašistické organizácie na Ukrajine, ktoré boli za rozvratom štátu a ktoré sa ako prvé stavali proti akejkoľvek ruskej prítomnosti.

Fašista je človek, ktorý je v presvedčený, že žije v úpadkovom období, v dekadentnej a degenerovanej spoločnosti, rútiacej sa do záhuby. Fašizmus je forma radikálneho autoritatívneho nacionalizmu vyznačujúca sa obsesívnymi predstavami o rozklade spoločnosti, dekadencii a o národnom potupení, prostredníctvom populizmu sa snažiaca o dosiahnutie utopického národného znovuzrodenia. Na Ukrajine sa nachádza viacero fašistických, resp. radikálnych strán. Sú to napríklad Strana slobody , Ukrajinských vlastencov (rozpustená v decembri 2014), Ukrajinského národného zhromaždenia - Ukrajinskej národnej sebaobrany a hnutia Trizub (posledné dve krajne pravicové). Všetky tieto organizácie majú spoločnú ideológiu, ktorá je protiruská, antiprisťahovalecká a antižidovská. Na Ukrajine bol minulý rok schválený zákon , ktorý zakázal nacistickú aj komunistickú symboliku, činnosť akýchkoľvek skupín hlásiacich sa ku komunizmu či fašizmu. Nepodarilo sa nám zistiť, kto zo Slovenska podporuje fašizmus, koho Marián Kotleba myslel. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 25.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Fašista

Fašizmus

Strana slobody

Ukrajinských vlastencov

Trizub

zákon


Sme približne dosiahli necelých nejakých 8 percent, tak iba jeden mandát sme získali (v eurovoľbách, pozn.).

Je pravdou ,že strana OĽaNO získala vo voľbých do EP v roku 2014 7,46 %, čo jej vynieslo jeden mandát. Pre porovnanie, strana SDKÚ-DS získala len o niečo viac hlasov - 7,75 %, čo jej stačilo na zisk dvoch mandátov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pravdou


To je presne rozdiel medzi našou vládou a touto novou vládou. Za našej vlády 4 roky boli stabilné energie, boli plus mínus stabilné ceny.

V nasledujúcej tabuľke sú uvedené údaje inflácie a údaje cien za elektrinu a plyn pre domácnosti v SR za roky 2006, 2007, 2008, 2009.

Inflácia elektrinu plyn


Bola predaná poliklinika v Martine a v Liptovskom Mikuláši, budova v hodnote 71 až 77% s tým, že zvyšné finančné prostriedky do výšky znaleckého posudku budú musieť lekári preinvestovať.

Demagog.SK nemá prístup k znaleckým posudkom budov polikliník, ktoré ŽSK predával. V materiáloch je iba uvedené koľko musí súkromný majiteľ po nadobudnutí preinvestovať. Suma, ktorou bola znaleckým posudkom ohodnotená budova sa v materiáloch zastupiteľstva nenachádza. Demagog.SK nezistil cenu stanovenú odhadcom, teda nedokážeme teda porovnať predajnú cenu s cenou odhadu v znaleckom posudku. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Z dokumentu ŽSK o nakladaní s majetkom ŽSK zo dňa 18. februára 2013 o predaji nehnuteľností polikliník v Liptovskom Mikuláši a v Martine je ako podmienka uvedené nasledovné "Pri predaji nehnuteľností polikliniky v Martine: Povinnosť kupujúceho v lehote do 10 rokov od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia príslušnej správy katastra o povolení vkladu vlastníckeho práva k predmetu kúpy, do predmetu kúpy – nehnuteľného majetku použiť sumu vo výške 110 000,00 € na opravy, údržbu a investície do nehnuteľného majetku predmetu kúpy, ktoré budú súvisieť s dohodnutým účelom, t.j. najmä s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, pričom v prvých 5-tich rokoch od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia príslušnej správy katastra o povolení vkladu vlastníckeho práva k predmetu kúpu je povinný na tento účel z vyššie uvedenej sumy použiť najmenej 70 %. Táto povinnosť prechádza aj na právneho nástupcu kupujúceho. Bližšie podmienky preukázania splnenia tejto povinnosti si strany dohodnú v kúpnej zmluve vrátane dojednania zmluvnej pokuty vo výške 30 % zo sumy určenej na opravu, údržbu a investície, za nesplnenie tejto povinnosti." Pri predaji nehnuteľností polikliniky v Liptovskom Mikuláši: "Povinnosť kupujúceho v lehote do 10 rokov od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia príslušnej správy katastra o povolení vkladu vlastníckeho práva k predmetu kúpy, do predmetu kúpy – nehnuteľného majetku použiť sumu vo výške 560 000,00 € na opravy, údržbu a investície do nehnuteľného majetku predmetu kúpy, ktoré budú súvisieť s dohodnutým účelom, t.j. najmä s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, pričom v prvých 5-tich rokoch od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia príslušnej správy katastra o povolení vkladu vlastníckeho práva k predmetu kúpu je povinný na tento účel z vyššie uvedenej sumy použiť najmenej 70 %. Táto povinnosť prechádza aj na právneho nástupcu kupujúceho. Bližšie podmienky preukázania splnenia tejto povinnosti si strany dohodnú v kúpnej zmluve vrátane dojednania zmluvnej pokuty vo výške 30 % zo sumy určenej na opravu, údržbu a investície, za nesplnenie tejto povinnosti." V podmienke sa hovorí o preinvestovaní 70% určenej sumy na poskytovanie zdravotnej starostlivosti a 30% na údržbu, opravu a investície. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Z dokumentu


Nebol zvolený na prvý krát, pretože ani vlastná koalícia mu nebola schopná vysloviť väčšinu.

Nebol zvolený v prvom tajnom hlasovaní, ale až v druhom, pričom podľa vyjadrení poslancov bolo za tým chybné hlasovanie v dôsledku nováčikovskej neskúsenosti s hlasovacím zariadením. Viac sa môžete dočítať tu .

tu


Všetko čo bolo treba bolo zverejnené ...Všetky informácie boli zverejnené, ktoré mali byť podľa zákonov zverejnené. My sme neobišli v žiadnom prípade ani jeden krát zákon. (Puškárová: No sú tam prípady, kedy áno. Nehovorím, že zákon, ale minimálne zákon o slobodnom prístupe k informáciám.)

Fico môže mať pravdu v tom, že informácie boli zverejňované v takom rozsahu, ako to ukladal zákon, nevieme však preveriť všetky prípady, kedy sa tak malo stať. Na druhej strane má pravdu aj Puškárová keď upozorňuje, že ak už novinári žiadali cez zákon o slobodnom prístupe k informáciám niečo nad rámec toho, čo štát musel zverejniť (často napríklad nič), mohli sa stretnúť s problémami- viď napríklad prípad zverejnenia štátnych PPP analýz , ktoré ministerstvo sprístupnilo INEKO/ Michalovi Lehutovi až po dvoch mesiacoch od ich vyžiadania, pričom najskôr ich požiadavku ministerstvo úplne odmietlo, potom súhlasilo len s fyzickým, nie elektronickým sprístupnením.

prípad zverejnenia štátnych PPP analýz


Nové investície, ktoré teraz prinášame, určite o nich viete, či je to LG firma, Žarnovica, Strážske, potom sú to Topoľčianky, automobilový priemysel vo viacerých mestách, (...).

V rámci investičných zámerov avizovaných v máji 2018 predstavil juhokórejský koncern LG zámer investovať 25 miliónov eur do nových výrobných a skladových priestorov v Krušovciach pri Topoľčanoch. Nemecký výrobca túb Tubex ohlásil plán zdvojnásobiť počet ročne vyrobených túb v Žarnovici. Maďarský výrobca ocele ÓAM Ózdi Acélmuvek oznámil odkúpenie skrachovanej oceliarne v Strážskom, aké plány s fabrikou má však zatiaľ nie je známe. V Topolčiankach vzniká nová pálenica na výrobu vínovice z vlastných vín za vyše 100 000 eur. V poradí štvrtú automobilku na Slovensku stavia Jaguar v Nitre. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

avizovaných vzniká


No rozdeľme si tú kauzu, ten prípad Hajekovcou na dve časti. Tá prvá časť sa týka tej zmluvy, ktorá fakticky bola podpísaná po nástupe našej vlády. Bola zrušená ešte predtým. Na 8100 alebo koľko eur. Bola zrušená ešte predtým, čo by o tom médiá začali písať.

Sme .sk uvádza, že k podpísaniu spomínanej zmluvy došlo v júli tohto roka, k odstúpeniu od zmluvy v polovici augusta, kým k medializácii celej kauzy až v septembri.

Sme


Pred voľbami sme zvolávali výbory ku konkrétnym kauzám a podozrenia, konkrétne ku kauze Chovanec, DPH na východnom Slovensku, spolu s poslancami Most-u a teda aj Siete

Pred parlamentnými voľbami, na 25. februára 2016 bol zvolaný mimoriadny branno-bezpečnostný výbor . Témou rokovania výboru mal byť " Postup polície pri vyšetrovaní medializovaného prípadu podvodu s DPH zločineckej skupiny Milana Ch ." Zvolanie výboru navrhli vtedajší opoziční poslanci, no nie je dostupná informácia o tom, o ktorých poslancov presne išlo. Daný výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Pred tohtoročnými voľbami bol zvolaný mimoriadny branno-bezpečnostný výbor ku kauze podvodov DPH Milana Chovanca. Zvolanie výboru navrhli opoziční poslanci, vyplýva to aj z príspevku Daniela Lipšica na facebooku zo dňa 22. februára. V žiadosti okrem zvolania výboru poslanci žiadali aj pozvať ministra vnútra Roberta Kaliňáka a prezidenta PZ Tibora Gašpara. Výbor bol zvolaný na 25. februára, kedy minister vnútra rokoval v Bruseli. Podľa mediálnych informácií sa výboru nemohol zúčastniť ani jeden zo šiestich poslancov za SMER-SD, okrem nich chýbal aj Gábor Gál (Most - Híd) a Alojz Hlina (klub KDH). Na rokovaní sa zúčastnili len štyria opoziční poslanci a predseda výboru, Jaroslav Baška (SMER-SD). Výbor v takom počte nebol uznášaniaschopný. Na rokovanie neprišiel ani pozvaný policajný prezident, Tibor Gašpar. Branno-bezpečnostný výbor mal v minulom volebnom období 13 členov, sedem koaličných poslancov a šesť nominantov opozície (Gábor Gál (Most-Híd), Alojz Hlina (klub KDH), Ľubomír Galko (SaS), Daniel Lipšic (OĽaNO-NOVA, pôvodne KDH), Richard Vašečka (OĽaNO-NOVA), Martin Fedor (Sieť, pôvodne SDKÚ-DS)). Podľa rokovacieho poriadku (.pdf) (s. 24, paragraf 49) predseda musí zvolať výbor, ak o to požiada aspoň tretina členov výboru (v tomto prípade minimálne 4): " Predseda výboru je povinný zvolať schôdzu výboru, ak sa na tom uznesie (...) aspoň tretina členov výboru. Ak nie je v uznesení národnej rady určená alebo v žiadosti uvedená lehota, dokedy sa má schôdza výboru konať, predseda výboru je povinný zvolať schôdzu výboru najneskôr do siedmich dní od prijatia uznesenia alebo od doručenia žiadosti. " Na uznášaniaschopnosť výborov sa vzťahuje paragraf 52 r okovacieho poriadku (.pdf): " Výbor sa môže uznášať, ak je prítomná nadpolovičná väčšina všetkých jeho členov. " K príkladom zvolávania mimoriadnych výborov patria aj mimoriadne schôdze finančného a branno-bezpečnostného výboru z apríla, ktoré sa rovnako venovali kauze s podvodmi DPH. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

branno-bezpečnostný výbor
DPH
príspevku
mediálnych informácií
rokovacieho poriadku
okovacieho poriadku
mimoriadnych


Nie tak dávno ste, pán minister, schválili zvýšenie minimálnej mzdy z 380 na 405 eur.

