Ale chcel ešte jednu, jednu vec ešte môžem k tomu trestnému zákonu, za čo vlastne SaS-ka znova, Smer a Hrnčiar hlasovali z Mostu-Híd. Hlasovali za to, že kriminalizujú zdravotníkov. Odrazu tým jedným jednoduchým paragrafom vlastne zakázali, že keď zdravotníci napríklad povedzme si, že v žilinskej nemocnici zrazu tam budú mať nejakého zlodeja riaditeľa, tí zdravotníci sa voči tomu postavia, budú sa búriť, budú sa sťažovať na ministerstve a ministerstvo povie, núdzový stav a všetci tam budete robiť, nikto nemôžete dať ani výpoveď.

Výrok poslanca Matoviča hodnotíme ako zavádzajúci, nakoľko nesprávne uvádza, že núdzový stav vyhlási ministerstvo. V skutočnosti núdzový stav vyhlasuje Vláda SR. Pravdivo však upozorňuje na to, že vďaka novele Trestného zákona by sa teoretickým neuposlúchnutím nariadenia pracovať počas núdzového stavu zdravotníci po novom dopustili trestného činu a riskovali by trest odňatia slobody až na dva roky. 22. februára 2013 bol doručený vládny návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. V hlasovaní o konečnej podobe tejto novely novelu podporil takmer celý poslanecký klub strany SMER-SD (nehlasovali alebo sa zdržali poslankyňa Müllerová, Obrimčáková a poslanci Petráš, Podmanický a Kondrót), všetci poslanci SaS okrem poslanca Osuského ktorý nehlasoval, a poslanec Hrnčiar z poslaneckého klubu strany Most-Híd. Rozšírené znenie odsúhlaseného zákona: "Kto za krízovej situácie odoprie vykonať alebo úmyselne nevykoná povinnosť uloženú orgánmi verejnej moci na obranu štátu a zachovanie jeho bezpečnosti, na ochranu života a zdravia osôb , na ochranu majetku, na dodržiavanie základných práv a slobôd, na odvrátenie ohrozenia alebo na obnovu narušeného hospodárstva, najmä riadneho fungovania zásobovania, dopravy a verejných služieb v obciach a na riadne fungovanie ústavných orgánov potrestá sa odňatím slobody až na dva roky . " TASR 25. apríla 2013 informovalo: "Slovenskej lekárskej komore (SLK) sa nepáčia navrhované legislatívne zmeny, ktoré sprísňujú preukazovanie bezúhonnosti zdravotníckeho pracovníka a prinášajú hrozbu väzenia, pokuty či straty registrácie pre tých, ktorí počas núdzového stavu neprídu do práce ." Núdzový stav vyhlasuje vláda, podmienky upravuje Ústavný zákon (.rtf) o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu: "Čl. 5 Núdzový stav (1) Núdzový stav môže vláda vyhlásiť len za podmienky, že došlo alebo bezprostredne hrozí, že dôjde k ohrozeniu života a zdravia osôb , a to aj v príčinnej súvislosti so vznikom pandémie, životného prostredia alebo k ohrozeniu značných majetkových hodnôt v dôsledku živelnej pohromy, katastrofy, priemyselnej, dopravnej alebo inej prevádzkovej havárie; núdzový stav možno vyhlásiť len na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území. (2) Núdzový stav možno vyhlásiť v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas, najdlhšie na 90 dní. (3) V čase núdzového stavu možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia obmedziť základné práva a slobody a uložiť povinnosti na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území, a to najviac v tomto rozsahu: a)obmedziť nedotknuteľnosť osoby a jej súkromia evakuáciou na určené miesto, b) uložiť pracovnú povinnosť na zabezpečenie zásobovania, udržiavania pozemných komunikácií a železníc, vykonávania dopravy, prevádzkovania vodovodov a kanalizácií, výroby a rozvodu elektriny, plynu a tepla, výkonu zdravotnej starostlivosti , udržiavania verejného poriadku alebo na odstraňovanie vzniknutých škôd, c)obmedziť výkon vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam na rozmiestnenie vojakov, príslušníkov ozbrojených zborov, zdravotníckych zariadení, zásobovacích zariadení, záchranných služieb a uvoľňovacích a iných technických zariadení, d)obmedziť výkon vlastníckeho práva k hnuteľným veciam zákazom vjazdu motorových vozidiel alebo obmedzením ich používania na súkromné účely a na podnikanie, e)obmedziť nedotknuteľnosť obydlia na ubytovanie evakuovaných osôb, f)obmedziť doručovanie poštových zásielok, g)obmedziť slobodu pohybu a pobytu zákazom vychádzania v určenom čase a zákazom vstupu na postihnuté alebo bezprostredne ohrozené územie, h) obmedziť alebo zakázať uplatňovanie práva pokojne sa zhromažďovať alebo zhromažďovanie na verejnosti podmieniť povoľovaním , i)obmedziť právo slobodne rozširovať informácie bez ohľadu na hranice štátu a slobodu prejavu na verejnosti, j)zabezpečiť vstup do vysielania rozhlasu a televízie spojený s výzvami a informáciami pre obyvateľstvo, k) zakázať uplatňovanie práva na štrajk , l)vykonať opatrenia na riešenie stavu ropnej núdze." Pravidlá núdzového stavu sú formulované značne vágne a v minulosti už bola vyhlásením núdzového stavu riešená patová situácia pri štrajku lekárov, ktorí po vyhlásení núdzového stavu museli nastúpiť do práce. Predmetná novela Trestného zákona rieši práve situáciu v ktorej by zdravotníci v núdzovom stave odmietli pracovať, za čo sú podľa schválenej novely postihnuteľní i trestom odňatia slobody. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh zákona
hlasovaní
znenie
TASR
Ústavný zákon
vyhlásením


Vláda totižto v skutočnosti sa nechystá šetriť. Je to jasné vidieť z čísel, ja som to už  viac krát hovoril. Výdavky štátneho rozpočtu bez eurofondov a spolufinancovania sú vyššie ako boli v roku 2010, v rozpočte roku 2010.

V zákone o štátnom rozpočte na rok 2010 boli výdavky štátneho rozpočtu bez eurofondov naplánované na 13.379.499.346 EUR, zatiaľ čo predpokladané výdavky štátneho rozpočtu na rok 2011 predstavujú bez eurofondov a spolufinancovania 12.882.856.000 eur.


Žiadna iná krajina, ktorá vstúpila do Európskej únie spolu s nami v roku 2004, neurobila za tých 10 rokov taký pokrok ako Slovensko. Žiadna iná, trebárs v prípade Českej republiky to bolo 75 štartovacia úroveň, 78 dnes, dnešná úroveň.

Lajčák uvádza štatistiku Eurostat HDP na hlavu (per capita). Slovensko v roku 2004 dosahovalo HDP na hlavu na úrovni 57% priemeru EÚ. Dnes je podľa posledných údajov na úrovni 76% priemeru EÚ. Od roku 2004 bol teda nárast o 19 p. b. Česká republika začínala v roku 2004 na úrovni 78% a dnes je na úrovni 81% priemeru EÚ. Lajčák teda správne uvádza nárast o 3 p. b., no uvádza nesprávne čísla. Nie je však ani pravdou, že žiadna iná pristupujúca krajina nezaznamenala vyšší nárast HDP na hlavu ako Slovensko. Nárast až 20 p. b. zaznamenala Litva.

Eurostat


Veľmi často sa veľmi nesprávne hovorí, že je (KĽDR, pozn.) to komunistický režim. To nemá nič spoločné s komunistickou ideológiou, s marxizmom alebo niečím podobným. Tam vládne ideológia čučche, čo je de facto tvrdo nacionalistická ideológia postavená na vojenskom princípe.

Ľuboš Blaha hovorí o režime v Kórejskej ľudovodemokratickej republike (KĽDR). Je pravdou, že v KĽDR nevládne komunistický režim, ale nacionalistická ideológia čučche. Ideológii čučche je v tejto krajine podriadená ideológia sangun, ktorej základom je princíp "military first", teda možno potvrdiť dôležitosť vojenského princípu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Znamená čučche Vavrincovej autori


…vzhľadom na tú situáciu minulého týždňa, sme povolali dobrovoľné hasičské zbory nielen zo Žilinského kraja, ktoré operujú už vlastne od začiatku tejto mimoriadnej situácie na tom území, ale včera vlastne prišlo 400 dobrovoľných hasičov z Bratislavského, Trnavského, Nitrianskeho a Košického kraja. Banskobystrickí, Trenčianski a Prešovskí zostali naďalej v zálohe.

Vo viacerých obciach Žilinského kraja bol vyhlásený mimoriadny stav po snehovej kalamite z dňa 19. januára 2018. Hovorkyňa Zuzana Farkasová z Prezídia Hasičského a záchranného zboru (HaZZ) informovala, že na severe Slovenska pomáha vyše 400 dobrovoľných hasičov z viacerých krajov Slovenska. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako uviedla Farkasová, päť autobusov s 250 hasičmi dorazilo z okresov Galanta, Dunajská Streda, Komárno, Prešov, Sabinov, Bardejov, Pezinok, Senec, Senica, Skalica a Nové Zámky. Približne stovka ďalších sa na sever Slovenska dopravila iným spôsobom.

Hovorkyňa koordinácii


Predseda vlády Eduard Heger chodí po slovenských televíziách a hovorí, ako to tu máme raj tu na pohľad na Slovensku a potom zistíme, keď hovorí pre Financial Times, že sme milimeter pred ekonomickým kolapsom a že pokiaľ nevyjedná 1,5 miliardy z Bruselu, tak skolabuje ekonomika a teraz nevyjednal 1,5 miliardy z Bruselu.

Slovensko v reakcii na energetickú krízu navrhlo zdaniť zisky výrobcov a obchodníkov s energiami na celoeurópskej úrovni a tieto dane rozdeliť medzi štáty. Podľa odhadov sme mohli takýmto prerozdelenim získať až 1,5 miliardy eur, tieto návrhy však neboli prijaté. Otvorená ostala však možnosť bilaterálne sa dohodnúť s konkrétnymi štátmi. Eduard Heger v rozhovore pre Financial Times povedal, že slovenská ekonomika bude v riziku kolapsu, pokiaľ Európska únia nepristúpi k takémuto prerozdeleniu ziskov, vo vyjadreniach pre domáce média však volil o niečo miernejšie slová. Aj keď nehovoril o raji, jeho vystúpenia vyvolávali dojem pokojnejšej situácie, výrok hodnotíme ako pravdivý.

28. septembra 2022 sa Eduard Heger vyjadril pre Financial Times, že slovenská ekonomika je v riziku kolapsu z dôvodu vysokých cien elektrickej energie. Podľa Hegera je potrebné rozdeliť výnosy z plánovanej mimoriadnej dani z nadmerných ziskov elektrární majú byť rozdelené rovnomerne v krajinách EÚ pričom výška výnosu je odhadovaná na 140 miliárd eur. Ak sa táto čiastka rozdelí rovnomerne Slovensko by mohlo dostať okolo 1,5 miliardy eur. Okrem tejto čiastky, Heger pripomenul, že Slovensko potrebuje aby Brusel spustil nevyužité fondy na podporu regionálneho rastu vo výške 5 miliárd eur, ktoré možno použiť na zníženie platieb za energiu pre podniky. V opačnom prípade budú slovenské podniky zatvárať a môže skolabovať celá ekonomika.

V slovenských médiách sa Eduard Heger už nevyjadruje tak alarmisticky ako pre Financial Times. 1. októbra 2022 pre Sobotné dialógy povedal , že na Slovensku riešenia sú, ale dotknú sa všetkých v zahraničí. Taktiež sa vyjadril o možnej dohode s Nemeckom, kedy by sa časť zisku z mimoriadnej dane poslala na Slovensko. Avšak nepoužil také silné slová ako “kolaps slovenskej ekonomiky”. Ďalšou z možností je podľa premiéra aj znárodnenie elektrickej energie. Táto možnosť nie je solidárnym riešením pre EÚ, čo priznal aj sám Heger. Podobne mierne slová volil premiér Heger na svojom brífingu , kde hovoril o tom, že máme pripravený aj plán B v podobe znárodnenia elektriny vyrobenej na Slovensku. O pláne B hovoril aj na po rokovaní vlády 21. septembra. Premiér vyjadril želanie, že túto alternatívu nebude nutné použiť, ale ak by to potrebné bolo sme na to pripravený. Zdôraznil, že v takom prípade budeme vedieť pomôcť nielen domácnostiam, ale aj firmám z hľadiska garantovanej ceny.

Slovenské riešenie, zdaniť zisky výrobcov a obchodníkov s energiami a tieto dane rozdeliť medzi štáty, však nebolo nakoniec prijaté. Riešenie, ktoré prijala Rada EÚ je pre Slovensko nevýhodné , keďže naše elektrárne predali u nás vyrobenú elektrinu za menej ako je stanovený limit. Schválené opatrenia však umožnujú individuálne sa dohodnúť s krajinami, ktoré od nás kúpili lacnú elektrinu, aby nám nadmerný zisk poslali naspäť. Najčastejšie spomínanými krajinami na takúto dohodu sú najmä Nemecko a Česko, ktoré najčastejšie kupujú energiu zo Slovenska.

vyjadril
povedal
vyjadril
možností
brífingu
po rokovaní vlády
nevýhodné
dohodnúť


Bol som veľmi rád, keď tento zákon (o preukazovaní majetku, pozn.) schválili, pretože išlo o moju dlhoroćnú agendu. Potom som bol veľmi nerád, keď ústavný súd zákon „vykastroval“. V podstate mu vzal najefektívnejšie prvky v boji proti nelegálne nadobudnutým majetkom. Zákon môže byť úspešný iba vtedy, ak dôkazné bremeno bude výlučne na podozrivej osobe a ak zákon bude mať spätnú účinnosť.

Zákon o preukazovaní majetku schválila vláda SR 13. januára 2010. Vládu tvorili členovia alebo nominanti strán SMER-SD, SNS a ĽS-HZDS. Za zákon hlasovalo 4. marca 2010 116 poslancov. Ústavný súd SR rozhodol , že zákon je protiústavný, pretože platí retroaktívne (so spätnou účinnosťou, pozn.) a presúva dôkazové bremeno z orgánom verejnej moci na fyzické a právnické osoby. Tento zákon bol naozaj dlhoročnou agendou Roberta Fica. Do parlamentu ho predložil ešte ako opozičný politik. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon schválila tvorili hlasovalo rozhodol predložil


Pán Šramko (predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, pozn.) mi dal za pravdu v tom, že keby si Slovensko aj 7 miliárd požičalo, tak nie sme ešte v rozhraní toho, čo sme si vymysleli dlhovú brzdu.

Ivan Šramko nepovedal, že pri nabratí nového dlhu v hodnote 5 až 7 miliónov eur by Slovensko nebolo v rozhraní dlhovej brzdy.” Povedal, že krajina by sa dostala do sankčného pásma, ktoré by ešte výrazne nezasahovalo do kompetencií vlády. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako nepravdivý. Šramko reagoval na návrh Andreja Danka požičať si 5 až 7 miliárd eur na investície do infraštruktúry. Danko spolu s týmto návrhom povedal (od 12:38), že pri takejto pôžičke sa ešte „nedotkneme rizika dlhovej brzdy a budeme mať rýchle peniaze.” Šramko v reakcii uviedol (od 5:20), že kvôli pôžičke v takejto výške by nebolo treba rušiť Zákon o rozpočtovej zodpovednosti, ani limit na dlh. Dostali by sme sa totiž do „nejakého druhého sankčného pásma, ktoré ešte výrazným spôsobom nezasahuje do kompetencii vlády.” Zároveň povedal (od 3:35), že podľa neho by malo byť prioritou tejto aj budúcich vlád, aby sa Slovensko dostalo na úroveň tzv. bezpečného dlhu (40% HDP, pozn.), aby mala vláda pri prípadnej recesii lepší manévrovací priestor. Tzv. dlhová brzda sa aktivuje , keď štátny dlh prekročí hranicu 50% HDP. V závislosti od miery prekročenia pozná päť sankčných pásiem. Ak by štátny dlh Slovenska stúpol o 7 miliárd, znamenalo by to jeho zvýšenie o 6 % na hodnotu 54,94 %. Tým by sme sa ocitli v druhom sankčnom pásme. V ňom podľa zákona „vláda predloží na rokovanie NR SR návrh opatrení, ktorými by sa malo zabezpečiť zníženie dlhu a znížia sa platy členov vlády na úroveň predchádzajúceho roka.”

reagoval povedal uviedol povedal aktivuje


Vyčlenili sme (EÚ, pozn.) spoločne na to (zamestnanosť mladých, pozn.) 6 miliárd eur a Slovensko z toho v rôznych podobách a formách bude čerpať takmer 200 miliónov eur.

Je pravdou, že na Iniciatívu pre zamestnanosti mladých dostaneme z 150 miliónov z európskych zdrojov. Sumu 200 miliónov dosiahneme dofinancovaním 150 miliónov sumou 50 miliónov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ide o iniciatívu EK " Iniciatívu pre zamestnanosti mladých ", ktorá chce na projekty zamestnanosti a tréningu mladých vyclenit až 6 mld. eur. "The Youth Employment Initiative was proposed by the 7-8 February 2013 European Council with a budget of €6 billion for the period 2014-20. The Youth Employment Initiative would particularly support young people not in education, employment or training in the Union's regions with a youth unemployment rate in 2012 at above 25% by integrating them into the labour market." Oficiálna správa Ministerstva práce z januára 2014 z rokovania Fica s ministrom Jánom Richterom uvádza len vyjadrenie R. Fica: „Môžem už teraz potvrdit, že celkovo bude môct Slovensko cerpat z európskych fondov na vytváranie pracovných miest pre mladých ludí vo veku do 29 rokov sumu 150 miliónov eur s tým, že dalšie dofinancovanie predstavuje okolo 50, ciže celkovo sme presne pri 200 miliónoch eur. Tieto zdroje chceme použit v rokoch 2014 a 2015.“ Sumu takmer 150 miliónov eur potvrdzujú aj oficiálne zdroje EK (tab. 2). Konkrétny podiel pre Slovensko predstavuje 72,17 miliónov eur, podmienený minimálne rovnakou sumou z Európskeho sociálneho fondu, co spolu znací približne 150 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

iniciatívu správa zdroje


Moderátor: "A to nehovoril len pán Csáky. Spomínate si, ak sa nemýlim, aj pán Dzurinda niečo také spomínal." Áno, ale ak si spomínate, tak potom to aj odvolal.

Verziu o Dzurindovom ospravedlnení potvrdzujú v rozhovoroch s novinármi zhodne Béla Bugár aj Zsolt Simon. (z rozhovoru so Simonom) "Ako ste sa vyrovnali s výrokmi Mikuláša Dzurindu, že Most je piata kolóna Smeru?" (Simon) „S odstupom času sa poopravil.“ "Pred vami? Ospravedlnil sa?" (Simon)„Bolo to pred Bélom Bugárom. Povedal, že to musí prehodnotiť. Nepamätám si to však presne.“ (Z rozhovoru s Bugárom) "Dzurinda ako prvý označil Most-Híd za piatu kolónu Smeru. Čo proti vám má?" (Bugár) "A potom sa ospravedlnil. To súvisí s tým, že ma pozná. Vie, že keď sme v minulosti urobili nejakú dohodu, tvrdošijne som na jej dodržiavaní trval. Aj vo svojej knihe priznáva, že od nikoho nepočul tak často slová „to nestačí“. Ja som tvrdý partner a vyžadujem dodržanie slova." Na rozdiel od Bugárovho výroku, ktorý je verejný, sa nám však nepodarilo nájst verejný záznam Dzurindovho ospravedlnenia.

rozhovoru rozhovoru


... zmenený (taliansky, pozn.) postoj k sankciám voči Rusku. (...) Talianska vláda chce, aby prestali.

Postoj k sankciám voči Rusku súvisí s nástupom novej talianskej vlády, ktorú tvoria euroskeptická strana Liga Severu a protisystémové Hnutie piatich hviezd. Dňa 18. mája 2018 predstavili koaličnú zmluvu, ktorá obsahuje aj výzvu na ukončenie sankcií voči Rusku. O vnútropolitickom vývoji v Taliansku v kontexte protiruských sankcií informovali najmä zahraničné médiá (napr. Independent , CNBC , Politico ). Hoci predchádzajúca vláda nevyzývala k stiahnutiu protiruských sankcií, bývalý taliansky premiér Matteo Renzi kritizoval ich rozširovanie. Taliansko takisto blokovalo v decembri 2015 rozhodnutie o predĺžení sankcií na úrovni veľvyslancov členských krajín EÚ. Keďže postoj Talianska voči sankciám sa úplne nezmenil, ale skôr vyhrotil, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Sankcie uvalila EÚ voči Rusku prvýkrát v marci 2014, dôvodom bolo porušovanie zvrchovanosti a územnej celistvosti Ukrajiny zo strany Ruska. Súčasťou sankcií je zmrazenie majetku a obmedzenie v cestovaní osôb, pri ktorých existuje podozrenie, že ohrozujú nezávislosť Ukrajiny, ako aj zákaz dovozu produkcie z Krymského polostrova, zákaz vývozu niektorých tovarov a ďalšie iné opatrenia. 18. júna 2018 EÚ predĺžila ich platnosť do 23. júna 2019. Predchádzajúca talianska vláda na čele s premiérom Matteom Renzim kritizovala rozširovanie sankcií voči Rusku, ktoré mali škodiť talianskej ekonomike, v decembri 2015 a neskôr v októbri 2016. Rovnako v decembri 2015 Taliansko zablokovalo rozhodnutie o predĺžení sankcií na úrovni veľvyslancov členských krajín. Neskôr Renzi vyhlásil, že v otázke sankcií Taliansko zastáva " rovnakú pozíciu ako celé západné spoločenstvo " a sankcie nakoniec boli predĺžené. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Independent CNBC Politico kritizoval blokovalo Rusku platnosť kritizovala neskôr zablokovalo Taliansko


SaS-ka bola dvakrát pri moci. Kritizujete RTVS? A kto zlúčil Slovenský rozhlas a Slovenskú televíziu a kto ju dostal takmer na pokraj bankrotov? .Ale pozrite sa, vtedy ste skráteným legislatívnym konaním zasiahli do fungovania Slovenskej televízie, Slovenského rozhlasu.

Strana SaS bola súčasťou vlád dvoch volebných období. V roku 2010 Daniel Krajcer, minister kultúry za SaS, navrhol zákon o fúzii STV a SRo do jedného organizačného celku RTV. Zákon bol schválený v skrátenom legislatívnom konaní a novým verejnoprávnym vysielateľom bola od januára 2011 RTVS. Vedenie RTVS kritizovalo legislatívnu úpravu ich financovania. Výročná správa za rok 2017 poznamenala, že „bez systémovej zmeny financovania nebude RTVS v dlhodobom horizonte schopná zabezpečiť finančnú stabilitu“. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Strana SaS bola súčasťou vlády v rokoch 2010-2012, keď sa prvýkrát dostali do parlamentu. Predsedníčkou vlády bola toho času Iveta Radičová. SaS bola tiež súčasťou vlády Igora Matoviča a Eduarda Hegera v rokoch 2021 a 2022.

Do roku 2010 pôsobili Slovenská televízia (STV) a Slovenský rozhlas (SRo) ako dve samostatné organizačné zložky. V roku 2010 došlo k zmene štruktúr verejnoprávneho média. Vtedajší minister kultúry Daniel Krajcer (SaS) 3. novembra 2010 predložil vláde návrh zákona o Rozhlase a televízii Slovenska (RTS), ktorý navrhoval zlúčenie STV a SRo do nového verejnoprávneho RTS. Hlavným dôvodom bol zlý stav hospodárenia v STV. Vtedajšie vedenie STV uviedlo , že v roku 2011 počíta v hospodárení s mínusom 37 miliónov eur. Krajcer tvrdil, že reforma zabráni ďalšiemu zadlžovaniu a štát tak mal spojením SRo a STV v roku 2011 ušetriť najmenej 1,65 milióna eur.

Zákonom okrem spojenia televízie a rozhlasu došlo aj k organizačným zmenám. Po novom sa mal počet členov kontrolného orgánu z pôvodných 36 členov znížiť na deväť. Novú radu mali tvoriť traja odborníci na rozhlasové vysielanie, traja na televízne, dvaja na ekonómiu a jeden na právo.

Novým zákonom došlo aj k novej úprave voľby generálneho riaditeľa. Kým generálneho riaditeľa STV volila a odvolávala Rada STV a generálneho riaditeľa SRo volila a odvolávala Rozhlasová rada, generálneho riaditeľa RTV mal po novom voliť parlament verejným hlasovaním.