Podľa napríklad SITA skutočne došlo v roku 2016 k zvýšeniu minimálnej mzdy na 405 eur, oproti roku 2015 , kedy bola minimálna mzda na úrovni 380 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

SITA


Musia sa prísne dodržiavať (vzorce na výpočet energií pozn.), veď sú kontrolované nielen regulovanými subjektami, ktoré si to veľmi dobre strážia, ale aj Európskou komisiou.

Činnosť regulačného úradu pri schvaľovaní cien energií môže kontrolovať Ministerstvo hospodárstva a Ministerstvo životného prostredia. Nevieme aký vplyv má na reguláciu cien EK.

kontrolovať


Vianočný príspevok, bol vyplácaný za nás od roku 2006, neustále sme ho rapídne zvyšovali a na konci nášho volebného obdobia sme už ho chceli pretransformovať na trinásty dôchodok. Taký je príbeh okolo vianočného príspevku.

Vianočné príspevky pre penzistov zaviedla prvá vláda Roberta Fica v roku 2006. Odvtedy sa niekoľkokrát zvyšovali a v roku 2020 boli nahradené trinástym dôchodkom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2006 bola maximálna výška príspevku 2000 Sk (66,38 eur). Pri zavedení eura sa v rokoch 2008 až 2009 vláda zmrazila vianočný príspevok na sume 66,39 eur a nezvyšovala ho až do roku 2013. Koncom roka 2013 bola maximálna výška príspevku 75 eur.

Ďalšie zvýšenie prišlo v roku 2014 – suma stúpla zo 75 eur na 87,26 eur. Vtedy bol zavedený zvýšený vianočný príspevok – 100 eur (ak suma dôchodku alebo úhrnná suma dôchodkov neprekračovala stanovenú hranicu).

Ďalšie a posledné zvýšenie prebehlo v roku 2019 - suma príspevku stúpla z 87,26 eur na 200 eur. Komentujúc dvojnásobný príspevok vtedajší minister práce, sociálnych vecí a rodiny SR Ján Richter (SMER-SD) povedal : „Našou dlhodobou ambíciou je postupne prejsť z tohto príspevku na trinásty dôchodok. [...] Tohtoročné zdvojnásobenie je už výrazným krokom k postupnej transformácií vianočného príspevku.”

V roku 2020 vláda Petra Pellegriniho schválila zavedenie trinásteho dôchodku 4 dni pred parlamentnými voľbami v plnej výške. Nová vláda následne upravila trinásty dôchodok späť do podoby štátnej sociálnej dávky.

príspevky bola bola stúpla zavedený stúpla povedal schválila


Ak si dnes požičiame 1000 eur, tak na konci dňa vraciame len 950 eur.

Výroky Roberta Fica týkajúce sa toho, že Slovensko si požičiava peniaze za záporný úrok sme už overovali a to v relácii O 5 minút 12 zo 6. decembra 2015 a v relácii V politike zo 14. februára 2016. Slovensko si niekoľko krát požičalo peniaze za zápornú úrokovú sadzbu, čo znamená, že za ponúkaný dlhopis štát vráti menej peňazí ako si požičal. Na to, aby sme z každých 1000 požičaných eur vrátili len 950, by však tento záporný úrok musel byť 5 %. V skutočnosti sa dosiahnuté záporné úroky pohybujú v stotinách až desatinách percent. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

O 5 minút 12
V politike
dlhopisy
Minister financií Kažimír
uviedla
Podľa


... už dnes tam máme viac ako 60% väzňov tvoria Rómovia, to je vec, o ktorej rozprával už v roku 2014, v rámci prezidentskej kampane, tiež veľmi populisticky a tendenčne, predseda Smeru-SD a predseda vlády Robert Fico.

Presné štatistiky o národnosti osôb vo výkone trestu odňatia slobody nie sú dostupné, avšak podľa článku denníka SME z roku 2014, ktorý odkazuje na odhad zamestnancov väzníc, približne 60% väzňov tvorili Rómovia. Spomínaný článok vznikol ako reakcia na premiéra Roberta Fica, ktorý sa začiatkom roka 2014 (už počas prezidentskej kampane) vyjadril , že polovicu väzňov na Slovensku tvoria Rómovia, často odsúdení za násilné trestné činy. Kvôli absencií vierohodného štatistického údaju, ktorý by potvrdil alebo vyvrátil uvedené percento o počte rómskych väzňov hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Premiér Fico sa takto vyjadril v súvislosti s policajným zásahom v Moldave na Bodvou v júni 2013, kedy podľa viacerých svedkov policajti obuškami bili Rómov v osade. Podľa autorov článku z roku 2014 " Premiér Robert Fico zavádzal, keď tvrdil, že polovicu väzňov na Slovensku tvoria Rómovia, často odsúdení za násilné trestné činy. Fico tak obhajoval tvrdý zásah polície počas razie v Moldave nad Bodvou. Rómov je vo väzniciach naozaj veľa, no väčšinou nejde o násilníkov ." Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

článku vyjadril zásahom článku


Sme aj v Afganistane viac než 10 rokov...

Je pravdou, že slovenská vojenská účasť v Afganistane je od roku 2002, a teda pôsobí v tejto krajine už viac než desať rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo obrany SR o slovenskej prítomnosti v Afganistane uvádza: "Slovenská republika sa zapojila do úsilia o stabilizáciu Afganistanu v roku 2002, keď bola v rámci operácie Trvalá sloboda vyslaná do Afganistanu ženijná jednotka. Táto 40-členná stavebná letisková čata vykonávala svoje úlohy od októbra 2002 na letisku Bagram. Slovenská republika posilnila účasť OS SR v Afganistane už v rámci operácie ISAF vyslaním 16-člennej odmínovacej jednotky na medzinárodné letisko Kábul (KAIA) a jedného dôstojníka do veliteľstva KAIA. V októbri 2006 boli obe jednotky (pod novým názvom multifunkčná ženijná jednotka) zlúčené, pričom sa pôsobiskom tejto jednotky stalo letisko KAIA. V priebehu marca až mája 2007 bola jednotka presunutá na letisko v Kandaháre, kde pôsobila do konca roka 2012 (jej pôsobenie bolo ukončené uznesením NR SR č. 117/2012 z 24. júla 2012). ...v septembri 2011 do operácie vyslaný tím špeciálnych síl (SOTU). Príslušníci 5. pluku špeciálneho určenia zo Žiliny plnili v Afganistane úlohy výcviku a mentoringu špeciálnych jednotiek afganskej národnej polície. Pôsobenie SOTU bolo ukončené v mesiaci marec 2013. Aktuálna štruktúra kontingentu OS SR v operácii ISAF je nasledujúca:· veliteľstvá operácie ISAF (20/20) strážna jednotka na leteckej základni Kandahár (KAF) (179/177) národný podporný prvok - NSE, provincia Kandahár (22/21) operačné a výcvikové tímy – CSS MAT, provincia Uruzgan (10/10) EOD TF Paladin-S, provincia Kandahár (4/4)" Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstvo obrany SR


Sa podarilo predpokladám vyjednať, že nový objem peňazí z európskych fondov bude ešte väčší ako bol v predchádzajúcom období.

Hoci Robert Fico informoval, že Slovensko by malo dostať vyšší objem peňazí z EÚ v budúcom programovacom období, výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako neoveriteľný, nakoľko nepoznáme konečnú, oficiálnu dohodu, keďže ešte nie je prijatá dohoda o viacročnom európskom rozpočte na obdobie 2014 - 2020. Podľa portálu Euractiv.sk uviedol Robert Fico na rokovaní zástupcov Rady vlády pre partnerskú dohodu, že by Slovensko malo dostať v novom programovacom období 2014 - 2020 podstatne viac peňazí z EÚ. "Fico naznačil, že by malo ísť o sumu na úrovni 15 až 16 mld. eur, vrátane poľnohospodárstva. Dnes je to viac ako 13 mld. eur." Ako uvádza portál Euractiv, na vládu čakajú rokovania s Európskou komisiou a konečnú dohodu by sme mali poznať v prvej polovici 2013. Rovnaké či podobné informácie uvádzajú aj SITA (20. novembra 2012): "Slovensko by chcelo mať v budúcom programovom období eurofondov 2014 až 2020 k dispozícii predbežne okolo 14 mld. eur z peňazí Európskej únie (EÚ)." TASR (22. novembra 2012): "Podľa zdrojov, ktoré si neželali byť menované, by sa Slováci v budúcom sedemročnom období mohli tešiť z vyšších príjmov. Otázka, či to budú iba stovky miliónov eur alebo jedna či dve miliardy, by mohla byť zodpovedaná už počas summitu, ak lídri EÚ dospejú ku konečnému kompromisu." Rámec pre viacročný európsky rozpočet na obdobie 2014 - 2020 zatiaľ ešte nie je prijatý. Ďalšie rokovania budú podľa Euractiv.sk pokračovať 7. - 8. februára 2013 v Bruseli, kde by mohla padnúť konečná dohoda. Pokiaľ nie je uzatvorená konečná dohoda o rámci pre viacročný európsky rozpočet na obdobie 2014 - 2020, hodnotíme výrok Roberta Kaliňáka ako neoveriteľný.

Euractiv.sk

SITA

TASR

Euractiv.sk


Pán Blaha, viete o tom, že v Taliansku tento zákon presadila sociálna demokracia? Viete o tom, že v Taliansku majú odluku politických strán od štátu?

Miškov hovorí o bývalej talianskej vláde, ktorá naozaj aj bola, ako upozornil, sociálno-demokratická a na ktorej čele bol premiér Enrico Letta. Talianskemu premiérovi sa zákon o zmene financovania politických strán podarilo presadiť aj napriek svojmu krátkemu pôsobeniu. Výrok Juraja Miškova hodnotíme preto ako pravdivý. Taliansky parlament tento zákon schválil v decembri roku 2013. Ide v ňom o trojročné, postupné znižovanie množstva peňazí na financovanie politických strán, zakončené v roku 2017 jeho úplným zrušením. „ Na základe vládou schváleného dekrétu sa suma 91 miliónov eur vyčlenená na financovanie strán v roku 2013 zníži o 25 percent. Štátna podpora sa v ďalších rokoch bude postupne znižovať, až do jej úplného zrušenia v roku 2017. Politické strany sa budú musieť spoliehať len na sponzorské príspevky, ktoré bude možné odpočítať zo daňového základu. Maximálna výška takýchto príspevkov bola stanovená na 300-tisíc eur v prípade jednotlivcov a 200-tisíc eur v prípade firiem a iných darcov. “ Informáciu 13. decembra 2013 priniesla aj nemecká tlačová agentúra DPA v článkoch denníka Der Tagesspiegel a týždenníka Der Spiegel .

zákon
schválil
financovanie
Der Tagesspiegel
Der Spiegel


Predať sa to (pozemok pod futbalovým štadiónom, pozn.) môže vtedy, keď tam investor preinvestuje 6 miliónov eur.