Parlament 30. novembra 2010 schválil v skrátenom legislatívnom konaní vznik RTS hlasmi 77 poslancov. Za návrh zákona hlasovali takmer všetci poslanci klubov SDKÚ-DS, SaS, KDH a MOST-HÍD a šesť z celkových deväť poslancov SNS. Proti hlasovali len poslanci klubu SMER-SD. RTVS vznikla k 1. januáru 2011. Vtedajší prezident Ivan Gašparovič zákon vetoval a ani po prelomení veta parlamentom predmetný zákon z dielne ministerstva kultúry o zlúčení STV a SRo nepodpísal.

Nový zákon sa nevyhol ani kritike. Sám navrhovateľ zákona minister Krajcer uznal , že „situácia, v ktorej sa nachádza predovšetkým Slovenská televízia, je neštandardná a takéto situácie si vyžadujú rýchle a razantné riešenia“. Zdôraznil však, že ide len o „základné legislatívne nastavenie celého procesu“ a politizáciu verejnoprávneho média odmietol.

Vedenie STV rozhodnutie akceptovalo , avšak hovorca STV Peter Susko v stanovisku televízie uviedol: „Napriek tomu vyjadruje (verejnoprávna televízia, pozn.) ľútosť nad tým, že politika dnes zvíťazila nad vecným a konštruktívnym hľadaním riešení."

Výročná správa RTVS z roku 2017, keď sa generálnym riaditeľom RTVS stal Jaroslav Rezník, konštatovala zlý hospodársky stav RTVS. Výročná správa poznamenáva, že pre budúcnosť vysielania budú rozhodujúce príjmy od štátu, nakoľko príjmy z koncesionárskych poplatkov budú stagnovať. Zo štátnych zdrojov však RTVS nedokázala financovať „športové licencie, športovú výrobu ani akékoľvek formáty spravodajského zamerania“. Najvýznamnejší zdroj financovania, ktorým sú príjmy z reklamy, vzhľadom na legislatívnu úpravu a na vývoj na reklamnom trhu do budúcna nepredstavuje progresívny vývoj ( .pdf , s. 210).

V správe sa uvádza, že „existuje reálny predpoklad, že bez systémovej zmeny financovania nebude RTVS v dlhodobom horizonte schopná zabezpečiť finančnú stabilitu vzhľadom na jej programové úlohy vyplývajúce zo zákona a nevyhnutnosť obnovy zastaraných technológií a nehnuteľností“ ( .pdf , s. 210).

Napriek tomu, že RTVS má od roku 2011 vyrovnaný rozpočet a hospodárila s „finančným prebytkom, pri plnení svojich zákonom daných povinností z hľadiska nákladov a výnosov súčasne generovala straty a bez zmeny financovania sa môže v najbližších rokoch dostať do záporného vlastného imania,“ píše sa v správe s dodatkom, že negatívny až devastujúci dopad na budúce hospodárske výsledky RTVS budú mať prebiehajúce súdne spory, ktorých hodnota ku koncu roka 2017 vystúpala na 14,4 mil. eur. Negatívne výsledky týchto súdnych sporov môžu mať na RTVS dokonca devastujúci dopad ( .pdf , s. 210).

Dozorná komisia RTVS vyzývala na opakované otvorenie otázky financovania RTVS.

Hospodárske nastavenie RTVS kritizoval už manažment Václava Miku, ktorý bol generálnym riaditeľom RTVS v období rokov 2012-2017.

vlády
súčasťou
predložil
zlý
uviedlo
novom
STV
SRo
RTV
schválil
skrátenom
RTVS
vetoval
uznal
akceptovalo
Výročná správa
.pdf
.pdf
.pdf
vyzývala
kritizoval
riaditeľom


...takisto pokiaľ ide o to neustále kritizované zadlžovanie. Tak tu musím povedať, že nárast dlhu, nárast dlhu  medzi rokmi 2008 a 2009 bol v priemere za celú Európsku úniu 12 %. Za eurozónu 9,3 % a teraz pozor, za Slovensko 8 %.

Podľa dostupných informácii Eurostatu sú informácie pravdivé.

Eurostatu


Som zvedavý, čo urobíte na budúci rok, keď sa nám podarí stlačiť ten deficit pod 3 %, pretože v zákone je klauzula, že sa DPH vráti na pôvodnú úroveň.

Demagog.sk už v minulosti overoval podobný výrok v prípade Jána Figeľa. Podľa prechodných ustanovení novely zákona o dani z pridanej hodnoty platnej od 1. januára 2011 je zvýšenie sadzby DPH na 20% dočasné a skončí, keď schodok verejnej správy bude menej ako 3% HDP. "(1) V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom."

novely zákona o dani z pridanej hodnoty


O možnom vstupe Štefana Harabina do straníckej politiky uvažuje viacero politických komentátorov (napr. pre SME , podcast TREND ). Samotný Štefan Harabin sa naposledy po druhom kole prezidentských volieb 2019 vyjadril, že politickú stranu zakladať nebude. Kiska ďalej v relácii uviedol, že má informácie od starostov v regiónoch, ktorých mal údajne Harabin osloviť z ponukou vstupu do tejto strany. Keďže však o tom neexistujú žiadne priame dôkazy, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Harabin sa niekoľkokrát pred prezidentskými voľbami vyjadril, že v prípade prehry vo voľbách sa chce vrátiť na miesto sudcu Najvyššieho súdu. To uvádza aj napríklad pre portál aktuality.sk : „ Pre mňa ako pre sudcu akýkoľvek iný krok než vstup na Ústavný súd alebo do prezidentského úradu je krokom späť. Viete si predstaviť, že by išiel riaditeľ nemocnice robiť kotolníka nemocnice?“ pýta sa Harabin. Taktiež hovorí: „ Ja so žiadnymi politickými stranami ani o kandidatúre, ani o politickej strane nerokujem. Privítam voličskú základňu všetkých politických strán, ale rokovať nebudem s nikým a ani som s nikým nerokoval“ . Ako uvádzajú Hospodárske noviny , portál glob.sk už pred prezidentskými voľbami priniesol správu, že Harabin odmietol ponuku stať sa tvárou novej politickej strany Hlas ľudu. Svoje rozhodnutie považoval za definitívne. Predseda novej strany (poslanec parlamentu a bývalý člen Sme rodina, pozn.) Peter Marček sa vyjadril, že Harabina osloví aj po voľbách a bude mu ponúknutá pozícia gestora pre otázky týkajúce sa práva. Na otázku, či Harabin založí vlastnú stranu, odpovedal politológ Tomáš Koziak pre Hospodárske noviny nasledovne:„ Nemyslím si, že Harabin chce ísť touto cestou. On je politický solitér a nie je Kotleba, ktorý sa dokáže obklopiť ľuďmi a spolupracovať s nimi “. V nedeľňajšej relácií TA3 v politike po prvom kole prezidentských volieb Harabin povedal, že politickú stranu zakladať nebude , nevyjadril sa však jednoznačne o tom či by vstúpil už do existujúcej strany.

SME
TREND
aktuality.sk
Hospodárske noviny
Hospodárske noviny
zakladať nebude


(...) sme pri zdravotníctve navrhli, aby do Všeobecnej zdravotnej poisťovne, aj do Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bola zapojená opozícia.

Jednou z programových priorít vlády SR vo volebnom období 2016-2020, ktorej súčasťou je aj Most-Híd, je v oblasti zdravotníctva spomenuté " zastúpenie opozície v kontrolných orgánoch VŠZP a v Úrade pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou ." Béla Bugár sa tiež v marci 2016 vyjadril , že sa Mostu-Híd podarilo " vyrokovať, že opozícia bude mať kontrolné zastúpenie vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni. " O tom, že opozícia by mala mať zastúpenie v kontrolných orgánoch štátnej Všeobecnej zdravotnej poisťovne a v Úrade pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou informovali 15. marca 2016 viaceré slovenské médiá ( Aktualne , DennikN ). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

spomenuté vyjadril Aktualne DennikN


My sme už vtedy upozorňovali vládu aj členov vládnej koalície v parlamente, že dopad (konsolidačného balíčka pozn.), ktorý bude na občana, dopad, ktorý bude na tvorbu HDP, dopad, ktorý bude na zvyšovanie verejných financií, jednoducho bude neúnosný a v konečnom dôsledku sa to premietne vo zvýšení cien, to nastalo.

Kažimír (23.septembra 2010) upozorňoval na konsolidačný balík slovami: "Analýza upozorňuje, že pod vplyvom štruktúry konsolidačného balíka sa ekonomický rast budúci rok na Slovensku spomalí, bude nižší ako by mohol pôvodne byť, čo má pochopiteľne dopad aj na rast zamestnanosti. Zvýšenie dane a odvodov zníži disponibilné príjmy hlavne nízko a strednopríjmových skupín a zvýšenie spotreby a nepriamych daní spôsobí zdraženie tovarov, služieb a energií." Počiatek sa vyjadril podobne: "Myslíme si, že by bolo vhodné opäť sa zamyslieť nad týmto konsolidačným balíčkom, pretože prináša spomalenie rastu a neprináša tvorbu pracovných miest." Na stránke SMER-SD sa nachádza vyjadrenie jeho predsedu Roberta Fica , že konsolidačný balíček v roku 2011 spôsobí "spomalenie hospodárskeho rastu, zvýši infláciu na trojnásobok oproti tomuto roku, prinesie nulový rast reálnych miezd a tak zastaví rast životnej úrovne v spoločnosti."

Kažimír Počiatek Fica


Rusi netrpia tým, že plyn už nemôžu dodávať do západnej Európy, pretože to od nich odoberajú iné štáty, si pozrite, aký stúpol ich vývoz do Indie alebo do Číny.

Vývoz ruského plynu do Číny a iných krajín síce stúpol, avšak tento objem nenahradil celkové dodávky do Európy. V roku 2022 dodal Gazprom do Európy 68,3 miliardy kubíkov plynu, v roku 2023 už len 28,3. Oproti tomu do Číny vyviezlo Rusko v roku 2022 15,5 miliárd kubíkov plynu a v roku 2023 22 miliárd. Do Indie Rusko vyváža malé objemy plynu vo forme LNG. Cena ruského plynu pre Čínu je zároveň podstatne nižšia ako pre Európu, čo pre Rusko znamená nižší zisk aj v prípade, že sa dodaný objem zvýši. Čistý zisk Gazpromu sa prepadol z 2,5 bilióna rubľov na 296 miliárd rubľov v prvom polroku 2023 oproti roku predtým. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vývoz ruského plynu do západných krajín prudko klesol kvôli ruskej vojenskej agresii voči Ukrajine, po začiatku ktorej Západ uvalil na Rusko sériu obchodných aj diplomatických sankcií. V roku 2023 dodal Gazprom do Európy 28,3 miliardy kubíkov plynu, teda o 55,6 % menej než v roku 2022, kedy to podľa výpočtov agentúry Reuters bolo 63,8 miliardy kubíkov. Ruská štátna banka VEB odhaduje, že do roku 2026 vývoz ruského plynu do Európy klesne ešte viac, na 15 miliárd metrov kubických.

Gazprom zvyšuje vývoz plynu do Číny plynovodom Sila Sibíri, čím sa snaží vyrovnať stratu z obmedzenia dodávok na európsky trh. Ruský vicepremiér Novak uviedol , že dodávky zemného plynu do Číny v roku 2023 presiahli 22 miliárd kubíkov. V roku 2022 to bolo 15,5 miliárd kubíkov. Časť plynovodu Sila Sibíri sa ešte stavia, po jej dokončení bude plná kapacita 38 miliárd kubíkov ročne.

Podľa Novaka sa dokončujú zmluvy ohľadom plynovodu Sila Sibíri 2, ktorý by zvýšil kapacitu na prepravu ruského plynu do Číny. Tento nový plynovod bude mať kapacitu 50 miliárd kubíkov ročne, avšak v roku 2024 sa len začína stavať a dokončený bude v roku 2030.

Okrem toho, že tranzit plynu do Číny a iných krajín zatiaľ nahrádza európsky trh iba sčasti, Rusko predáva Číne zemný plyn za nižšiu cenu ako západným krajinám. Z dokumentu ruskej vlády, ktorý mala k dispozícii agentúra Reuters , vyplýva, že cena ruského plynu pre Čínu bude v nasledujúcich rokoch neustále klesať. Podľa dokumentu by cena ruského plynu dodávaného do Európy mala klesnúť z 983,8 USD za 1000 kubíkov v roku 2022 na 481,7 USD za 1000 kubíkov v roku 2024. V prípade Číny Moskva počíta s cenou 271,6 USD za 1000 kubíkov v roku 2024.