V zmluve medzi mestom Trenčín a AS Trenčín, a.s týkajúcej sa výpožičky nehnuteľností, uzatvoreniu budúcej kúpnej zmluvy, zmluvy o uzatvorení budúcej zmluvy o výpožičke a nájomnej zmluvy sa uvádza, že pozemky pod futbalovým štadiónom sa môžu predať po dokončení výstavby futbalového štadióna a začatí jeho užívania. Dôvodom pre odstúpenie od zmluvy je ak postavený štadión nebude podľa znaleckého posudku aspoň v hodnote 6 miliónov € s DPH. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Článok IV, odstavec 1 uvádza že po dokončení stavby futbalového štadióna a začatí jeho užívania môže ktorákoľvek zo zmluvných strán vyzvať druhú zmluvnú stranu na uzatvorenie kúpnej zmluvy, ktorej predmetom bude prevod vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam a hnuteľným veciam, ktoré užíva Vypožičiavateľ (AS Trenčín, a.s) na základe zmluvy o výpožičke uzavretej medzi zmluvnými stranami. V ustanoveniach zmluvy o výpožičke nehnuteľnosti je uvádzaný ako jeden z dôvodov možnosti odstúpenia požičiavateľa (Mesto Trenčín) od zmluvy tento: hodnota nového futbalového štadióna s príslušenstvom podľa znaleckého posudku nepresiahne sumu min. 6.000.000,- € s DPH. Ďalej sa v zmluve uvádza, že požičiavateľ (mesto Trenčín) berie na vedomie: predpokladaný rozsah investície vypožičiavateľa vo výške min. 6 000 000,- € s DPH, ktorú vypožičiavateľ plánuje použiť na vybudovanie a sfunkčnenie nového futbalového štadióna. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zmluve


Nemôžem s vami súhlasiť, pretože vyvíjame aj v parlamente iniciatívu… predložili sme napríklad s pánom Slotom prvý zákon a prešiel do druhého čítania, takže ...

R. Rafaj a J. Slota predložili 23. septembra 2010 návrh na vydanie zákona ktorým sa dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov. Zákon sa týka falšovania a pozmeňovania údajov na tachometri motorového vozidla.

návrh na vydanie zákona


Ja by som nezúžil migrantov povedzme len na Líbyu, kde fakt je problém, nemáme s kým rokovať, ale napríklad tam sú aj Albánci. Však v Maďarsku je viac ako 10 000 Albáncov, nehovoriac o tom, že Kosovčanov tam prišlo tiež veľa a tak ďalej.

Len v januári 2015 prekročilo srbskú hranicu a smerovalo ďalej do Maďarsko viac ako 10-tisíc kosovských Albáncov, teda občanov Kosova. Žiadali o azyl v Maďarsku, informácie potvrdzuje aj Reuters a dodáva, že sa jedná o výrazný nárast počtu migrantov z Kosova oproti napríklad roku 2013, kedy počas celého roka prišlo do Maďarska 6 000 migrantov. Za rok 2014 to bolo celkovo 21 000 Kosovčanov. Podľa dát FRONTEXU za obdobie január až máj bolo evidovaných celkovo viac ako 50 000 migrantov prichádzajúcich do Maďarska, z čoho viac ako polovica boli Kosovčania, čiže viac ako 25 000. Druhí najpočetnejší boli migranti z Afganistanu-vyše 11 000, a Sýrie- vyše 7 000. Viaceré zdroje potvrdzujú aj Albáncov, ako významnú časť migrantov prichádzajúcich do Maďarska. Fico hovorí o čísle viac ako 10-tisíc. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

januári prekročilo Reuters FRONTEXU zdroje


Produktivita práce v slovenských nemocniciach sa oproti situácii spred covidu tam ešte nevrátila, my sme klesli počas covidu a my sme sa nevyšplhali v produktivite v počte operácií na predcovidové obdobie, lebo dnes tým nemocniciam platíme len to, že stand by, že sú, nie že skracujú čakačky.

Počas pandémie covid-19 došlo v slovenských nemocniciach k poklesu počtu operácií. Ani v nasledujúcich rokoch sa operačné výkony nevrátil na predpandemickú úroveň. Dáta operačných výkonov ukazujú, že v roku 2023 bolo operácií o takmer pätinu menej než v roku 2019. Pokles výkonov môže byť aj dôsledkom spôsobu financovania nemocníc, ktorý nemotivovuje k zvyšovaniu objemu zdravotnej starostlivosti. Výrok Tomáša Szalaya hodnotíme ako pravdivý.

Dáta zdravotných poisťovní ukazujú, že počas pandémie covidu-19 prišlo v slovenských nemocniciach k výraznému zníženiu počtu operácií. V rokoch 2020 a 2021 bol počet výkonov výrazne nižší ako pred pandémiou. V roku 2022 prišlo k čiastočnému zlepšeniu, stále však nebola dosiahnutá úroveň z roku 2019. V roku 2023 počet operačných výkonov opäť klesol o približne 5% v porovnaní s predchádzajúcim rokom a až o 19% oproti roku 2019.

Tieto dáta sa týkali vybraných 23 terapeutických operačných výkonov, ktoré tvoria približne 60 % objemu všetkých operácií na Slovensku, a ktoré sa mali sledovať v rámci projektu stratifikácie nemocníc. Dáta spracoval Inštitút pre ekonomické a sociálne reformy INEKO.

Počet operačných výkonov v nemocniciach. Zdroj: INEKO na základe dát zdravotných poisťovní

Do konca roka 2023 boli nemocnice na Slovensku financované od zdravotných poisťovní prevažne prostredníctvom paušálnych platieb za očakávaný objem vykonanej ústavnej starostlivosti. Systém paušálnych platieb, kedy zdravotné poisťovne posielajú platby bez ohľadu na reálny výkon, nemotivuje nemocnice, aby sa snažili poskytnúť čo najväčší objem zdravotnej starostlivosti. Čím menej zdravotnej starostlivosti totiž nemocnice poskytnú, tým lepší výsledok hospodárenia si vďaka paušálnym platbám zabezpečia.

Od 1. januára 2024 sa na Slovensku začal postupne zavádzať systém DRG (Diagnosis Related Groups), ktorý určuje platby nemocniciam na základe konkrétnych diagnóz a liečebných postupov, čím zohľadňuje skutočnú náročnosť hospitalizácie.

V prvej fáze implementácie DRG, ktorá začala v apríli 2025, systém pokrýva približne 15 % hospitalizačných prípadov, ako sú napríklad pôrody či výmeny kĺbov. Plánuje sa, že do roku 2027 bude tento systém tvoriť až 40 % úhrad. V súčasnosti sú však nemocnice z veľkej časti stále financované cez paušálne platby.

Dáta financované nemotivuje zavádzať pokrýva


Čiže ak to dáme do nejakého súhrnu, áno, miera klientelizmu a korupcie je na Slovensku dlhodobo vyššia ako je priemer v Európskej únii. To má nejakú tradíciu a ja predsa tu nebudem rozprávať, že to tak nie je. Jednoducho je to tak, máme problém aj v súdnictve.

Nevieme podľa akého rebríčka to Fico meria.


Rozprávame sa o tom ako sa všetky dôchodky budú zvyšovať ľuďom o rovnakú sumu a nie o rovnaké percento. To bol ďalší z tých našich návrhov.

Na základe informácii na webovej stránke občianskeho hnutia obyčajní ľudia sa spomína spravodlivá valorizácia dôchodkov, ktorá znie: „Navrhujeme, aby bol prijatý zákon o spravodlivej valorizácii dôchodkov, na základe ktorého sa bude zvyšovať dôchodok všetkým dôchodcom nie o rovnaké percento ale o rovnakú sumu.“

webovej stránke


Pretože tam je dnes jadro problémov. Na jednej strane je to veľká kritika jednotlivých kandidátov na sudcu Ústavného súdu a na druhej strane rozhodnutia pána prezidenta, ku ktorým prijal Ústavný súd rozhodnutia, ale zároveň aj odmietol tento kompetenčný konflikt vysvetliť alebo rozhodnúť o tomto kompetenčnom konflikte tým, že odmietol podanie v tejto otázke. Čiže máme nejaké vysvetlenie v odôvodnení rozhodnutia Ústavného súdu.

Lucia Žitňanská hovorí o nevymenovaní ústavných sudcov prezidentom, ktorých prípad nie je vyriešený ani doteraz. Pätica kandidátov na ústavných sudcov podalo žalobu na ústavný súd, že prezident svojim rozhodnutím nevymenovať ďalších ústavných sudcov porušil ich práva. O sťažnosti troch kandidátov senát Ústavného súdu rozhodlo v ich prospech, ďalší dvaja svoju sťažnosť stiahli. Prezident Kiska v auguste 2015 požiadal Ústavný súd o výklad ústavy, čo patrí medzi základné úlohy Ústavného súdu. Súd v rozhodnutí z októbra 2015 odmietol výklad, teda odmietol vysvetliť kompetenčný konflikt, v odôvodnení sa pritom uvádza istý doporučený postup, ako mal Kiska podľa súdu postupovať. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Andrej Kiska po nastúpení do funkcie mal vymeniť troch ústavných sudcov namiesto tých, ktorým funkčné obdobie končilo 4. júla 2014. Národná rada nominovala šesť sudcov, z nich mal prezident vybrať trojicu nových sudcov. Prezident však vymenoval iba Janu Baricovú, ostatných vymenovať odmietol s tým, že nie sú dostatočne kvalifikovaní a nie je u nich preukázateľný dlhodobý záujem o ústavné súdníctvo. Tento krok prezidenta kritizoval napríklad aj Robert Fico. Odmietnutá pätica sudcov (Imrich Volkai, Ján Bernát, Juraj Sopoliga, Eva Fulcová a Miroslav Ďuriš) podali sťažnosť na Ústavný súd. Prvý senát Ústavného súdu rozhodol v prípade sťažnosti Evy Fulcovej, Juraja Sopoligu a Miroslava Ďuriša v marci 2015, že prezident porušil ich práva keď odmietol ich vymenovanie. Pritom sa zistilo, že došlo k chybám zo strany senátu, písomné rozhodnutie poslané Kiskovi a verejné vyhlásenie rozhodnutia sa líšili . Jeden z členov senátu, ústavný sudca Rudolf Tkáčik vydal k rozhodnutiu senátu odlišné stanovisko, informuje Pravda : " Uvádza v ňom, že nesúhlasí s väčšinovým rozhodnutím senátu ústavného súdu, ani s jeho odôvodnením. Podľa jeho názoru je sťažnosť založená na názore sťažovateľov, podľa ktorého bolo povinnosťou prezidenta vymenovať troch zo šiestich navrhnutých kandidátov. Pretože prezident tak neurobil, porušil tak údajne základné právo sťažovateľov. Žiaden zo sťažovateľov však nemôže vedieť, či by patril do skupiny vymenovaných, ak by prezident z predložených šiestich kandidátov vymenoval troch sudcov ústavného súdu." Šťažnosť Imricha Volkaia a Jána Bernáta mal posúdiť druhý senát Ústavného súdu, tí však pred zasadaním senátu svoju sťažnosť stiahli . Po tomto rozhodnutí prezident požiadal Ústavný súd o výklad ústavy, či prezident môže odmietnuť vymenovať parlamentom zvolených kandidátov na ústavného sudcu a že či kandidáti, ktorí stiahli svoje žaloby sa považujú ešte za kandidátov. Ústava pritom v 134 (2) hovorí „ Sudcov ústavného súdu vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať .“ " Prezident vymenúva a odvoláva sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky, predsedu a podpredsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky a sľub generálneho prokurátora " V októbri 2015 prišlo rozhodnutie Ústavného súdu vo veci žiadosti Kisku, súd odmietol výklad ústavy. Súd odmietol výklad ústavy s tým, že nenašiel spor, ktorý by sa týkal práve toho výkladu: " napriek reálnej existencii sporu medzi navrhovateľom a národnou radou v súvislosti s otázkou, či v danom prípade došlo alebo nedošlo k zániku kandidatúry dvoch kandidátov na sudcu ústavného súdu, je návrh navrhovateľa potrebné v tejto časti považovať za zjavne neopodstatnený, keďže ním žiada o výklad takých ustanovení, ktoré nie sú predmetom ústavnej úpravy, ale sú predmetom „len“ zákonnej úpravy, a teda v danom prípade predmetný spor nemá požadovanú kvalitu, t. j. nejde o spor týkajúci sa výkladu ústavy alebo ústavného zákona, ale „len“ o spor o výklad zákonnej, resp. podzákonnej právnej úpravy ." Ďalej v odôvodnení je naznačený postup, ako mal podľa Ústavného súdu Kiska postupovať: " Prezident je teda povinný z dvojnásobného počtu kandidátov na sudcu ústavného súdu vymenovať presne polovicu za sudcov ústavného súdu, a teda prezident nie je oprávnený z dvojnásobného počtu kandidátov na sudcu ústavného súdu vymenovať menej ako polovicu za sudcov ústavného súdu z dôvodu, že sa domnieva, že existujú dôvody závažnej skutočnosti vzťahujúce sa na osobu kandidátov, ktoré relevantne spochybňujú ich schopnosť vykonávať funkciu sudcu ústavného súdu spôsobom neznižujúcim vážnosť funkcie sudcu a ústavného súdu. Nad rámec už uvedeného ústavný súd pre úplnosť dodáva, že ak mal prezident pochybnosť o tom, ako vykladať ním označené ustanovenia ústavy, mal sa na ústavný súd obrátiť skôr, ako rozhodol o aplikácii ním presadzovaného výkladu predmetných ustanovení ústavy, a teda skôr, ako ústavný súd na základe ústavných sťažností kandidátov na sudcov ústavného súdu vyslovil, že aplikáciou ním presadzovaného výkladu došlo k porušeniu práv kandidátov na sudcov ústavného súdu. Prezident mal teda postupovať obdobne, ako to bolo v prezidentom opakovane pripomínanom konaní vedenom na ústavnom súde pod sp. zn. PL. ÚS 4/2012 (postup Ivana Gašparoviča v prípade nevymenovania Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora, pozn.), kde prezident najprv počkal do rozhodnutia ústavného súdu o výklad ústavy a až následne rozhodol o (ne)vymenovaní generálneho prokurátora Slovenskej republiky ." Vo februári 2016 sa skončilo funkčné obdobie aj ďalšiemu ústavnému sudcovi, Národná rada si zvolila kandidátov na toto miesto v osobe Jany Laššákovej Mojmíra Mamojku. Prezident pritom sa zaviazal, že o osobe nového sudcu nerozhodne pred marcovými parlamentnými voľbami. Kritiku za toto rozhodnutie dostal aj od vtedajšieho predsedu parlamentu Petra Pellegriniho, aj od šéfky Ústavného súdu, Ivetty Macejkovej. Vyčítali mu, že týmto rozhodnutím znemožní fungovanie Ústavného súdu, kde po februári zostalo iba desať sudcov na mieste 13, ktorý počet určuje ústava. Po voľbách a po vzniku koalície prezident absolvoval diskusie s kompetentnými, Andrej Danko, predseda parlamentu pripustil, že Národná rada príde s novými kandidátmi na post ústavných sudcov.

vymenoval odmietol porušil líšili Pravda stiahli požiadal Ústava rozhodnutie odôvodnení nerozhodne diskusie


Musíme sa vrátiť ku projektu Filiálky, ktorý už bol pripravený do etapy územného rozhodnutia, súťažil sa zhotoviteľ, súťaž ukázala, že sa to dá spraviť lacnejšie. Ten projekt je odfinancovateľný z prostriedkov EÚ.

Je pravda, že v roku 2012 bola vyhlásená súťaž na prvú etapu Filiálky. Najlacnejšia ponuka bola o 36 % lacnejšia ako sa pôvodne očakávalo. V auguste 2013 Ministerstvo dopravy uviedlo, že projekt Filiálky nie je úplne pochovaný a pre programovacie obdobie 2014-2020 sa uvažuje o technicky a ekonomicky vhodnom náhradnom projekte regionálnej stanice pre prímestskú vlakovú dopravu. Teda aj Ministerstvo dopravy verí, že modifikovaný projekt Filiálky my mohol byť odfinancovateľný zo zdrojov EÚ. Je taktiež pravdou, že prvá etapa projektu Filiálky dostala územné rozhodnutie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA , 6. augusta 2013: " Pozastavený projekt vybudovania podzemnej železničnej trate v Bratislave medzi stanicou Predmestie a novou stanicou Filiálka pri Trnavskom mýte nie je podľa ministerstva dopravy ešte pochovaný. Pre nové programové obdobie eurofondov 2014 až 2020 rezort pripravuje technicky a ekonomicky vhodný náhradný projekt regionálnej stanice pre prímestskú vlakovú dopravu. Stanice by mali mať kratšie nástupištia umiestnené v menšej hĺbke pod povrchom a najmä bližšie k nadväzujúcim zastávkam MHD. Železnice vyhlásili verejnú súťaž na prvú časť projektu Filiálka vo februári 2012, keď bol ministrom dopravy Ján Figeľ (KDH). Ponuky siedmich uchádzačov sa otvárali vlani 23. júla, pričom predpokladaná cena prác plánovaných na tri roky bola 424 mil. eur bez dane z pridanej hodnoty. Financované mali byť z Kohézneho fondu Európskej únie a zo štátneho rozpočtu cez Operačný program Doprava. Najlacnejšie chcela práce vykonať skupina Doprastav, a.s. a Subterra a.s. Praha, a to za 269,6 mil. eur, čo oproti odhadovaným nákladom bolo 64 %." SITA , 20. novembra 2012: " Ž eleznice vyhlásili verejnú súťaž na prvú časť projektu Filiálka vo februári tohto roka (roka 2012, pozn.). Ministrom dopravy bol vtedy ešte Ján Figeľ (KDH). Ponuky siedmich uchádzačov sa otvárali 23. júla , pričom predpokladaná cena prác plánovaných na tri roky bola 424 mil. eur bez dane z pridanej hodnoty. Ján Figeľ, ešte ako minister dopravy vyhlásil tender na prvú časť projektu Filiálka vo februári 2012. V auguste 2012 hovorca Ministerstva dopravy vyhlásil , že štúdia o uskutočniteľnosti je stále v procese spracovávania. Inými slovami, ŽSR vyhlásili tender skôr ako bol známy výsledok štúdie o uskutočniteľnosti, o ktorej Ján Počiatek informoval v októbri 2012. Aktualizácia z 31. decembra 2012 projektu prepojenia železničného koridoru TEN-T s letiskom a železničnou sieťou v Bratislave hovorí o zastavení časti A - Bratislava predmestie-Bratislava filiálka-Bratislava Petržalka. "Na základe výsledkov štúdie realizovateľnosti IDS Bratislava, ktorá bola vypracovaná v zmysle požiadaviek Európskej komisie a technických expertov EÚ (JASPERS) bol projekt vyradený z OPD na roky 2007-2013. Všetky práce sú zastavené." Návrh revízie Operačného programu Doprava 2007 - 2013: "Úspešná implementácia projektu Bratislava Predmestie – Bratislava Filiálka bola vzhľadom na predpokladaný objem finančných prostriedkov potrebných na jeho realizáciu (424 mil. Eur, 76 % alokácie PO 4) rozhodujúca pre vyčerpanie prostriedkov alokovaných v prioritnej osi.2. V súvislosti s prípravou implementácie tohto projektu boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany Európskej komisie (EK) a ukončenie realizácie stavebných prác do konca programového obdobia . - Vzhľadom k neexistencii aktualizácie štúdie realizovateľnosti, ktorá by potvrdzovala vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť zvoleného variantu projektu ... - Možné predlžovanie procesu verejného obstarávania uplatňovaním námietok zo strany jednotlivých uchádzačov/záujemcov zapojených do verejnej súťaže a tým ohrozenie ukončenia výstavby projektu do konca obdobia oprávnenosti výdavkov... - Absencia stavebných povolení potrebných na začatie výstavby." Ministerstvo dopravy v októbri 2012 informovalo o negatívnych záveroch štúdie Filiálka s novou železničnou stanicou, na základe ktorých sa Filiálka sa v aktuálnom programovom období nezrealizuje. SITA , 20. novembra 2012: "Projekt Filiálka má podľa štúdie síce určitú perspektívu, ale nie s takými technickými parametrami, s akými bol navrhnutý." Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

dostala SITA SITA vyhlásil Aktualizácia Návrh informovalo SITA


Je úplne zrejmé, ak si pozrieme štatistiky, napríklad na báze OECD, že najlepšie rasty sme dosahovali 2000 až 2008, to znamená, keď sa realizovali reformy (...) dobiehali sme Nemecko, Benelux, USA a ázijských tigrov.

Je pravdou, že Slovensko dosahovalo v priemere najvyššie rasty od roku 2000 do roku 2008, teda aj v čase realizovania reforiem. Je rovnako pravdou, že sme dobiehali vyspelé krajiny (dáta OECD ). Zároveň je korektné dodať, že naďalej tieto krajiny dobiehame, no relatívne pomalšie.

V období 2000 - 2008 skutočne dochádzalo k sérii ekonomických reforiem , z ktorých môžme spomenúť zavedenie rovnej dane, reformy dôchodkového systému či fiškálnu decentralizáciu. Ich prehľad ponúka napríklad INEKO (.ppt). Taktiež došlo k vstupu do EÚ. Vzťah medzi týmito reformami a rastom však nie je jednoznačný, a preto ho nehodnotíme.

OECD reforiem ponúka


V Nitre sa stavia nová fabrika indickej automobilky Jaguár – Land Rover. Táto firma dostala od štátu dotácie rádovo v stovkách miliónov eur. Ľuďom v kraji sľubovali tisíc eurové platy. Namiesto toho však zaplavili celú Nitru arogantnými a agresívnymi robotníkmi z Balkánu.

Tento výrok vyslovil Milan Uhrík v rámci rozhovoru pre portál Hlavné správy. Výdavky štátneho rozpočtu na výstavbu priemyselného parku pre spoločnosť Jaguar Land Rover sa podľa medializovaných informácií naozaj pohybujú "rádovo v stovkách miliónov eur," dotácie však predstavujú len časť z tejto sumy. V médiách sa takisto objavili informácie o ponúkaných mzdách v tejto firme, ktoré sa skutočne pohybujú okolo Uhríkom spomínanej cifry 1 000 €. Nemožno však určiť, akej národnosti sú súčasní či budúci zamestnanci tejto firmy. Výrok Milana Uhríka preto hodnotíme ako zavádzajúci.

rozhovoru
objavovali
rozhodla
podpísaná
130 miliónov eur
reagovala
oslobodilo
oznamu o verejnom obstarávaní
použiť
tu
tu
tu
tu


Ja som veľký kritik sociálneho systému na Slovensku. Máme tu 200 chaotických dávok. Napríklad príspevok pri opatrovaní sa skladá z niekoľkých štruktúr.