Do Indie Rusko vyváža LNG plyn v objeme 2,5 miliardy ton ročne, čo zodpovedá približne 3,4 miliardám kubíkov plynu prepravovaného plynovodom.

Koncom augusta 2023 ruská plynárenská spoločnosť Gazprom uviedla , že jej čistý zisk sa v prvom polroku prepadol na 296 miliárd rubľov z 2,5 bilióna rubľov pred rokom. V decembri spoločnosť informovala , že za rok 2023 očakáva pokles EBITDA (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) z 3,6 bilióna rubľov na 2,2 bilióna, teda takmer o 40 %. Ide o zisk z plynu, ropy a elektrickej energie.

V októbri 2023 Rusko spustilo dodávky plynu do Uzbekistanu cez Kazachstan. Ukrajinská vláda oznámila , že zmluvu s ruským Gazpromom o tranzite plynu nepredĺži. Od roku 2025 sa teda ruský plyn na západ cez Ukrajinu nedostane. Hovorca Kremľa Dmitrij Peskov priznal , že ukončenie zmluvy tranzit skomplikuje. Uviedol, že v tomto prípade budú dodávať zemný plyn po mori a hľadať alternatívne trasy.

klesol
Ruská štátna banka
zvyšuje
uviedol
38 miliárd
50 miliárd
predáva
Reuters
Do Indie
zodpovedá
uviedla
informovala
do Uzbekistanu
oznámila
priznal


Ja som pri privatizácii (Slovenských elektrární pozn.), to je veľmi krátka replika, nijako nefiguroval. Lebo organizovalo privatizáciu ministerstva hospodárstva. Ja som bol na ministerstve spravodlivosti.

Spis Gorila neuvádza informácie, ktoré by spájali Lipšica s privatizáciou Slovenských elektrární.

neuvádza došlo riadilo ministrom pôsobil


V minulom volebné období som zažil asi 20 - 25 odvolávaní ministrov za rôzne dôvody a jedno z týchto odvolávaní bolo aj Márie Kolíkovej práve v kontexte samovraždy Milana Lučanského, kde reakcia Márie Kolíkovej bolo, že zriadila komisiu, vyšetrovaciu komisiu, ktorá mala medzinárodný rozmer, vyvodila aj politickú zodpovednosť. Z funkcie odišiel šéf Zboru väzenskej a justičnej stráže. Prebehlo vyšetrovanie. Vyšetrovanie dokázalo, že nedošlo k systémovému zlyhaniu.

Ministerka spravodlivosti Mária Kolíková (SaS) počas pôsobenia na poste ministerky spravodlivosti čelila dvom návrhom na odvolávanie, dôvodom však boli podozrenia z rodinkárstva a klientelizmu. Krátko po Lučanského samovražde dala pokyn na zriadenie nezávislej vyšetrovacej komisie, ktorá mala okolnosti jeho úmrtia objasniť. Odstúpil riaditeľ Zboru väzenskej a justičnej stráže Milan Ivan. Kolíková demisiu podala až v súvislosti s vládnou krízou, kedy bol jej odchod podmienkou pre odstúpenie Igora Matoviča z funkcie premiéra.

Počas minulého volebného obdobia (21. marec 2020 – 24. október 2023) sa uskutočnilo 20 parlamentných schôdzí, ktoré mali na programe vyslovenie nedôvery členovi alebo členke vlády (ss. 12 – 22). Jedno odvolávanie sa odohralo za vlády Igora Matoviča, ktorému sa parlament pokúsil vysloviť nedôveru. Počas vlády Eduarda Hegera sa uskutočnilo 19 odvolávaní členov alebo členiek vlády.

Mária Kolíková, ktorá vo vláde pôsobila ako ministerka spravodlivosti, čelila odvolávaniu celkom dvakrát - v máji a septembri 2021 (ss. 13-14).

Prvý návrh na vyslovenie nedôvery podal v máji 2021 líder opozície Robert Fico (Smer-SD). Ako dôvod poslanci opozície uviedli aj to, že ministerka „zlyhala pri tragických udalostiach týkajúcich sa osôb držaných za zvláštnych okolností vo väzbe.“ V súvislosti s úmrtím Milana Lučanského zároveň tvrdili, že Kolíková „preukázateľne verejne klamala pri komentovaní úmrtia generála M. Lučanského.“

Odôvodnenie návrhu na vyslovenie nedôvery ministerke sa odvoláva aj na podozrenia v súvislosti s obchodnými zmluvami medzi firmou Elektronika, v ktorej ministerka spravodlivosti figurovala, a RTVS, či Divadlom Nová scéna. Dozorná komisia Rady RTVS po preverení kontraktov označila obchodné zmluvy medzi RTVS a spoločnosťou Elektronika za transparentné a zákonné.

Ministerke Kolíkovej odôvodnenie vyčítalo tiež to, že je spoluvlastníčkou MK REAL, s. r. o., ktorú spoluvlastní s jej bratom, matkou a nevlastnou sestrou, ktorá bola ako konateľka firmy odsúdená za spreneveru. Ministerka v súvislosti s touto kritikou uviedla , že o konaní svojej nevlastnej sestry nevedela.

Medzi ďalšími uvedenými dôvodmi boli zmena súdnej mapy a rozdelenie financií mimovládnym organizáciám.

Druhýkrát podala návrh na odvolanie ministerky Kolíkovej strana Hlas-SD, stalo sa tak v septembri 2021. Strana krok odôvodnila podľa nich pretrvávajúcimi podozreniami z rodinkárstva a klientelizmu, nedostatočným reformám v rezorte spravodlivosti a tiež odchodom Kolíkovej zo strany Za ľudí. Schôdza k odvolávaniu sa nakoniec nekonala, poslanci a poslankyne Hlas-SD svoje podpisy v návrhu na vyslovenie nedôvery stiahli (s. 14).

Exprezident Policajného zboru SR Milan Lučanský zomrel 30. decembra 2020 v nemocnici na následky zranení spôsobených deň predtým, keď sa v Ústave na výkon trestu odňatia slobody v Prešove pokúsil o samovraždu. Podľa informácií sa obesil na teplákovej bunde.

Riaditeľ Zboru väzenskej a justičnej stráže (ZVJS) Milan Ivan vylúčil , že by pochybenie bolo na strane jeho príslušníkov. Napriek tomu 30. decembra 2020 vyvodil osobnú zodpovednosť a podal demisiu.

Vtedajšia ministerka spravodlivosti Mária Kolíková (SaS) na spoločnej tlačovej konferencii s riaditeľom ZVJS uviedla, že demisiu zvažovala, nakoniec ju však nepodala.

Mária Kolíková v januári 2021 zriadila nezávislú vyšetrovaciu komisiu. Okrem iných ju tvorili aj zástupcovia všetkých parlamentných strán, medzi nimi napríklad Juraj Krúpa (OĽaNO), Denisa Saková (Hlas) či Marian Kotleba (ĽSNS). Súčasťou prvého zasadnutia Komisie bola aj Marie Lukasová, členka Európskeho výboru na zabránenie mučeniu a neľudskému či ponižujúcemu zaobchádzaniu alebo trestaniu.

Komisia nezistila nezrovnalosti, ktoré by oponovali predchádzajúcim zisteniam, podľa ktorých došlo k úmyselnému sebapoškodeniu (. pdf , str. 19). Takisto nezistila porušenie základných práv a slobôd alebo iné skutočnosti, ktoré by dokazovali pochybenie príslušníkov ZVJS (. pdf , str. 20).

Závery vyšetrovania zverejnené v novembri 2022 vylúčili v prípade smrti bývalého policajného prezidenta cudzie zavinenie, kamerové záznamy potvrdili, že do cely v deň pokusu o samovraždu nevstúpila žiadna osoba.

Vyšetrovanie bolo opäť otvorené v novembri 2024, informovala o tom hovorkyňa Úradu inšpekčnej služby. Prípad sa tentokrát vyšetruje ako podozrenie zo zneužitia právomoci verejného činiteľa.

Lučanský bol 2. decembra 2020 obvinený v rámci kauzy Judáš , ktorá sa týkala korupcie, založenia a zosnovania zločineckej skupiny a ohrozenia dôvernej skutočnosti a vyhradenej skutočnosti. Podľa výpovedí svedkov mal Lučanský brať úplatky až do výšky 500 000 eur. 3. decembra 2020 bol zadržaný Národnou kriminálnou agentúrou a 6. decembra 2020 bol vzatý do väzby.

Kolíková skončila vo funkcii v marci 2021 počas vládnej krízy, jej demisia bola podmienkou Igora Matoviča na to, aby odstúpil z postu premiéra. Kolíková v tom čase vysvetlila , že po samovražde Milana Lučanského sa rozhodla zostať, pretože chcela dokončiť plánované reformy vo svojom rezorte.

vyslovenie nedôvery
odvolávaniu
uviedli
označila
uviedla
podala
stiahli
zomrel
pokúsil
obesil
vylúčil
uviedla,
zriadila
nezistila
pdf
pdf
vylúčili
otvorené
vyšetruje
Judáš
brať
skončila
vysvetlila


Pán Jahnátek mne v parlamente vykričal, že, že bolo za našej vlády vyplatených na odstupnom 60 miliónov. Predpokladám, že myslel koruny.

Poslanec Ľ. Jahnátek 3. februára 2011 počas rozpravy okrem iného tiež povedal : "Ja sa vôbec nečudujem, veď vy ste veľmi štedrá strana. Vy svojich nominantov platíte neuveriteľným spôsobom. Včerajšie informácie z Teka, klobúk dole, za 21 dní zarobiť 90 tisíc euro plus na to 16 tisíc ešte plat euro, čiže zarobiť 3 milióny v starých slovenských korunách za 21 dní, to dokážu asi len nominanti SaS-ky, skutočne. (Potlesk.) Pri schvaľovaní štátneho rozpočtu ste bili do nás, že treba na každom kroku šetriť. Zvýšili ste spotrebné dane na plyn a uhlie, ktoré idú do spaľovní, lebo pán Mikloš nám tu tvrdil, že treba šetriť. Páni, vy dokážete 60 miliónov premárniť za 4 mesiace len na odstupnom, lebo ste štyrikrát vymenili manažment v Teku. Stálo to 60 miliónov (Potlesk.) Pre občanov Košíc a vôbec sa za to nehanbíte, nikto sa zo SaS-ky ešte neospravedlnil a všetko je normálne a všetko je v kľude, čiže keď aj tu navrhujte takéto štedré odmeny 7,5 násobok vlastne priemerného platu, no je to blízke vašej politike odmeňovania vašich stúpencov." Celý prejav poslanca Ľ. Jahnáteka si môžete pozrieť aj v audiovizuálnej podobe (v prípade, že by vás zaujímala iba vyššie zmienená časť jeho vystúpenia, tak si pretočte čas na 96:07, pozn.)

povedal


Skutočne ja len poviem pár príkladov, ministerstvo spravuje, spravuje fondy, ktoré prideľujú peniaze, napr. fondy na obnovu kultúrnych pamiatok. Tieto fondy, ktoré boli, bývali rozdelené za iných vlád už na jar, tak teraz stále ešte nie sú rozdelené, stále tam ostáva dosť veľa peňazí a komisie, ktoré mali byť vlastne nejakým odporúčacím orgánom, ich verdikty pre ministerstvo, tak v podstate ako neplnia žiadnu úlohu alebo nemôžu plniť, pretože ich odporúčania ministerstvo neprijíma, jedna komisia dokonca sa rozpadla úplne a predstavte si, že roky, roky a neviem, obnovujete nejaké pamiatky, hrady atď. a zrazu, zrazu čakáte pol roka, pol roka čakáte na to, či dostanete peniaze od Ministerstva kultúry. Nedostávate ich, je jeseň, už sa nedá pracovať na tých pamiatkach atď.