Z povahy výroku nemožno presne určiť, ktoré dávky má Andrej Danko na mysli. Ak však spočítame všetky sociálne dávky a príspevky, ktoré v rámci sociálnej politiky vypláca štát občanom, dostaneme oveľa nižší počet. V druhej časti výroku má Danko zrejme na mysli príspevok na opatrovanie ťažko zdravotne postihnutej osoby (ŤZP), ktorý sa naozaj môže skladať z niekoľkých príplatkov a má viacero výnimiek. Nakoľko však štruktúru tohoto príspevku použil Danko ako príklad jednej z "200 chaotických dávok," hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci.

skladá
.rtf
dôchodkov
príspevky
príspevok
príspevok
príspevok
na opatrovanie


Na začiatku vtedy, keď sme tvorili vôbec koaličnú radu, tak mali požiadavky na prvej koaličnej rade, aby sme otvorili, či by mohli byť zúčastnení (OKS, pozn.), povedzme, týchto rokovaní koaličných rád.

O záujme zúčastňovať sa koaličných rád píše napríklad sme.sk . O. Dostál hovoril, že záujem zúčastňovať sa koaličných rád formulovali hneď na začiatku volebného obdobia.

sme.sk


V priebehu tohto týždňa bolo vyhlásených 70 mimoriadnych situácií, z toho 3 mimoriadne situácie dokonca na úrovni okresov, Kysucké Nové Mesto, Čadca a Námestovo.

V priebehu týždňa uplynulého pred nahrávaním relácie (14.1.- 20.1. 2019) boli vyhlásené tri mimoriadne situácie na úrovni spomínaných okresov, v rámci daných okresov bola teda vyhlásená mimoriadna situácia v 26 obciach a agentúrne správy spomínajú ďalších vyše 30 obcí. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa tlačovej správy uverejnenej na stránke MV SR bolo celkom päť obcí, ktoré vyhlásili mimoriadnu situácie ešte v predchádzajúcom týždni: Klokočov, Čadca, Lutiše, Terchová a Olešná. Spomínané tri okresy (okres Kysucké Nové Mesto, okres Čadca a okres Námestovo) vyhlásili 15. januára 2019 mimoriadnu situáciu na celé územie okresu, a tým do stavu mimoriadnej situácie dostali všetky obce spadajúce pod daný okres. V týchto troch okresoch je dokopy 61 samospráv, čo však nevyhnutne neznamená, že všetky vyhlásili mimoriadnu situáciu. Obcí z týchto troch okresov, ktoré vyhlásili mimoriadnu situáciu pred tým, než boli do nej vďaka rozhodnutiu prednostov OÚ automaticky zaradené bolo celkom 26 (okres Čadca – 10 obcí, okres Kysucké Nové Mesto – 3 obce a okres Námestovo – 13 obcí). Podľa tlačovej správy TASR bola počas tohto týždňa mimo troch vyššie spomínaných okresov vyhlásená mimoriadna situácia „v ďalších vyše 30 obciach.“

tlačovej správy
TASR


No k tým informáciám. Kto ich mal, pani Puškárová? Pozrite si titulky novín po voľbách, kedy zrazu sa objavili veci, ktoré ministerstvo pod vedením práve pána Počiatka zatajovalo. Nebola zverejnená daňová prognóza, neboli vypracované východiská štátneho rozpočtu napriek tomu, že to zákon vláde prikazuje. Štátny záverečný účet, ktorý vždy býva zverejňovaný v apríli, máji, bol zverejnení dva dni po voľbách.

Ide o obľúbený Miklošov argument, použil ho už V politike (12.9.) a rovnako tak v relácií Na telo (3.10.). Prvá tohtoročná daňová prognóza bývalej vlády bola zverejnená až po zasadnutí Výboru pre daňové prognózy MF SR dňa 22.6.2010. Podľa základného metodického rámca pre tvorbu rozpočtu verejnej správy MF SR zo dňa 30. mája 2008 sa východiská štátneho rozpočtu spravidla predkladajú do konca marca ( „....sekcia rozpočtovej politiky, ktorá v období od 15. februára do konca marca spracuje návrh východísk rozpočtu verejnej správy a predloží tento návrh na rokovanie vlády“ ), no na stránke MF SR do siedmeho októbra figurovali len rámcové dokumenty z roku 2009 t.j. návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2010-2012 zo dňa 21.4.2009, čo explicitne potvrdzuje Miklošovo tvrdenie o nepripravenosti východísk štátneho rozpočtu. Štátny záverečný účet bol predložený až dva dni po parlamentných voľbách 2010 dňa 14.júna 2010 , čo bolo síce v medziach zákona (keďže štátny záverečný účet má byť zo zákona zverejnený najneskôr do 30.06.), ale napr. v rokoch 2005 a 2003 bol štátny záverečný účet predložený už v apríli.

Prvá tohtoročná daňová prognóza

bol predložený

14.júna 2010


Po druhé, zvyšujete v roku 2011 zadĺženie z 5000 eur na 5700 eur na jednu osobu.

Takže najskôr overíme prvú časť výroku, a to či dlh na osobu v SR za rok 2010 bol skutočne cca 5000 eur. Počet obyvateľov k 31. decembru 2010 bol 5435273. Výška verejného dlhu v roku 2010 dosiahla výšku 41% HDP. HDP v roku 2010 bolo vo výške 65,91 mld. eur. 41% z 65,91 mld. je 27,0231 mld. eur. A tento dlh vydelíme počtom obyvateľov, dostávame dlh 4972 eur na obyvateľa, čiže cca 5000 eur. Čiže táto časť výroku R. Fica je pravdivá. Údaje za rok 2011 zatiaľ nie sú známe, preto budeme vychádzať z odhadov. Podľa rozpočtu schváleného na rok 2011, v tomto roku by mal byť deficit štátneho rozpočtu vo výške 3,81 mld. eur. (k 24. októbru 2011 bol schodok štátneho rozpočtu 2,63 mld. eur, pozn.). Takže sa zdá, že rozpočtový deficit 3,81 mld. eur môžeme považovať za pravdepodobný. Pripočítajme teraz k štátnemu dlhu z roku 2010 (27,0231 mld. eur) štátny deficit za rok 2011. (Štátny dlh je v podstate iba súčet deficitov jednotlivých rokov, pozn.) Vyjde nám číslo 30,8331, čo predstavuje predpokladanú výšku štátneho dlhu v mld. eur za rok 2011. Počet obyvateľov k 30. júnu 2011 bol 5440078. Ak vydelíme teraz štátny dlh počtom obyvateľov dostaneme dlh na obyvateľa. T.j. 5668 eur je výška dlhu na obyvateľa. Na základe daných výpočtov môžeme považovať výrok R. Fica za pravdivý.

Počet obyvateľov
Výška verejného dlhu
deficit štátneho rozpočtu
Počet obyvateľov


(Daniel Lipšic, pozn.) zriadil vyšetrovací tím na vyšetrovanie kauzy Gorila.

Minister vnútra Daniel Lipšic zriadil 9. januára 2012 vnútra špeciálny tím na vyšetrenie kauzy Gorila. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zriadil vnútra


Sme jedna z mála krajín v Európe, ktorá sa vzdala komplet celého bankového sektoru.

Robert Fico jednak nepravdivo tvrdí, že sme sa vzdali komplet celého bankového sektoru, a jednak nepravdivo poukazuje na to, že sme jedna z mála krajín v Európe, ktorá má podobne vysoký podiel zahranicného kapitálu vo svojich bankách.

Co sa týka slovenského bankového sektoru, štát v súcasnej dobe kontroluje dve banky - EXIMBANKA SR a Slovenská zárucná a rozvojová banka . Okrem toho štát kontroluje menší balík akcií v Poštovej banke . Podla centrálnej banky tvorí podiel zahranicného základného imania bánk na Slovensku až 92,59%. Pri overovaní výroku je preto nutné poznamenat, že nie je teda úplne pravda, že by sme sa vzdali komplet celého bankového sektoru.

Pri porovnávaní miery privatizácie a internacionalizácie bankového sektoru, je dôležité primárne vystihnút dáta z krajín strednej s východnej Európy, ktoré sú si históriou politického zriadenia a teda i svojim tranzicným charakterom po roku 1989 mimoriadne podobné.

V prípade Ceskej republiky platí, že sektor je rovnako internacionalizovaný a privatizovaný : - From the view of the ownership structure the banking sector in the Czech Republic is highly internationalised - The concentration rate of the sector is very high and dominated by big banks

The ownership structure of the banking sector has been stable for several years, with foreign shareholders controlling almost the entire banking sector (there were 33 banks and foreign bank branches operating in the Czech Republic at the end of 2010).

Madarsko

Its financial system is basically privately owned: public sector participation in the banking system is less than 20%, in the insurance field is even less.

Polsko

Commercial banks are estimated to hold in the region of 95% of the country's banking sector assets

Z celkového pohladu , nie je privatizácia a internacionalzácia bankového sektoru niecím nezvycajným, samotná miera je však v rôznych štátoch variabilná a neplatí dokonca ani "merítko" starý a nový štát EU.

Differences are not only visible between new and old members, but between small and strong economies as well: the level of foreign ownership in 2004 is very high in Estonia, the Czech Republic, Slovakia, Hungary and Luxembourg, while it is around 50% in Cyprus, United Kingdom, and only 6% in Germany.

EXIMBANKA SR
Slovenská zárucná a rozvojová banka
Poštovej banke
centrálnej banky
internacionalizovaný a privatizovaný
The ownership structure
Madarsko
Polsko
Z celkového pohladu


My sme povedali, že slovenskí vojaci tam nemajú čo robiť a moja vláda v roku 2006 okamžite stiahla vojakov z Iraku.

Podobný výrok opakuje predseda vlády s menšími modifikáciami pravidelne. Naposledy v relácii V politike 7. septembra 2014. 18. októbra 2006 bola na vláde prerokovaná správa o harmonograme stiahnutia príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky z operácie Iracká sloboda. Táto správa počítala so stiahnutím vojakov vo februári 2007. Vláda s touto správou vyslovila 18. októbra 2006 súhlas . K fyzickému odchodu vojakov z Iraku došlo vo februári 2007, teda približne pol roka po nastúpení 1. vlády R. Fica v júli 2006. Vláda teda spravila kroky ku stiahnutie vojakov už v roku 2006, no nedošlo k okamžitému stiahnutiu vojakov už v roku 2006. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Fico ešte pred parlamentnými voľbami v roku 2006 avizoval svoj úmysel vojakov stiahnuť. Demagog.SK v minulosti viackrát overoval podobný výrok Roberta Fica (napríklad počas prezidentskej kampane HN Club 4. marca 2014, Prezidentskej debate na TA3 , 9. marca) a vyhodnotil ho ako pravdivý. Robert Fico vyhlásil ešte pred tým, ako sa stal predsedom vlády, že stiahne jednotky z Iraku. K stiahnutiu našich vojakov z Iraku však došlo za prvej vlády Roberta Fica až 25. februára 2007 , teda asi polroka po vymenovaní 1. Ficovej vlády. Nie už v roku 2006. Jednalo sa o takmer 100-člennú jednotku ženistov. V Iraku však aj naďalej pôsobili dvaja velitelia z operácie Iracká sloboda, ktorí boli definitívne stiahnutí rozhodnutím parlamentu 11. decembra 2007. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
správa
súhlas
HN Club
Prezidentskej debate na TA3
stiahne
stiahnutiu
25. februára 2007
vymenovaní
jednotku


....dva dni na to ako zomrel novinár sa Igor Matovič vyhrážal novinárovi (...) že keď to zverejní, že mu rozbije hubu a ešte hovorí, že jeho názory sú prd vo vesmíre (...).

Martin Daňo, slovenský podnikateľ, internetový investigatívny vloger a bloger, občiansky aktivista a zakladateľ GINN.PRESS a politickej strany GINN - Priama demokracia, ktorého Kaliňák v relácii nazval novinárom, vo štvrtok 1.3. zverejnil video , v ktorom sa Igor Matovič v reakcii na obvinenia, že má „ Kuciakovu krv na rukách “ vyjadril nasledovne „ ty si psychopat obyčajný, tak tvoj názor vieš čo znamená, to je ako Sulík povedal, prd vo vesmíre“ a „ešte raz mi to povieš, niekde verejne, tak ti rozbijem hubu...normálne, lebo jednoducho mi nemáš čo hovoriť vrah “. Označenie Daňa ako novinára môže byť sporné nakoľko sa nevenuje novinárskej činnosti v redakcii a ani sám seba na svojom Linkedin profile neoznačuje ako novinára. Viacerí politici aj zo strán vládnej koalície (napríklad Ján Richter) či hovorkyňa predsedu vlády Beatrice Szabóová a nepriamo v minulosti aj Robert Kaliňák, hovoria o Daňovi ako o politikovi a tvrdia, že nie je novinár. Matovič tiež nespomína zverejnenie predmetnej nahrávky s vyhrážkou, ale zopakovanie obvinenia. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Igor Matovič sa k nahrávke, ktorú Kaliňák v relácii pustil, dodatočne vyjadril : „ Martin Daňo mi v piatok na tlačovke verejne (v prítomnosti mnohých svedkov) povedal, že som vrah Jána Kuciaka. A zopakoval to viackrát. Na to som mu povedal, že to je síce pekné, ale ak mi ešte raz bude verejne hovoriť, že som vrahom Jána Kuciaka, tak mu hubu rozbijem. Povedal som to verejne, pred svedkami a Daňo si to natáčal na kameru “.

video
Linkedin profile
hovoria
vyjadril


Vy ste povedali, že neslušní sú Smer, SNS, Ľudová strana Naše Slovensko a bez toho, aby ste mali nejaký iný program k tomu, len toto je váš jediný program.

Nie je pravda, že by Michal Truban či akýkoľvek člen Progresívneho Slovenska (PS) povedal, že príslušníci či podporovatelia strán Smer-SD, SNS alebo ĽSNS sú neslušní. Takisto nie je pravdivá druhá časť výroku, teda že by odmietanie spolupráce s týmito stranami bolo jediným programom PS. Naopak, PS vo svojej Vízii žiadnu z politických strán či hnutí nemenuje a nekritizuje. Upozorňuje v nej na aspekty, ktoré považuje za problematické a prezentuje ich alternatívu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Zástupcovia strany Smer-SD sa dlhodobo vymedzujú proti deleniu ľudí na slušných a neslušných. Táto fráza bola aktuálna najmä počas kampane pred prezidentskými voľbami, kedy ju aktívne využíval Maroš Šefčovič či premiér Peter Pellegrini . Cudzia nie je ani predsedovi strany Robertovi Ficovi . V skutočnosti však žiadny z členov PS nevyhlásil, že strany, s ktorými odmietajú spolupracovať, sú neslušné. Michal Truban na tlačovej besede pri príležitosti jeho zvolenia do čela PS informoval, že hnutie nechce spolupracovať so stranami Smer-SD, SNS a extrémistickou ĽSNS. Ako dôvod uviedol to, že tieto strany nie sú kompatibilné so zmenou, ktorú chce PS dosiahnuť. „To, že chceme priniesť zmenu znamená, že nie sme ochotní spolupracovať so stranami, ktoré túto zmenu brzdia alebo ktoré tento stav zapríčinili. Takou je strana Smer, ale aj strana SNS a rozhodne sú to fašisti a extrémisti, Ľudová strana naše Slovensko.” PS doposiaľ nepredstavilo svoj program do parlamentných volieb vo februári 2020. Za akýsi základ programu tohto hnutia sa však dá pokladať tzv. Vízia jednej krajiny 2018. V tej nie je žiadna zmienka o konkrétnych politických stranách či hnutiach na slovenskej politickej scéne, nájdeme v nej len kritiku súčasného politického usporiadania a jeho alternatívne porovnanie s hodnotami, ktoré presadzuje PS. Vízia v časti „Demokracia a identita v meniacom sa svete” upozorňuje na nárast frustrácie, extrémizmu a proti-systémových nálad v spoločnosti ( .doc , str. 42). Z pohľadu politického systému sa PS vo Vízii zasadzuje za zmenu, ktorú vníma ako príležitosť, nie ako hrozbu. „Dokážu (progresívne hnutia a politici, pozn.) prísť s víziou lepšej budúcnosti a majú odvahu ju tvoriť. Takúto silu potrebujeme aj na Slovensku.” Vízia taktiež kritizuje súčasnú štruktúru politických strán. „Slovensko sa potrebuje vymaniť z politického systému autoritatívnych lídrov a vytvoriť politickú scénu nového typu,” ( .doc , str. 11). PS sa, naopak, považuje za subjekt, ktorý vznikol „odspodu a spontánne” .

Maroš Šefčovič
Peter Pellegrini
Robertovi Ficovi
tlačovej besede
.doc
.doc


Druhá, aký generálny podraz? Tie tézy, ktoré vy ste vymenovali, zvýšenie materskej, je v programových tézach. Treba to len pozorne čítať.

Zvýšenie materskej v tézach je, aj keď podmienené.


Vy (A. Kiska, pozn.) ste verejne povedali, že ste dostali jednu pokutu 15 tisíc korún a povedali ste to v TV Markíza. A že nepamätáte sa na iné pokuty.

Andrej Kiska v prezidentskej debate na TV Markíza zo dňa 12. marca 2014 reagoval na otázku či bola jeho firmám udelená pokuta nasledovne:

debate


Momentálne skončilo pripomienkové konanie legislatívneho plánu vlády na nastávajúci rok a na celé štyri obdobia...

Pripomienkové konanie Legislatívneho plánu vlády už skončilo a návrh plánu bol vypracovaný na základe podkladov predložených ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy. Návrh plánu obsahuje celkom 161 legislatívnych úloh, z čoho je: 128 návrhov zákonov, 31 návrhov nariadení vlády SR a 2 návrhy legislatívneho zámeru zákona.

Legislatívneho plánu vlády


Je to jedna z najskorumpovanejších krajín na svete, podľa indexu korupcie 104 na svete, Slovensko, mimochodom na 47 mieste. To je jedna skorumpovaná krajina, taký je fakt.

Ukrajina sa v rebríčku vnímania korupcie z roku 2023 umiestnila na 104. mieste, zatiaľčo Slovensko skončilo na 47. mieste. Výrok Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako pravdivý. Ukrajina však dosiahla svoje najlepšie skóre v histórii a dlhodobo sa jej darí skóre v rebríčku zvyšovať, napriek pretrvávajúcej vojne s Ruskou federáciou. Rusko sa v rebríčku umiestnilo na 141. mieste.

Corruption Perception Index (CPI) zoraďuje 180 krajín a teritórií na celom svete podľa ich vnímanej úrovne korupcie vo verejnom sektore na stupnici od 0 (veľmi skorumpovaná krajina) do 100 (krajina bez korupcie). Index však nemeria skutočnú úroveň korupcie, ale len jej vnímanie.

Ukrajina získala v roku 2023 v rebríčku krajín 36 bodov zo 100 a zaradila sa na 104. miesto. Celkové skóre si Ukrajina oproti minulému roku zlepšila o 3 body a dosiahla tak svoj najlepší výsledok v histórii indexu. Najlepšie sa v rebríčku umiestnilo Dánsko so skóre 90, Slovenská republika sa so skóre 54 umiestnila na 47. mieste. Ruská federácia, ktorá na Ukrajine vedie útočnú vojnu, sa umiestnila až na 141. mieste so skóre 26 bodov.

Celkovo sa podľa rebríčka vnímanie korupcie na Ukrajine dlhodobe znižuje. Za posledných 10 rokov získala v rebríčku celkovo 11 bodov a to aj napriek konfliktu na východe krajiny a neskôr aj plnofromátovej agresie zo strany Ruskej federácie.

Index vnímania korupcie zostavuje mimovládna organizácia Transparency International od roku 1995. Samotná organizácia nevykonáva vlastné prieskumy ale index počíta na základe 13 štúdií renomovaných medzinárodných inštitúcií a think-tankov.

CPI zahŕňa okrem iného pohľad zástupcov podnikov, investorov, výskumníkov trhu a odráža pohľad súkromného sektora a jeho vnímanie korupcie vo verejnom sektore.

zoraďuje získala zostavuje


OTÁZKA: Prečo ste stihli pred poslednou voľbou šéfa NKÚ svojho kandidáta Žilinku? Pavol HRUŠOVSKÝ: "Preto, lebo ešte pred samotnou voľbou ste vy ohlásili navrhovateľom, že Žilinka je pre vás neprijateľný."

Dňa 17. mája Ľudová platforma (KDH, SDKÚ, Most) vyhlásila Žilinku za svojho kandidáta na predsedu NKÚ. Zároveň však dodali, že sú pripravení stiahnuť nomináciu ak voľba nebude verejná. „ Pokiaľ strana Smer odhlasuje tajnú voľbu, tak sme dohodnutí, že kandidatúru Maroša Žilinku stiahneme,“ povedala Žitňanská. Ľudovci trvali na verejnej voľbe aby sa nezúčastňovalu na hre, ktoré SMER v rámci voľby predsedu NKÚ v parlamente údajne hrá.

Žilinku Pravda tvrdí


„…téma ústavného súdu zaujímala Roberta Fica vždy.“

Robert Fico právo vyštudoval, no počas štúdia aj tesne po ňom sa venoval skôr trestnému právu a oblasti ľudských práv. Neskôr bol členom parlamentného ústavnoprávneho výboru aj predsedom väzenskej komisie Ústavnoprávneho výboru. Nie je však možné overiť, či téma ústavného práva bola pre Roberta Fica zaujímavá "vždy" ako uvádza Kaliňák vo výroku. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

liste Pôsobil zastupoval kritiku


206 samostatných kandidátov máme na južnom Slovensku. Pred štyrmi rokmi to bolo 250. Ale je to vďaka tomu, že podporujeme nezávislých v takmer 60-tich obciach. Pred štyrmi rokmi to bolo len 40. Na južnom Slovensku sa angažuje okrem nás Most-Híd a z toho dôvodu je to logické, že najviac koalícií máme s Mostom-Híd a to v 33 miestach v obciach. To znamená, že v 14-tich prípadoch oni podporujú nášho kandidáta, teda člena SMK. V 6-tich prípadoch my podporujeme člena Mostu-Híd a v 13-tich prípadoch podporujeme spoločne nezávislého kandidáta.