Ministerstvo kultúry SR v roku 2024 posunulo vyhodnotenie a vyplácanie dotácií z programu Obnovme si svoj dom oproti predchádzajúcim rokom. Niektoré výsledky zverejnilo v polovici septembra, ďalšie nie sú verejne dostupné ani v polovici októbra. Ministerstvo tiež nerešpektovalo závery odborných komisií a pridelilo dotácie projektom s nižším bodovým ohodnotením, v dôsledku čoho odstúpila komisia v podprograme 1.5 Komplexná obnova národných kultúrnych pamiatok s prioritou ochrany a obnovy. Organizácie na obnovu hradov sa sťažovali na meškajúce procesy, pre ktoré museli ukončiť murovacie a iné stavebné práce aj z dôvodu ukončenia letnej sezóny a blížiacich sa mrazov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Dotačný program Ministerstva kultúry SR Obnovme si svoj dom , o ktorom hovorí poslanec Hajko, je zameraný na obnovu kultúrnych pamiatok, ich reštaurovanie, rekonštrukciu, ako aj na aktivity kultúrnej politiky a edičnú činnosť z oblasti ochrany pamiatkového fondu.

Bývalá ministerka kultúry Natália Milanová podpisovala zmluvy pre úspešných žiadateľov na rok 2020 9. apríla. V roku 2021 ministerstvo rozhodlo o dotáciách v júni, uzávierka výzvy bola však predĺžená na 15. februára 2021.

Pôvodná uzávierka dotačného programu pre rok 2024 bola 30. novembra 2023, ministerstvo ju však predĺžilo do konca decembra 2023 ( .pdf , s. 5).

Vo výzve pre poskytovanie dotácií sa uvádza, že ministerstvo na základe odporúčaní komisie bude informovať žiadateľov najneskôr do 14. júna 2024 (. pdf , s. 15).

Ministerstvo kultúry 17. júna informovalo , že proces schvaľovania žiadostí pozdrží, aby mohla vstúpiť do platnosti novela zákona o rozpočtových pravidlách. Podľa nej majú mať žiadatelia o 17 mesiacov dlhší čas na čerpanie zdrojov.

Na zasadnutí medzirezortnej pracovnej skupiny k protipožiarnej ochrane pamiatkového fondu 2. júla 2024, štátny tajomník Ministerstva kultúry Mário Maruška vyhlásil , že žiadosti budú vyhodnotené do konca augusta 2024. Ministerstvo ich malo zverejniť do 10. septembra 2024.

K 1. októbru 2024 ministerstvo na webovej stránke zverejnilo hodnotenia a zoznam schválených dotácií vo všetkých podskupínách okrem podskupiny 1.1 pre obnovu kultúrnych pamiatok, a 1.3 pre aktivity kultúrnej politiky a edičnej činnosti v oblasti ochrany pamiatkového fondu. K 10. októbru 2024 stále chýba zoznam schválených dotácií v podskupine 1.3.

20. septembra 2024 odstúpili členovia komisie, ktorí sa venovali hodnoteniu projektov podskupiny 1.5 Komplexná obnova národných kultúrnych pamiatok s prioritou ochrany a obnovy. Dôvodom bol podľa ich slov najmä „masívny neodborný a subjektívny zásah do výsledkov odborného hodnotenia, ktorý v podstate neguje prácu celej komisie.“

Podľa predsedu komisie Vladimíra Kohúta ministerstvo kultúry redukovalo financie rozpočtu a to z 3,5 milióna eur na 2,7 milióna eur. Zároveň akceptovalo posúdenia komisie pre prerozdelenie financií na projekty v objeme 5,73 % z rozpočtu.

Denník N v článku uvádza , že zo zverejnených hodnotení komisií vyplýva, že projekty, ktoré boli hodnotené najvyšším bodovým hodnotením, nezískajú finančnú podporu. Naopak ju dostanú slabšie hodnotené projekty.

V podprograme 1.5 ide napríklad o projekt „Reštaurovanie východnej a južnej fasády Národnej Baziliky v Šaštíne-Strážach,“ ktorý získal 51 bodov zo 100 od hodnotiacej komisie alebo projekt „Reštaurovanie fasády Juhovýchodnej delovej bašty benediktínskeho kláštora v Hronskom Beňadiku,“ ktorý získal 58 bodov.

Podporu však od ministerstva nedostanú projekty ako „Obnova rituálnych kúpeľov ,,MIKVE" - Židovské suburbium Bardejov,“ ktorý získal 82 bodov, alebo „Marianka, Kaplnka Svätej studne, Pamiatková zóna Marianka, č. UZPF 457/1, Komplexná obnova (stavebná, reštaurátorská obnova)“ ohodnotený na 82 bodov.

Podobne v podprograme 1.1 ministerstvo pridelilo takmer plnú požadovanú dotáciu projektu „Brezovica, NKP Kúria, ÚZPF 268/1, Vypracovanie projektovej dokumentácie pre zámer komplexnej obnovy kúrie Berzeviczy,“ ktorý odborná komisia ohodnotila 45 bodmi zo 100.

Naopak, projekt „Obnova NKP Katedrály sv. Františka Xaverského v Banskej Bystrici - oprava strechy, výmena klampiarskych konštrukcií,“ ktorý získal 72 bodov, dotáciu nedostal.

Pozdržané vyhodnocovanie projektov znamená aj oneskorené vyplatenie, respektíve nevyplatenie peňazí na účty žiadateľov o dotácie. Tí preto museli pozastaviť obnovu kultúrnych pamiatok alebo použiť iné zdroje.

Problémom je aj neskorý termín vyhodnotenia výziev niektorých podprogramov. Predovšetkým správcovia hradov adresovali svoje sťažnosti, keďže murárske práce môžu vykonávať iba v letných mesiacoch a musia ich ukončiť pred príchodom mrazov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo kultúry SR v roku 2024 oneskorilo prideľovanie dotácií z dotačného programu Obnov si svoj dom na rekonštrukciu či obnovu kultúrnych pamiatok. Zároveň nerešpektuje niektoré závery odborných komisií jednotlivých podprogramov dotačného programu. V dôsledku toho získavajú finančnú podporu projekty, ktoré nezískali najvyššie bodové ohodnotenia. Členovia komisie podprogramu 1.5 odstúpili po údajných nedborných a subjektívnych zásahov do ich práce. Niektoré organizácie obnovujúce hrady a zrúcaniny museli prerušiť tohtoročnú činnosť v dôsledku omeškaných rozhodnutí a ukončenia letnej sezóny.

Obnovme si svoj dom
podpisovala
rozhodlo
uzávierka
predĺžilo
.pdf
pdf
informovalo
vyhlásil
zverejnilo
chýba
odstúpili
redukovalo
uvádza
podprograme
podprograme
pozastaviť
adresovali
vykonávať


(...) sme jediný štát, ktorý nemá vnútroštátne spojenie železničnou dopravou.

V januári 2016 došlo k zastaveniu prevádzky štátnych InterCity vlakov medzi Bratislavou a Košicami. Vnútroštátne spojenie železničnou dopravou však zostalo aj naďalej zabezpečené, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

zastaveniu stratovosti diaľkových


Možno nie všetci vedia aj na Slovensku, máme zásobu uránu na ďalších 50 rokov.

Slovensko má zásoby Uránu pri Košiciach. Odhady na koľko rokov by slovenským jadrovým elektrárňam vydržali sa líšia, tie najoptimistickejšie hovoria o 50-ročných zásobách. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Slovensko má zásoby uránovej rudy nachádzajúce sa v obci Jahodná pri Košiciach. Zásoby tejto rudy by mali patriť medzi najväčšie a najkvalitnejšie na svete. Podľa predbežnej štúdie sa v tejto lokalite môže nachádzať až 15-tisíc ton čistého uránu, čo by zodpovedalo 30-50 ročnej spotrebe Slovenska.

Slovenské elektrárne v dohľadnej dobe plánuje uviesť do prevádzky tretí blok atómovej elektrárne Mochovce a o dva roky neskôr aj štvrtý blok. To pravdepodobne zvýši spotrebu jadrového paliva na Slovensku, a teda skráti počet rokov, na ktoré by nám zásoby uránu vystačili.

Využitie tohto zdroja je pre Slovensko komplikované. Proti ťažbe sa postavili aktivisti aj obyvatelia mesta, ktorí spísali petíciu. Parlament v tejto súvislosti v roku 2014 schválili aj novelu geologického zákona, ktorá zakazuje ťažbu rádioaktívnych látok na území Slovenska. Výnimky zo zákazu majú byť možné len vtedy, ak ťažbu v referende schválili obyvatelia miest alebo obcí dotknutého územia. Ak by sa aj ťažba schválila, Slovensko nemá vybudovanú infraštruktúru na spracovanie tejto suroviny.

zásoby
uviesť do prevádzky
postavili
schválili
vybudovanú


Z hlediska strukturálních fondů tak má Česká republika pátou nejvyšší alokaci v přepočtu na obyvatele Pro příští programové období, pozn.).

Dle informací dostupných na webové stránce Informační kanceláře Evropského parlamentu má Česká republika 4. nejvyšší alokaci na obyvatele (.ppt, 9. slide). Stejnou informaci uvedl po jednání Evropské rady také tehdejší premiér Petr Nečas. Výrok Oldřicha Vlasáka proto hodnotíme jako nepravdivý.

4. nejvyšší alokaci
uvedl


A zároveň som (...) priznal, že zmenil som názor na Ameriku ako nášho spojenca.

Igor Matovič počas svojej tlačovej besedy z 27. februára, na ktorej potvrdil kandidatúru do Europarlamentu v májových voľbách, vyjadril aj zmenu svojho postoja voči USA ako záruky svetového mieru. “ USA už dávno nie sú svetovým mierotvorcom, USA si čím ďalej tým viac žijú svojím životom… a celý civilizovaný svet tŕpne, ako sa pán prezident v Amerike vyspia… a ktorú mierovú dohodu s ktorým štátom zruší. Precitol som z toho, že USA sú garantom bezpečnosti a záruky medzinárodnej stability ” ( video od 3:52). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

video


Pán premiér o mne používa slová ako scientológovi, úžerník, kandidát zlepenca a podobne.

Robert Fico svojho protikandidáta A. Kisku skutočne označil uvedenými prívlastkami. V predvolebnom súboji , ktorý zorganizoval denník Hospodárske noviny v spolupráci s portálom Aktuality 24. marca Fico povedal: "Všetky tie strany, ktoré sa zišli v Radičovej vláde, vás dnes podporujú. Čiže, nemôžete hovoriť: Ja som občiansky, ja som za ľuďmi. Ste predĺžená ruka zlepenca." O tom, že je nie je nestranným človekom, ale kandidátom "zlepenca" sa vyjadril 25. marca v diskusnom dueli televízie Markíza. Za úžerníka ho R. Fico označil v online debate denníka Nový Čas z 12 marca, kde sa vyjadril, že „Zarobil peniaze úžerou na chudobných ľuďoch, v úžere pokračuje v Českej republike, podľa jeho spoločníka zneužil charitu na politické ciele a má podľa všetkého blízko aj k sekte scientológov“ V predvolebnej debate RTVS z 12. marca Fico povedal: „Ukážem vám rozsudky. Opakujem: Svoje peniaze ste získali úžerou a za týmto si stojím.“

súboji
Markíza.
online debate
debate RTVS
tlačovej konferencii
prezidentskom dueli


Aj my sme boli teraz škandalizovaní 3 týždne, na základe klebiet, výmyslov, no, úplných nezmyslov a výsledok je nula. Nič. Nikto nič nedal na stôl, žiadný dôkaz.

Premiér tu hovorí o kauze financovania SMERu. SME zverejnilo zmluvu o sponzoringu medzi šéfom volebnej kampane Smeru 2002 Fedorom Flašíkom a podnikateľom Lubomírom Blaškom. Na základe tejto informácie KDH podalo trestné oznámenie.

SME KDH


Naopak Slovenská republika ako jedna z mala krajín v rámci Európskej únie pristúpila v januári k valorizácii dôchodkov, 3,05 % bola valorizácia dôchodkov...

dôchodky sa valorizovali o 3,05% (. pdf )

pdf


Iniciovali (opozícia, pozn.), povedal by som, konanie v Bruseli, na čo poukázala po návrate z Bruselu pani ministerka po konzultáciách, kde si vysvetlili, že Brusel vlastne nemohol nekonať, keď dostal oznámenie zo slovenskej opozície, že dochádza k rozkrádaniu eurofondov

Iniciatíva na preverenie sporných výziev ministerstva školstva vyšla od samotného ministra školstva, ktorý Európsku komisiu (EK) požiadal o kontrolu. Ako je uvedené v dvoch listoch od EK, podrobné informácie o "rozkrádaní eurofondov" získala z novinových článkov v slovenských médiách publikovaných v najväčšej intenzite v júli 2017. Téma prerozdeľovania eurofondov v rámci operačného programu Výskum a inovácie (OP VaI) bola skutočne veľmi medializovaná. EK svojim prvým varovným listom konala preventívne v snahe zabrániť nesprávnej aplikácii výberových kritérií a vážnym finančným následkom. Druhý list z EK reagoval opäť na júlové články v médiách a bol rovnako preventívneho charakteru. Opozícia v danej veci okrem verejnej kritiky nehrala žiadnu rolu a ani nová ministerka školstva Martina Lubyová (nom. SNS) sa o nej v brífingu po návšteve Bruselu nezmienila. Preto hodnotíme výrok ako nepravdivý. Bývalý minister školstva Peter Plavčan v reakcii na medializáciu problémov vo výberovom procese vo výzvach OP VaI na dlhodobý a strategický výskum (DSV) a na podporu priemyselných výskumno-vývojových centier (PVVC) požiadal EK o kontrolu. Ministerstvo školstva tak uviedlo v stanovisku z dňa 26. júla 2017. Podpredseda SNS Paška "konaním v Bruseli" ďalej zrejme myslí varovný list Európskej komisie poslaný 3. augusta 2017, alebo ďalší list z dňa 21. augusta 2017. Oba listy majú podobné východiská a oba sa odvolávajú na informácie publikované v slovenskej tlači v júli 2017. V prvom prípade išlo o odmietnutie vyplatenia eurofondov skôr, než ministerstvo školstva prijme určité nápravné a preventívne opatrenia v štyroch výzvach OP VaI. Tieto výzvy boli preventívne zablokované. Autor varovného listu pri zdôvodňovaní rozhodnutia odkázal na "novinové články publikované v júli 2017 týkajúce sa výberu projektov" v danom programe, obzvlášť vo výzve na dlhodobý a strategický výskum (DSV) a výzve na podporu priemyselných výskumno-vývojových centier (PVVC). EK list poslala konkrétne z dôvodu "možnej nesprávnej aplikácie metodológie a kritérií výberu projektov v rámci daných výziev (...), ktorá by mohla viesť k neoprávneným výdavkom Komisie..." Ani vo varovnom liste, ani v médiách nie je zmienka o tom, že by EK konala na podnet slovenskej opozície. Aj Lubyová vyhlásila, že list z Bruselu prišiel z dôvodu obáv EK a snáh o prevenciu pred ďalšími možnými problémami. Druhý list z EK na Slovensko prišiel opäť v súvislosti s ministerstvom školstva a čerpaním eurofondov. Konkrétne išlo o problémy v operačnom programe Ľudské zdroje. Aj v tomto prípade sa autor listu odvolával na novinové články z júla 2017 a požadoval "písomné potvrdenie, že manažment a kontrolný systém ESF OP Ľudské zdroje (...) je dostatočne vybavený na zabránenie akýmkoľvek nezrovnalostiam s vážnymi finančnými následkami a akémukoľvek riziku podvodných aktivít" . Ani s týmto listom teda opozícia nemala nič spoločné. Aj riaditeľ sekcie štrukturálnych fondov EÚ na ministerstve školstva Juraj Gmiterko posledný list označil za reakciu na prerozdeľovanie eurofondov na výskum a inovácie. Lubyová už pri menovaní do úradu avizovala plán riešiť problém s eurofondami priamo v Bruseli . Na minulotýždňovom stretnutí s eurokomisárkou pre regionálnu politiku Corinou Cretuovou, a zástupcami DG Employment a DG Regio predstavila akčný plán, ktorý je založený na čo najväčšom posilnení transparentnosti výberového konania. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

stanovisku
varovný list
list
Lubyová
Gmiterko
Bruseli


Len teraz začal štát nakupovať ochranné prostriedky, štátne hmotné rezervy.

Prvé zmluvy Správy štátnych hmotných rezerv týkajúce sa pandémie Covid-19 sa v Centrálnom registri zmlúv objavili 5. marca 2020 - teda dva dni pred vysielaním relácie. SŠHR pre Demagog.SK uviedla, že „do momentu rozšírenia sa nákazy koronavírusom aj v Európe (...) nemala zákonnú povinnosť, ani požiadavku od orgánov krízového riadenia na zabezpečenie rúšok a ostatného zdravotníckeho materiálu, preto začala (...) rokovania s dodávateľmi okamžite po prijatí uznesenia vlády SR zo dňa 27.2.2020.” Prvé prípady vírusu v Európe siahajú ešte do januára 2020. Francúzsko zachytilo prvých nakazených 25. januára, Nemecko 28. januára, Fínsko 30. januára. Taliansko hlásilo prvých 14 prípadov 22. februára, odvtedy ich počet rapídne stúpal. Keďže prvé zmluvy týkajúce sa Covid-19 epidémie sa v CRZ objavili 5. marca a relácia je zo 7. marca, Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako ešte pravdivé.

zachytilo hlásilo


... úvery od jeho firiem boli označované v nezávislých porovnaniach za drahé ... (úvery od firiem A. Kisku - Quatro, Triangel a Klikshop, pozn.)

Z dostupných zdrojov je pre nás nemožné overiť pravdivosť respektíve nepravdivosť výroku. Požiadali sme o informácie autora článku, taktiež aj NBS, APSÚ, SBA, ba dokonca aj samotného prezidentského kandidáta Kisku. Zatiaľ sme obdržali len informácie od A. Kisku, z ktorých však nedokážeme výrok overiť. Chceli by sme sa teda poďakovať A. Kiskovi za ochotu a na základe zdrojov sprístupnených jeho osobou vám ponúkame prehľad niekoľkých nebankových spoločností ktoré sa zaoberali poskytovaním úverov.

prehľad


My sme zaviedli bonifikáciu hypoúverov...

Podľa článku portálu financie.etrend.sk .

financie.etrend.sk


Konštantín Čikovský dostal novinársku cenu za komentár, v ktorom hovorí o podpore obnoviteľných  zdrojov.

Procházka spomína novinársku cenu, ktorú dostal novinár Denníka N, Konštantín Čikovský. Konkrétne išlo o cenu nadácie Zastavme korupciu , ktorá bola odovzdaná spolu s ostatnými novinárskymi cenami 16. mája 2016. Čikovský sa skutočne vo svojich ocenených článkoch vyjadruje aj k podpore obnoviteľných zdrojov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nadácie Zastavme korupciu

získal

Päť miliardových káuz Smeru

Kým sa debatuje o alobale, Fico dal baniam potichu vopred viac ako miliardu

Ako zbohatol, prečo padá ku dnu a čo urobí Fico. Profil Juraja Širokého

Váhostav tunelujú druhý raz, víťazom bude znova Široký


Ja len naozaj veľmi stručne, lebo Európska únia má naozaj záväzok voči krajinám západného Balkánu, tzv. Solúnska agenda, že ako európske krajiny majú v podstate nárok na vstup do Európskej únie.

Z nižšie uvedeného vyplýva, že tzv Solúnska agenda smeruje krajiny západného Balkánu na cestu do EÚ. " Solúnsky summit v júni 2003 obohatil proces stabilizácie a pridruženia o prvky pochádzajúce z procesu rozšírenia tak, aby lepšie vyhovoval novým výzvam. Solúnska agenda predstavila súbor nových nástrojov na podporu procesu reformy v krajinách západného Balkánu a na ich priblíženie sa k Európskej únii. Z týchto nových nástrojov najďalej siahajú európske partnerstvá inšpirované prístupovými partnerstvami. Prvá skupina európskych partnerstiev bola schválená v roku 2004 tým, že sa vymedzili krátkodobé a strednodobé priority, ktorým sa krajiny mali venovať. Európske partnerstvá pomôžu krajinám západného Balkánu s ich reformami a prípravou na budúce členstvo. Všetky krajiny západného Balkánu majú šancu stať sa budúcimi členmi Európskej únie, čo je cieľ schválený Európskou radou vo Feire v júni 2000 a potvrdený Európskou radou v Solúne v júni 2003. Európska rada v júni 2005 znovu jasne potvrdila tieto existujúce záväzky. Chorvátsko a Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, ktorým bol udelený štatút kandidátskych krajín, sú naďalej súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia. Ostatné krajiny západného Balkánu sú potenciálnymi kandidátskymi krajinami: Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Srbsko a Kosovo podľa Rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN 1244/99. V januári 2006 Európska komisia schválila oznámenie „Západný Balkán na ceste do EÚ: konsolidovanie stability a zvyšovanie prosperity”. V oznámení sa hodnotí pokrok, ktorý sa dosiahol od Solúnskeho summitu, a stanovujú sa konkrétne opatrenia na posilnenie politiky EÚ pre krajiny západného Balkánu a jeho nástroje." zdroj: http://www.euroinfo.gov.sk/proces-rozsirovania/ Na internete je dostupný aj originál tzv. Solúnskej agendy v angličtine. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

agendy


Velkou část věcí uvedených v návrhu fiskální úmluvy má česká vláda ve svém programovém prohlášení. A hodlá je provádět bez ohledu na to, jestli bude fiskální úmluva uskutečněna.

Pro ověření výroku premiéra Nečase je třeba srovnat základní opatření z oblasti fiskální politiky u Programového prohlášení Vlády České republiky a návrhu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii. Bude se jednat především o roční deficit státního rozpočtu vůči HDP, celkového zadlužení státu a způsob právního zakotvení stanovených závazků. V programovém prohlášení Vlády České republiky (.pdf) se fiskální politikou zabývá kapitola I. Veřejné rozpočty, mandatorní výdaje, sociální a důchodový systém, konkrétně pak odstavec Veřejné rozpočty. Vláda ČR se zavazuje provést následující opatření: 1. Dosáhnout do roku 2013 schodku veřejného rozpočtu maximálně 3% HDP; 2. Do roku 2016 (za předpokladu ekonomického růstu) mít vyrovnané veřejné rozpočty; 3. Předložit ústavní zákon a rozpočtové kázni. (Zdroj: Programové prohlášení Vlády České republiky, 4. 8. 2010) Návrhy Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě hospodářské a měnové unie (.pdf) dohodnutý na summitu hlav států a vlád 30.1.2012 v Bruselu obsahuje v hlavě III Smlouvy s názvem Fiskální kompakt tato základní fiskální opatření, jež jsou smluvní strany zavázány dodržovat: 1. Rozpočtová pozice vlády by měla být vyrovnaná či v přebytku. 2. Rozpočtová pozice vlády je považovaná za vyrovnanou či v přebytku i v případě, že roční strukturální bilance vlády je v mezích pro danou zemi specifického střednědobého cíle s limitem strukturálního deficitu 0,5% HDP. V případě, že veřejný dluh vztažený na HDP je výrazně pod hranicí 60% a při nízkých rizicích dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí může smluvní strana dosahovat i střednědobého cíle strukturálního deficitu do výše 1% HDP. 3. V případě že poměr celkového veřejného zadlužení států vůči HDP je vetší jak 60%, je povinnost tento poměr snižovat v průměru o 1/20 za rok. 4. Výše zmíněná fiskální by měla být zavedena do právních systémů smluvních stran, nejlépe ústavní formou. (nabýt účinnosti mají pravidla do 1 roku od vstupu Smlouvy v platnost). (Zdroj: Návrhy Smlouvy o stabilitě, koordinaci a správě hospodářské a měnové unie) Smlouva o „fiskální odpovědnosti“ pak nadto obsahuje řadu ustanovení, jakým způsobem budou pravidla, ke kterým se smluvní strany zavázaly, vymáhány, včetně opatření pro automatické spuštění řízení o nadměrném schodku veřejných rozpočtů. Při srovnání obou dokumentů je tedy zřejmý určitý průnik mezi programovým prohlášením vlády ČR a návrhem Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii. Oba dokumenty především zavazují k vyrovnaným (a přebytkovým) rozpočtům (ovšem v jiných časových horizontech – ČR do roku 2016, státy eurozóny do roku od vstupu Smlouvy v platnost (předpokládá se březen 2012)). Oba dokumenty také shodně požadují zakotvení pravidel fiskální odpovědnosti v ústavě. Na druhou stranu se sice vláda ČR zavazuje k předložení ústavního zákon a rozpočtové kázni, nicméně přesně nespecifikuje, co bude jeho náplní a jak se budou opatření vymahatelná. Ve vládním prohlášení dále absentuje zmínka o snižování celkového zadlužení země, které je v současnosti pod hranicí 60%, avšak nelze vyloučit, že tuto hranici již bude překračovat v době dosažení vyrovnaného rozpočtu. Průnik v obou dokumentech tak lze spatřovat pouze v závazku vyrovnaných rozpočtů (v případě ČR jen za předpokladu hospodářského růstu) a ukotvení pravidel fiskální odpovědnosti v ústavě. Výrok Petra Nečase, že velkou část věcí uvedených ve fiskální úmluvě obsahuje už programové prohlášení vlády, je tak zavádějící.