Keďže oficiálne stránky politických strán, Štatistický úrad SR, ako aj Ministerstvo vnútra zatiaľ neuvádzajú oficiálne ucelené štatistiky o zozname kandidátov, na základe dostupných informácií hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Podľa oficiálneho zoznamu kandidátov na starostov obcí, mestských častí a primátorov miest vo voľbách do orgánov samosprávy obcí 2010, ktorý je zverejnený na internetovej stránke Štatistického úradu Slovenskej republiky je zrejmé, že počet samostatných kandidátov, o ktorých hovorí József Berényi bol skutočne 250.

Ako uvádza oficiálna správa TASR z dňa 27. septembra 2014, Strana maďarskej komunity (SMK) pôjde do nadchádzajúcich komunálnych volieb, ktoré sa uskutočnia v novembri 2014 s " podobným počtom kandidátov ", ako tomu bolo vo voľbách 2010.

Ako uvádza web Ministerstva vnútra " Politická strana, politické hnutie a koalícia politických strán a politických hnutí doručí kandidátnu listinu prostredníctvom svojho splnomocnenca v dvoch rovnopisoch zapisovateľovi miestnej (mestskej) volebnej komisie najneskôr 55 dní predo dňom volieb, t.j. najneskôr 21. septembra 2014 . "

Oficiálne stránky politických strán, Štatistický úrad SR, ako aj Ministerstvo vnútra však zatiaľ neuvádzajú oficiálne ucelené štatistiky o zozname kandidátov. Nevieme teda overiť v koľkých prípadoch SMK a Most-Híd skutočne podporujú spoločného kandidáta.

TASR

web


Súhlasím s vami, pretože bolo už niekoho krajín, ktoré stíhacie lietadlá na Ukrajinu dodali. Bez toho, aby o tom nejakým spôsobom informovali verejnosť, alebo sa tým niekde chválili a nikto sa tým nejakým spôsobom nezaoberá, nikto to nerieši.

Informácia o stíhačkách dodaných na Ukrajinu nie je verejne dostupná, výrok preto zatiaľ hodnotíme ako neoveriteľný. Poslanec Krúpa však odvoláva na svoju bezpečnostnú previerku a utajené informácie, podobné informácie spomínajú aj iní politici s prístupom utajeným informáciam.

Na Slovensku prebieha diskusia o tom, či poslať uzemnené stíhačky MiG-29 na Ukrajinu. Niektoré členské štáty v rámci Európskej únie a NATO sú ochotné poskytnúť svoje stíhačky, ako napríklad Poľsko , avšak len za určitých podmienok. Iné krajiny diskutujú o tom, či a aké stíhačky poslať Ukrajine, ako napríklad Veľká Británia . Naopak nemecký kancelár Olaf Scholz odmietol podobnú dodávku vojenskej techniky.

Z verejne dostupných zdrojov nie je dohľadateľné, ktoré štáty už stíhačky či náhradné diely Ukrajine darovali.

V inej relácii Krúpa uviedoll , že už dva štáty v rámci aliancie dodali svoje stíhačky na Ukrajinu. Neupresnil, ktoré to sú.

Pre Demagóg.sk sa Krúpa 6. 3. 2023 vyjadril:

„V NRSR som jediný poslanec, ktorý má previerku na prísne tajné a teda som aj príjemcom utajovaných skutočností. V rámci mne pravidelne zasielaných informácií som obdržal utajovanú písomnosť, v ktorej bol uvedený zoznam krajín, ktoré pred nami už poslali stíhacie lietadlá na Ukrajinu. Zároveň som viazaný mlčanlivosťou a teda aj zákonom 215/2004 Z.z. o utajovaných skutočnostiach. Na druhej strane som už na FB našiel takéto vyjadrenie môjho kolegu z NRSR: „Viacerí z nich — šepká sa o Bulharsku, Poľsku a Severnom Macedónsko — už zjavne svoje staré stíhačky poslali, aj keď mnohí zrejme len ako náhradné súčiastky (to by platilo aj na väčšinu našich MiGov)“. Som presvedčený, že časom tieto informácie budú zverejnené a môj výrok tým potvrdený.“

Krúpa naráža na status poslanca Valáška, v ktorom však neposkytuje pre svoje tvrdenie žiadne dôkazy.

Aj minister obrany Jaroslav Naď tvrdí , že by sme neboli prvou krajinou, ktorá by darovala stíhačky Ukrajine. Ani ten však nepovedal, ktoré krajiny tak už učinili. V apríli 2022 americký Pentagon potvrdil , že Ukrajine poslal diely, ktoré môžu využiť na opravu vojnou poškodeného letectva.

prebieha
Poľsko
Veľká Británia
odmietol
uviedoll
status
tvrdí
potvrdil


A teraz týmto prvá pomoc plus, ktorý ste predstavili tento týždeň, ...konečne ste si všimli... že existujú športovci, že existuje kultúra, že existujú aj iné zamestnania, ktoré na, ktoré ste v prvej vlne nemysleli, takže títo už sú tam.

Vláda 14. októbra predstavila nový balík sociálno-ekonomických opatrení „ Prvá pomoc plus”. Nadväzuje ním na balík „ Prvá pomoc” z jari. Aktuálne opatrenia riešia mnohé z problémov, pre ktoré na štátnu pomoc v prvej vlne pandémie nedosiahli mnohí športovci či pracovníci v kultúrnom priemysle. Tvrdenie Petra Žigu preto v duchu povedaného hodnotíme ako ešte pravdivé. Prvá pomoc

predstavila predstavila poskytol mohol zaplatil umelci športovci uvádza


...ste láskavý a máte pochopenie pre monopoly v prípade zvyšovania cien, čo sa dokázalo, zástupcovia štátu v SPP hlasovali týmto spôsobom.

Agentúra SITA : "Ministerstvo hospodárstva a výstavby SR, ktoré zodpovedá za vykonávanie akcionárskych práv 51-percentného podielu Slovenského plynárenského priemyslu, a.s, súhlasilo na mimoriadnom valnom zhromaždení (2.septembra 2010, pozn.) so zvýšením cien za dodávku zemného plynu pre domácnosti od 1. novembra tohto roka o 7,5%, informovala hovorkyna ministra hospodárstva Daniela Piršelová." O tomto kroku informuje aj TASR : "Návrh priemerného zvýšenia ceny plynu pre domácnosti o 7,5 percent s úcinnostou od 1. novembra 2010 bol podla Ministerstva hospodárstva a výstavby (MHV) SR argumentacne podložený a opodstatnený, preto sa rozhodlo odstúpit ho na rozhodnutie nezávislému regulátorovi. 'Druhý s úcinnostou od 1. decembra 2010 navrhoval priemerné zvýšenie ceny o 27,6 percent. Tento návrh MHV považovalo za neopodstatnený a definitívne ho zamietlo,' konštatuje sa v stanovisku, ktoré TASR poskytlo komunikacné oddelenie rezortu."

Agentúra SITA
TASR


...a dokonca konali tak, že sa dnes dá povedať, povedal to Ústavný súd, že pri tajnej voľbe poslednej konali protiústavne.

V náleze Ústavného súdu SR z 20. apríla 2011 sa uvádza, že: "Národná rada Slovenskej republiky porušila základné právo JUDr. D. T. na prístup k voleným a iným verejným funkciám za rovnakých podmienok podľa čl. 30 ods. 4 v spojení s čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky a jeho právo bez akýchkoľvek rozdielov a bez neodôvodnených obmedzení vstúpiť za rovnakých podmienok do verejných služieb svojej krajiny..." V bode 31 tohto nálezu je uvedené, čo sa považuje za tajnú voľbu (na základe ústavnoprávnych teoretikov), ktorá je garantovaná ústavou pri volebnom práve, napr.: "Úlohou štátnej moci je zabezpečiť také podmienky, aby nikto nemohol zisťovať, či zistiť, ako kto hlasoval, a tak znemožniť ovplyvnenie volebných výsledkov... Tajnosť voľby je voličovi zaručená aj v prípade, keď na nej on sám nemá záujem. Nevyhnutnými náležitosťami tajnej voľby je, že volič upravuje svoje hlasovacie lístky a vkladá ich do obálky iba v priestore na to určenom a bez prítomnosti inej osoby. ... v priestore určenom na úpravu hlasovacích lístkov nesmie byť s voličom prítomná iná osoba. " alebo (bod 57): "Zachovanie tajnosti hlasovania je nielen právom voliča, ale aj jeho povinnosťou..."

náleze Ústavného súdu SR


... (vláda, pozn.) pripraví návrh zákonnej úpravy, ktorou sa zavedie účinný inštitút osobného bankrotu