Menej daní vyberajú, lebo preložili si svoje sídla (podnikanie, pozn.) do okolitých krajín, kde budú platiť nie že 19 a teraz to dávajú na 23 %, ale budú platiť povedzme 16 %.

Pravdou je, že na Slovensku sa mení daň z príjmu právnických osôb z 19 % na 23 %. Nie je úplne možné určiť, ktoré krajiny spadajú pod "okolité", naši susedia pri tom všetci majú daň vyššiu ako 16 %. Pravdou však je, že napr. Bulharsko, Rumunsko, Lotyšsko, alebo Litva majú skutočne daň z príjmu právnických osôb 16 %, alebo menej, na základe čoho preto výrok považujeme za pravdivý. Podľa agentúry SITA - 28. septembra 2012 ministri vlády Roberta Fica odsúhlasili novelu zákona o dani z príjmov, na základe ktorej sa s účinnosťou od začiatku budúceho roka zavedú viaceré zmeny v daňovej oblasti. " Rezort financií pripravil zrušenie možnosti uplatnenia paušálnych výdavkov pri prenájme nehnuteľností, či zvýšenie sadzby dane z príjmov pre právnické osoby na 23 %. " Po zvýšení sadzby dane z príjmov právnických osôb z 19 % na 23 % má Slovensko podľa údajov vyplývajúcich zo štúdie "Vybrané prvky daňovej techniky v kontexte zdaňovania príjmov v krajinách EÚ" autorky Ivony Ďurinovej z marca 2012 najvyššiu korporátnu daň z okolitých krajín. Výnimku tvorí Rakúsko, ktoré má 25% daň. Maďarsko, Česko aj Poľsko majú v súčastnosti daň z príjmu PO nastavenú na 19%. Nižšiu daň z príjmov ako 19 % má v súčasnosti iba päť krajín. Najnižšiu, 10-percentnú sadzbu, majú podniky v Bulharsku a na Cypre. Nasleduje Írsko so sadzbou dane na úrovni 12,5 %, Lotyšsko a Litva s 15 % a Rumunsko so 16 %. Priemerná sadzba dane z príjmov právnických osôb za celú Európsku úniu sa pritom v súčasnosti nachádza na úrovni 23,2 %, v prípade eurozóny je to 25,5 %. Dátum zverejnenia analýzy: 15.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
Ivony Ďurinovej


Ten problém je aj v tom, že v poslednom období sa do teplární neinvestovali žiadne finančné prostriedky.

Podľa Analýzy ekonomickej výhodnosti držania akcií s cieľom príjmu z dividend alebo predaja akcií (.doc), ktorá bola 2.februára 2011 predložená na rokovanie vlády ministrom financií a predsedníčkou výkonného výboru Fondu národného majetku, investičné aktivity do rozvoja a ekologizácie za roky 2001-2010 predstavovali spolu takmer 371 mil. €. Tieto investície podľa analýzy viedli k zvyšovaniu zadĺženosti teplární. Podrobnejšie údaje o investíciách nájdete na strane 7 zmieneného dokumentu.

Analýzy


...napríklad predseda parlamentu pán Sulík povedal na poslaneckom grémiu, táto vládna koalícia má väčšinu len vo verejnej voľbe.


Ja mám riadne doštudovanú školu a riadny titul.

Komisia zriadená Univerzitou Mateja Bella, na ktorej Andrej Danko získal titul doktora práv, konštatovala pri jeho rigoróznej práci porušenie pravidiel. Keďže táto komisia spochybnila prácu Andreja Danka, ktorá bola predpokladom pre získanie titulu, nedá sa tvrdiť, že bol získaný „riadne” – preto hodnotíme tvrdenie predsedu SNS ako už zavádzajúce.

Akademický senát UMB zriadil účelovú komisiu na preskúmanie podozrení na plagiátorstvo rigoróznych prác. Komisia ( .pdf ) o skúmaných rigoróznych prácach Andreja Danka a Daniela Pisáka skonštatovala:

„Obidve rigorózne práce (...) vykazujú vysokú mieru zhody v systéme, spôsobe a charaktere spracovania problematiky, ďalej vysokú mieru zhody v úvahách, len relatívne sporadických (no súčasne nekorektne utvorených) citáciách i v zdrojových dokumentoch. (...) Komisia ďalej konštatuje, že vtedajší Autorský zákon ako všeobecne záväzný právny predpis výslovne stanovoval povinnosť (§ 22 zákona) citovať použité zdroje, pričom táto zákonná povinnosť nebola v obidvoch rigoróznych prácach adekvátnym spôsobom dodržaná.”

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Andreja Danka, avšak nezareagoval.

zriadil .pdf


...a podruhé za jeho (Miklošovho, pozn.) ministrovania v podstate sa podporovali, začal podporovať vznik živností v tom, že každá takáto živnosť, ktorá vznikala, dostala istý bonus na najbližšie dva roky...

Podľa § 16 zákona č. 561/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 366/1999 Z. z. o daniach z príjmov v znení neskorších predpisov, " daňovníkovi môže byť poskytnutá úľava na paušálnej dani v prvých dvoch rokoch vo výške 100 % a v treťom roku vo výške 50 %, ak spĺňa stanovené podmienky tohto ustanovenia." § 16 bol prenesený aj do zákona č. 959/2003 Z. z. o dani z príjmov.

č. 366/1999 Z. z.
č. 959/2003 Z. z.


A rezortný hygienik je napríklad v obrane je, čo sa týka vnútra, čo sa týka dopravy, ale školstvo ho nemá.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Ministerstvo školstva naozaj podľa zákona nepatrí medzi štátne orgány, ktoré môžu zriadiť útvar vedúceho hygienika rezortu, na rozdiel od Ministerstva vnútra, Ministerstva dopravy alebo Ministerstva obrany.

Útvar rezortných hygienikov upravuje zákon 355/2007 o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia (§ 3, 2b). Vedúcich hygienikov rezortu podľa tohto zákona majú Ministerstvo obrany, Ministerstvo vnútra a Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Ministerstvo školstva sa medzi týmito inštitúciami nenachádza.

upravuje


V súčasnosti, alebo teda pri navýšení eurovalu by Slovák, každý Slovák musel odrobiť na tieto záruky 300 hodín. Ak dám bokom Estónsko, tak každá iná európska krajina eurozóny má okolo 200 hodín a menej.

Dané čísla, ktoré spomína D. Krajcer sa nám nepodarilo nájsť na žiadnych oficiálnych stránkach. Napriek tomu sme sa ich pokúsili preveriť na základe oficiálne dostupných údajov. Po navýšení eurovalu (.pdf, str. 39) bude SR ručiť vo výške 7727,57 mil. eur. Počet obyvateľov k 30. júnu 2011, podľa Štatistického úradu SR, je 5440078. Ak vydelíme tieto dve čísla získame: 7727570000/5440078 = 1420,49. Tzn., že výška, ktorou ručí každý občan je vo výške 1420,49 eur. Priemerný mesačný fond pracovného času je 169hod. Zároveň priemerná mesačná mzda zamestnanca za rok 2010 je 769 eur. Ak vydelíme 769/169 = 4,55 eur/hod. Tzn. priemerná hodinová mzda je vo výške 4,55eur/hod. D.Krajcer tvrdí, že po navýšení eurovalu bude musieť každý občan odrobiť 300 hodín. Takže 4,55x300 = 1365eur. Tzn., že občania budú musieť odrobiť dokonca trošku viac a to 312 hodín. Čiže vyjadrenie D. Krajcera môžeme považovať za správne. Počet obyvateľov Francúzska je 65 073 482. Príspevok Francúzska je 158 487 000 000 eur. Každý Francúz tak prispieva vo výške 2 435 eur. Priemerná mzda vo francúzsku bola 2 736 eur. Francúzsky mesačný pracovný fond je 154 hodín. Priemerná hodinová mzda je 17,76 eur. Priemerný Francúz tak musí odpracovať probližne 140 hodín. Preverovanie ostatných krajín eurozóny sme pre časovú náročnosť nerobili. Preto hodnotíme len prvú časť výroku a pre prirovnanie uvádzame príklad Francúzska, ktorý demonštruje rozdiel počtu odpracovaných hodín na splatenie záruky krajín v ESFS.

eurovalu
obyvateľov
priemerná mesačná mzda


Vy ste zavreli školy na 7 mesiacov počas prvej, druhej vlny, nie my.

Slovenské školy boli za vlády súčasnej koalície čiastočne alebo úplne zatvorené 9 mesiacov, nie 7. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Prvýkrát zavrelo všetky školy rozhodnutie Ústredného krízového štábu z 12. marca 2020, pôvodne na dva týždne. V tom čase predsedal slovenskej vláde Peter Pellegrini, nová vláda však školy ponechala zatvorené až do júna 2020.

Počas druhej vlny sa dištančne učili najmä žiaci druhého stupňa základných škôl a stredných škôl. Vláda školy zavrela v októbri 2020 a postupne ich začala otvárať v apríli 2021.

Dáta o zatváraní škôl z dôvodu pandémie zbiera organizácia UNESCO. Slovenské školy boli podľa týchto dát počas prvej a druhej vlny úplne zatvorené 10 týždňov a čiastočne zatvorené 28 týždňov. Z týchto 38 týždňov boli dva rozhodnutím Pellegriniho vlády.

Dokopy tak vlády, v ktorých bol Gröhling ministrom zavreli školy na 36 týždňov, teda približne 9 mesiacov.

zavrelo nová ponechala zavrela dát


Konkurenti SPP ponúkajú plyn lacnejšie o 7% oproti tej starej cene, ktorá ešte nebola zvýšená.

Cenníky pred zvýšením sa nám pri alternatívnych dodávateľoch zemného plynu (zoznam nájdete napr. tu ) nepodarilo nájsť. Avšak podľa správ z tlače a aktuálnych cenníkov, ktoré sme porovnali s cenou plynu od SPP, alternatívni dodávatelia ponúkajú pre domácnosti lacnejší plyn o približne 7-12%.

tu tlače


Oni tam (Japonsko do Iraku, pozn. Demagog.sk) neposlali bojové jednotky.

František Šebej hovorí pravdu o tom, že japonské jednotky v Iraku neboli bojového charakteru. Ich úlohou bola obnova vodných zásob, rekonštrukcie, zásobovanie. V čase stiahnutia v roku 2006 jednotky nestratili ani jedného človeka a ani raz nevystrelili zo zbrane.

japonské jednotky
úlohou
stiahnutia


V poslednom roku došlo k prevodu dvoch nemocníc – nemocnice v Moldave a nemocnice v Michalovciach, respektíve projektu nemocnice, z majetku samosprávneho kraja. Pri nemocnici v Moldave (...), odhaduje sa manko respektíve strata príjmu vo výške 1-2 milióna eura. Ešte lepším príkladom je prípad nemocnice v Michalovciach, keď (...) dochádza k úbytku majetku podľa expertov až o 10 miliónov euro.

Michalovská nemocnica je oficiálne v prenájme spoločnosti Svet zdravia, korú vlastní Penta. Jednou z podmienok prenájmu bolo dostavanie nemocničného monobloku. Ako aj TASR uvádza riešením tejto situácie je Memorandum o vzájomnej pomoci, ktorého návrh bol poslancami KSK schválený.

TASR
SME:
Martina Pada


...že systém protivzdušnej obrany Ruska, ktorý je v Sýrii, nebol aktivovaný (...).

Výrok sa týka koordinovaného leteckého útoku USA, Veľkej Británie a Francúzska v Sýrii v noci z 13. na 14. apríla 2018. Vyhlásenie ruskej armády oznámilo: „Žiadna z riadených striel vypálených Spojenými štátmi a ich spojencami nevstúpila do zóny ruskej leteckej obrany v okolí Tartusu a Hmímímu". Počty údajných zostrelených striel sa líšia. The Guardian uvádza, že sýrsky vzdušný obranný systém zostrelil 71 zo 103 vypálených raketových striel. Podľa iného zdroja bolo na Sýriu odpálených asi 30 rakiet, z ktorých asi tretina bola zostrelená protivzdušnou obranou. Ruské ministerstvo zahraničia tvrdí, že sýrska protivzdušná obrana zničila väčšinu rakiet, Pentagon toto tvrdenie odmieta a hovorí, že Sýria nezasiahla žiadnu raketu a Rusko sa o to ani nepokúsilo. Dokopy bolo podľa Pentagonu vypálených 105 rakiet - 85 vypálili Američania, 12 Francúzi a 8 Veľká Británia. Na základe vyhlásenia ruskej armády, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vyhlásenie Guardian zdroja odmieta


Slovensko má jedno z najnižších zadlžení v rámci celého sveta. V rámci eurozóny druhé najnižšie zadlženie. Momentálne sme na nejakých 30% voči HDP a eurozónový priemer je 80%... za tento rok to stúpne možno na nejakých 38, 39 možno 40 percent. Nech 40, to je v tento moment aj tak jedno...