Tento sľub tretej vlády Roberta Fica začalo plniť Ministerstvo spravodlivosti pomerne rýchlo. Necelého pol roka po schválení programového vyhlásenia vlády bola parlamentu predložená právna úprava týkajúca sa problematiky. Vláda v nej zmenila podmienky pre fyzické osoby tak, aby inštitút osobného bankrotu mohlo využiť čo najviac ľudí a mohli sa tak zbaviť svojich dlhov. Od 1. marca 2017, kedy právna úprava nadobudla účinnosť môžeme považovať tento sľub za splnený. Inštitút osobného bankrotu bol upravený zákonom ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zákon bol doručený NRSR 23.septembra 2016 ako vládny návrh zákona. Ako sa uvádza v schválenom znení: "Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2017, okrem čl. I bodov 1, 3 až 15, 17 až 23, 28, 30 až 35, § 206f v 36. bode a čl. II, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. marca 2017." Práve veci týkajúce sa osobného bankrotu sú upravené v tých častiach zákona, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. marcom 2017. Ministerstvo spravodlivosti SR k zákonu uviedlo, že " Exekúcie spôsobujú mnohým ľuďom nepochybne množstvo problémov v pracovnom aj osobnom živote a znamenajú veľkú komplikáciu pri návrate do „normálneho“ života. Oddlženie alebo tzv. osobný bankrot, ktorý by im pomohol rýchlejšie sa z tejto situácie dostať, je dnes pre bežných ľudí prakticky nedostupný. S cieľom pomôcť im prekonať ťažkú životnú situáciu ministerstvo spravodlivosti pripravilo novelu zákona o konkurze a reštrukturalizácii, ktorá upravuje oddlženie fyzických osôb (tzv. osobný bankrot)" Osobný bankrot, alebo oddlženie podľa tohto zákona bude znamenať , že: " Dlhov sa bude môcť po novom dlžník zbaviť pomocou jednej z dvoch alternatív – konkurzom alebo cez splátkový kalendár. Pri konkurze odovzdá na speňaženie majetok a súd následne rozhodne o oddlžení. V prípade splátkového kalendára si dlžník ponechá časť majetku, ale v stanovenom období vypláca sumu, ktorú určí súd. Zostatok dlhu bude nevymáhateľný. " Skrátene tak môžeme povedať že osobný bankrot, ktorý bol platný už pred touto novelou znamenal proces oddlženia fyzickej osoby, ktorá sa dostala do platobnej neschopnosti a splnila zákonom stanovené podmienky. Novum v tomto prípade sú práve zákonné podmienky a procesné prvky zákona. Rezort spravodlivosti ako dôvod upravenia uvádza: " Sociálna poisťovňa eviduje takmer 60.000 ľudí, voči ktorým je vedená exekúcia a súčasne sa strháva časť z ich dôchodcovských dávok. Na základe určitého porovnania údajov z Českej republiky je možné predpokladať, že počet jednotlivcov nachádzajúcich sa v dlhovej pasci môže predstavovať najmenej 100.000 občanov. Len za rok 2015 bolo v Českej republike podaných viac ako 32.000 žiadostí o osobný bankrot, pričom za rovnaké obdobie využilo túto možnosť v Slovenskej republike len 391 ľudí. Z uvedeného porovnania je zrejmé, že je potrebné zaviesť legislatívne opatrenie, ktoré osobný bankrot reálne umožní" Kľúčové zmeny oproti predchádzaj právnej úprave sú podľa Ministerstva tieto: "Dlžník, ktorý je fyzickou osobou bude mať možnosť zbaviť sa dlhov jednou z dvoch alternatív: konkurzom alebo splátkovým kalendárom. V prípade konkurzu dlžník odovzdá na speňaženie majetok a následne súd rozhodne o oddlžení. V prípade splátkového kalendára si dlžník ponechá časť majetku, ale v stanovenom období vypláca sumu, ktorú určí súd. Súd určí dlžníkovi jednu kvótu, napr. 30 %, ktorú má dlžník zaplatiť. Zostatok dlhu bude nevymáhateľný. Veriteľom sa ale musí dostať aspoň toľko, čo by dostali, ak by dlžník svoj úpadok riešil konkurzom (tj. musí im dať aspoň hodnotu majetku); Domáhať sa zbavenia dlhov navrhovaným spôsobom môže dlžník iba raz za 10 rokov; Zavádza sa povinné zastúpenie dlžníka v konaní advokátom alebo Centrom právnej pomoci; Určité pohľadávky (tzv. nedotknuteľné) bude musieť dlžník splácať aj po oddlžení (napr. pohľadávky maloletého dieťaťa na výživné, peňažný trest podľa trestného zákona, pohľadávky zo zodpovednosti za škodu spôsobenú za zdraví) nakoľko vzhľadom na ich povahu, resp. dôvod vzniku, nie je dôvod takéto pohľadávky dlžníkovi odpúšťať; Každý veriteľ má právo uplatniť žalobu na zrušenie oddlženia, ak vie osvedčiť nepoctivý zámer dlžníka (ak by dlžník mal snahu poškodiť svojich veriteľov, napr. bez vážneho dôvodu by neplnil splátkový kalendár, úmyselne by sa priviedol do platobnej neschopnosti)." Zaujímavo a stručne je o tejto téme tiež písané na stránke súkromnej advokátskej kancelárie JUDr. I. Hraška. Konkrétne situácie, ktoré spôsobí nová právna úprava opísal napríklad takto: "Od 1. marca 2017 nebudete musieť mať žiadne finančné prostriedky na to, aby ste mohli úspešne začať osobný bankrot. Predchadzajúca právna úprava podmieňovala bankrot majetkom 1.659,70 EUR a odmenou pre správcu 664 EUR. Ak budete dlžník, ktorý nie je schopný plniť 180 dní po lehote splatnosti aspoň jeden peňažný záväzok, budete považovaný za platobne neschopného a môžete podať návrh na vyhlásenie osobného bankrotu. Predchádzajúca lehota bola 30 dní. Konkurzu nepodlieha majetok dlžníka, ktorý má charakter „nepostihnuteľnej hodnoty obydlia“ a tiež majetok, ktorý nemožno postihnúť exekúciou. Nepostihnuteľná hodnota obydlia je časť hodnoty jednej obývateľnej veci s príslušenstvom, ktorú dlžník označil v návrhu na vyhlásenie konkurzu za svoje obydlie." Predchádzajúca právna úprava - zákon 7/2005 o konkurze a reštrukturalizácii, ktorou sa zriadil inštitút tzv. osobného oddlženia, bol prijatý 2. vládou Mikuláša Dzurindu a nadobudol účinnosť 1. januárom 2006. Konkrétny postup osobného bankrotu, podľa vtedajšej legislatívy uvádza DRS s. r. o. - poradenská spoločnosť so zameraním na firemnú reštrukturalizáciu a oddlžovanie spoločností. Postup bol nasledovný: " Najskôr dlžník zistí, že je platobne neschopný, to znamená, že je neschopný splácať faktúry, sociálne poistenie, zdravotné poistenie atď. Dlžník je platobne neschopný, ak nie je schopný platiť svoje dlhy po dobu minimálne mesiac po splatnosti a keď dlží viac ako jednému veriteľovi a má minimálne dva záväzky. Ďalej dlžník do 30 dní od zistenia platobnej neschopnosti, podá na príslušný konkurzný súd návrh na vyhlásenie konkurzu spolu s návrhom na oddlženie. Príslušný konkurzný súd je okresný súd v sídle krajského súdu, podľa miesta, v ktorom má dlžník bydlisko. Osobný bankrot môže byť vyhlásený iba ak má dlžník majetok minimálne vo výške 1659,70€. Inak súd konkurzné konanie zastaví pre nedostatok majetku. Väčšina dlžníkov, ktorá splní podmienky, bude podliehať malému konkurzu. Podmienky sú nasledujúce - ak majetok úpadcu podliehajúci konkurzu neprevyšuje 165 000 eur;- ak obrat úpadcu dosiahnutý v poslednom roku pred vyhlásením konkurzu neprevýšil 333 000 eur; - úpadca nemá viac ako 50 veriteľov. Samotný priebeh konkurzu je nasledovný. Najskôr súd určí správcu, ktorý bude vlastne mediátor a komunikátor medzi dlžníkom a veriteľmi. Správca najskôr určí výšku majetku a záväzkov dlžníka, potom tento majetok speňaží a čiastočne uspokojí veriteľov. Druhá časť osobného bankrotu sa nazýva oddlženie. Je to veľmi dôležitá časť, pretože je to trojročné skúšobné obdobie, kde sa dlžník obracia na správcu so svojimi otázkami. Po dobu týchto troch skúšobných rokov je povinný platiť súdom stanovené ročné splátky, ktoré môžu zasahovať až do výšky 70% z dlžníkovho čistého príjmu za predošlý rok. Koniec skúšobného obdobia sa končí buď riadne po troch rokoch alebo skôr, ak dlžník poruší svoje povinnosti. Ak dlžník neprejde trojročným skúšobným obdobím alebo ak ho z dôvodu porušenia podmienok ukončí, nebude oslobodený od svojich dlhov. Po troch skúšobných rokoch sa po riadne splnených podmienkach končí osobný bankrot, dlhy sú nevymožiteľné a dlžník môže opäť začať s čistým štítom." "Celý proces sa skladá z dvoch častí. Malý konkurz a oddlženie. Prvá časť, malý konkurz, trvá cca. 6 mesiacov. Všetko ale záleží od toho ako komplikovaný je ten ktorý prípad (závisí to od počtu veriteľov, speňažovania majetku atď.).Druhá časť sa nazýva oddlženie a jeho dĺžka je presne stanovená- 3 roky.Čiže celý proces vrátane malého konkurzu a oddlženia trvá 3 a pol roka. Ak sa jedná o malý konkurz, je nutné uhradiť na súd preddavok na úhradu odmeny a výdavkov správcu vo výške 664 EUR." Skratkovito teda môžeme uviesť, že snaha Ministerstva bola predovšetkým sprístupniť tento inštitút čo najväčšiemu počtu ľudí, aby ho využíval približne rovnaký podiel ľudí zo všetkých dlžníkov, ako v porovnávanej Českej republike. Najvýraznejšou zmenou zrejme je, že nebudete musieť mať žiadne finančné prostriedky na to, aby ste mohli úspešne začať osobný bankrot. Dôležitým, je tiež upozornenie ministerky Žitňanskej na Facebooku, že za sprocesovanie a za informovanie v týchto veciach sa neplatí, pretože to sprostredkúva Centrum právnej pomoci bezplatne. Dátum zverejnenia analýzy: 02.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

upravený
Zákon
Ministerstvo spravodlivosti SR
znamenať
Rezort spravodlivosti
Ministerstva
kancelárie
7/2005
DRS s. r. o.
upozornenie


Vyšiel článok, najtransparentnejšie mesto je Martin.

Informáciu, podľa ktorej je Martin najtransparentnejšie mesto v roku 2014 uverejnila organizácia Transparency International Slovensko, ktorá zostavila rebríček s názvom Otvorená samospráva 2014, v ktorom sa mesto Martin umiestnilo na prvom mieste s počtom bodov 72 z maximálneho počtu 100 bodov.

Otvorená samospráva

denník SME

aktuality.sk

TERAZ.sk


...zákon, ktorý dnes umožňuje práve týmto malým farmárom sa dostať k pôde a užívaniu, pretože zákon o poľnohospodárskom nájme pôdy je strategickým zákonom a prvýkrát umožní aj malým farmárom sa dostať k užívaniu pôdy, čo je problém tých, ktorí sú dnes v Bratislave.

Andrej Danko odkazuje na zákon č. 504/2003 Z.z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov a o zmene niektorých zákonov. Novela tohoto zákona z októbra 2017 (platná od 1. mája 2018) umožňuje mladým a malým farmárom ľahší a spravodlivejší prístup k poľnohospodárskej pôde. V súvislosti s "farmármi v Bratislave" odkazuje Andrej Danko na protestné zhromaždenie farmárov z východu, severu a juhu Slovenska, ktoré dorazilo do Bratislavy 19. júna 2018. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zákon umožňuje zhromaždenie dorazilo družstva debaty vyjadril tvrdením považujú tvrdí vyjadril


Napríklad poslanci naši už piaty rok majú zmrazené platy.

Podobný výrok sme overovali v relácii V politike (20. november 2012), kedy Radoslav Procházka tvrdil, že platy poslancov parlamentu sú zmrazené na úrovni roku 2007, alebo 2008. Výrok sme hodnotili ako nepravdivý, nakoľko platy boli takto zmrazené iba do konca roku 2010. V roku 2011 bola ich výška vypočítaná podľa nového vzorcu, ktorý navrhol Richard Sulík. Poslanci si potom platy opäť zmrazili na konci roku 2011, na úrovni tohto roku. Nie je preto pravda, že majú poslanci zmrazené platy už piaty rok. V roku 2011 ich zmrazené nemali.

V politike
zmrazené
novela zákona
(deficit odhadovaný na rok 2011
zníženie
zmrazeniu
Dôvodom


Bohaté krajiny Perzského zálivu neprijali ani jedného utečenca.

Fakt, že bohaté krajiny Perzského zálivu neprijali žiadnych utečencov zo Sýrie a Iraku sa objavuje v médiách často a tieto krajiny sú za svoj prístup kritizované . je však potrebné pripomenúť, že iné moslimské krajiny majú na svojom území väčšinu sýrských utečencov a to podstatne viac než celá Európa - najmä Libanon, Jordánsko, Turecko a Irak. Argument hodnotíme ako pravdivý. Bohaté krajiny zálivu naozaj neakceptujú sýrskych utečencov - a to najmä z dôvodu, že pri migrácii sýrskych občanov do týchto krajín musia utečenci požiadať o víza , ktoré sa za súčasnej situácie udeľujú veľmi zriedka. Regionálny reprezentant Zálivu v OSN povedal : "V Saudskej Arábii je približne 500 000 Sýrčanov, avšak pôvod väčšiny z nich nie je známy. Taktiež nie je známe, či prišli do Saudskej Arábie v priebehu občianskej vojny. Ich status je "arabskí bratia a sestry v tiesni"..." Pre sýrskych utečencov je preto Európa oveľa prijateľnejšia voľba ako arabské krajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

kritizované víza povedal voľba