Odhad na roky 2010 až 2012 hovorí o dlhu vo výške 40,8 - 42,5% HDP.

hovorí


Tu ak je lacnejšia (ponuka spoločnosti Skanska, pozn.) výhra teraz na D3.

Národnej diaľničnej spoločnosti sa nepozdáva najlacnejšia ponuka spoločnosti Skanska pri výstavbe diaľnice D3.

nepozdáva


Rada solidarity nie je postavená, zostavená z lobistov, ale je postavená zo sociálnych partnerov, ktorí tvoria tripartitu. Čiže je tam Republiková únia zamestnávateľov, je tam Asociácia zamestnávateľských zväzov, je tam Klub 500. Sú tam odbory, sú tam vysoké školy, je tam akadémia, sú tam predstavitelia bankového sektoru, živnostníci a ďalší.

Rada solidarity a rozvoja SR pri Úrade vlády SR sa skutočne skladá zo subjektov, ktoré vymenoval predsedu vlády Robert Fico. Členovia sú však nielen sociálny partneri, ale aj organizácie, ktoré sa na tripartite nenachádzajú. Predseda vlády sa tak nepresnosťou dopúšťa zavádzania. Zoznam tzv. partnerov nájdete na oficiálnych stránkach úradu vlády.

stránkach tripartity zoznam SBA vystúpil


Daň z dividend nemá vôbec žiaden strop (...) nedotkne sa zahraničných, lebo oni sú krytí cez zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia, dotkne sa domácich výrobcov, aj keď možno nie najmenších (...) a je to najmä dvojité zdanenie.

V roku 2004 došlo k zrušeniu dane z dividend pre fyzické osoby (FO) z dôvodu poukázania na nízky výnos a dvojité zdanenie. Pripravovaná nová právna úprava dane z dividend nemá stanovený maximálny limit príjmov z ktorej sa bude počítať (narozdiel od zdravotných odvodov z dividend). SR má z mnohými krajinami podpísane zmluvy o zákaze dvojitého zdanenia, takže sa nebude uvedená daň aplikovať na mnohé zahraničné právnické osoby (PO). Výrok Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivý. 23. septembra 2016 bol NR SR doručený návrh zákona z dielne Ministerstva financií SR, v ktorom sa má okrem iného obnoviť daň z dividend pre FO. Tá bola v roku 2004 zrušená s poukázaním na dvojité zdanenie a nízky výnos. V návrhu ministerstva bola pôvodne sadzba 15 %, ktorá sa v medzirezortnom pripomienkovom konaní stretla s vlnou nevôle. Nakoniec sa v návrhu ustálila 7 % zrážková daň – s tým, že sa tiež majú zrušiť zdravotné odvody z dividend. K návrhu sa vyjadrila aj Podnikateľská aliancia Slovenska (PAS), ktorá tvrdí, že "...ide o dvojité zdanenie rovnakého zisku, navyše bez doterajšieho horného limitu. Navyše nepostihne zahraničných vlastníkov, ale len slovenských občanov, najmä spolumajiteľov spoločností s ručením obmedzeným. Iba takýchto firiem je na Slovensku vyše 230 tisíc." O dvojité zdanenie sa jedná preto, lebo "hospodársky výsledok spoločnosti je už raz zdanený daňou z príjmu právnických osôb" . Keď Richard Sulík tvrdí, že daň z dividend nemá žiaden strop, poukazuje na to, že pre výpočet zdravotných odvodov bol stanovený maximálny vymeriavací základ, no daň sa bude uplatňovať na celý príjem. Zmieňuje sa o tom i Klub500 a tiež Jozef Mihál na svojom blogu . "V medzinárodných zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia v článku „Zisky podnikov“ (väčšinou článok 7 a konkrétne ods. 1) je ustanovené všeobecné pravidlo, podľa ktorého sa zisky podniku jedného zmluvného štátu môžu zdaniť len v tomto štáte. Výnimku tvorí situácia, ak podnik vykonáva v druhom zmluvnom štáte svoju činnosť prostredníctvom stálej prevádzkarne. Ak podnik vykonáva svoju činnosť takýmto spôsobom, môžu sa jeho zisky zdaniť aj v štáte, v ktorom je umiestnená stála prevádzkareň podniku, avšak iba v takom rozsahu, v akom sú tieto zisky podniku pripočítateľné činnosti uvedenej stálej prevádzkarne." ( epi.sk ) Je teda pravdou, že ak PO nemá na území SR stálu prevádzkareň, tak na základe zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia sa jej nová právna úprava nedotkne. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh zákona
zrušená
bola pôvodne
sa vyjadrila
dvojité zdanenie
výpočet
Klub500
blogu
epi.sk
zmlúv


Nie je pravda, že my len pasívne zrážame opätky, čo prichádza z Bruselu. Tlačili sme na to a presadilo sa to, že je tam už účasť súkromného sektora, teda aj riadený default krajín, pretože účasť súkromného sektora znamená reštrukturalizáciu dlhu.

V prípade účasti súkromného sektora na riešení gréckej dlhovej krízy ide v podstate o riadený default, pretože európske banky v podstate svojou účasťou odpúšťajú Grécku jeho dlhy. Ako uvádza portál finweb : Grécky premiér Georgois Papandreou už v stredu (12. október 2011, pozn.) potvrdil, že Atény zahájili rokovania s predstaviteľmi Eurozóny o znížení svojho dlhu. Pre európske banky by to mohlo znamenať prijatie až 50 percentných strát z nominálnej hodnoty gréckeho dlhu. Vyplývajúc z konferenčného telefonátu rátajú nemecké banky v prípade bankrotu so stratou až 60 percent svojich pohľadávok voči Grécku. Ján Beňák , TRIM Broker : "V konečnom dôsledku Grécko bude musieť znižovať svoj dlh a preto očakáva, že nakoniec budú veritelia (najmä banky, pozn.) donútení akceptovať haircut na dlhopisoch v rozsahu 65-80%." Sme.sk : Grécko bude odkupovať vlastné dlhopisy za trhovú cenu, čím banky prídu o časť investícií, ktorú do krajiny investovali. Európski lídri sa na mimoriadnom summite dohodli (21. júna 2011, pozn.), že Grékom bude pomáhať aj súkromný sektor. „Ráno tento postup označia ratingové agentúry ako riadený default. Je to riadený bankrot, pod kontrolou a s účasťou privátneho sektora.“ povedala 21.7 po skončení oficiálnych rokovaní slovenská premiérka Iveta Radičová . Účasť súkromného sektoru označuje za formu defaultu aj analytik Trendu Michal Lehuta, "Citeľná účasť súkromného sektora, by sa dala považovať za riadený bankrot".

finweb
Ján Beňák
Sme.sk
Iveta Radičová


V pondelok bola práve Rada ministrov, kde o pol šiestej večer sa ako mimoriadny a samostatný bod zaradil bod konské mäso, kde sa identifikovali prvé poznatky, ktoré v tejto oblasti Európska komisia má a dohodol sa ďalší postup.

Ja pravdou, že posledným bodom rokovania Rady ministrov poľnohospodárstva a rybného hospodárstva EÚ v Bruseli, bola kauza konské mäso. EK správa stručne popísala situáciu a prijal sa návrh EK na testovanie prítomnosti konského mäsa pomocou DNA testov. Minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Ľubomír Jahnátek sa zúčastnil v dňoch 25.-26. februára (pondelok-utorok) 2013 na zasadnutí Rady ministrov poľnohospodárstva a rybného hospodárstva EÚ v Bruseli. Témou boli poľnohospodárske záležitosti (nariadenie o priamych platbách a nesprávne označovanie mäsa) a rybolovné záležitosti (návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej politike). Podľa oficiálneho výstupu (s. 13) Rady ministrov bol zaradený bod "konské mäso", v rámci ktorého Európska komisia poskytla prehľad súčasnej situácie. Ministri schválili návrh EK na testovanie mäsa pomocou DNA testov. Taktiež sa dohodli, že EK podá správu do 15. apríla o výsledkoch testov. "At the request of the Presidency, the Commission gave an overview of the current situation regarding food products containing horsemeat mislabelled as beef." " At the SCOFCAH meeting, the Commission’s proposals to test meat and meat products for the presence of horse DNA and to test for the presence of phenylbutazone (or bute) were agreed . Results from the first round of tests, to be carried out by the end of March, must be reported to the Commission by 15th April. The Presidency wishes to draw the attention of the Council to these developments and to invite Ministers to consider whether further steps may be necessary at European level to comprehensively address this matter." TASR , 26. februára 2013: " Európska komisia plánuje do konca tohto roka vypracovať finálnu správu o afére s chybne označeným konským mäsom v mrazených potravinách na trhoch EÚ, avšak členské štáty komisiu žiadajú o skorší termín , najneskôr do konca leta. Uviedla to dnes štátna tajomníčka Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Magdaléna Lacko-Bartošová po ukončení rokovaní Rady EÚ pre poľnohospodárstvo a rybolov v Bruseli. Ministri sa podľa nej zhodli na tom, že pri tejto kauze nedochádza k ohrozeniu verejného zdravia, ale že je to otázka podvodu na spotrebiteľoch." ...Štátna tajomníčka pripomenula, že z pondelňajších diskusií ministrov v Bruseli vyplynulo, že treba zabezpečiť lepšiu ochranu spotrebiteľov. Ministri chcú, aby došlo k úprave nariadenia o informovaní spotrebiteľov s tým, že na výrobkoch by mal byť uvedený aj pôvod mäsa. To znamená spresňujúcejšiu legislatívu v rámci EÚ." Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zasadnutí výstupu prehľad TASR


Nie je to v najbližších 7 rokoch, ale v najbližších 10 rokoch s tým, že tam platí to obdobie N+3. A je to 6 operačných programov základných ... (tzv. partnerska dohoda medzi SR a EK, pozn.)

Ľ. Vážny pravdivo uvádza, že namiesto dvoch rokov po konci programového obdobia 2007-2014 bude mať Slovensko na dočerpanie prostriedkov z európskych fondov tri roky ( EurActiv ). Túto výnimku získalo namiesto Slovenska aj Rumunsko. Toto nariadenie bude všeobecne platné v nasledujúcom programovom období 2014-2020. Čerpanie eurofondov sa bude týkať šiestich operačných programov:

EurActiv


(Vymenovaný za ministra spravodlivosti, pozn.) som bol ako nezávislý sudca, nie člen žiadnej politickej strany.

Podobný výrok povedal Štefan Harabin aj v dueli s Milanom Krajniakom na TA3 3. februára 2019. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Štefan Harabin v roku 2006 nastúpil do funkcie ministra spravodlivosti prvej Ficovej vlády ako nominant ĽS-HZDS, nie člen strany.

výrok dueli


Dnes nenavrhujeme len rozdelenie alebo jednoúčelovo, samoúčelovo rozdelenie týchto funkcií (šéfov súdnej rady Najvyššieho súdu, pozn.), pretože to bolo nastavené v roku 2002. (...) Ten systém voľby predsedu Najvyššieho súdu a kreovania predsedu súdnej rady proste funguje od roku 2002 bezo zmeny. Ten dôvod, prečo my teraz navrhujeme túto zmenu, treba vnímať v širšom kontexte a v súvislosti konkrétne s tými previerkami.

Inštitúcia Súdnej rady sa zaviedla zatiaľ najrozsiahlejšou novelou (.pdf) Ústavy SR (článok 141) v roku 2002: Čl. 141a Súdna rada Slovenskej republiky (1) Predsedom Súdnej rady Slovenskej republiky je predseda Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. Jej ďalšími členmi sú a) ôsmi sudcovia, ktorých volia a odvolávajú sudcovia Slovenskej republiky, b) traja členovia, ktorých volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky, c) traja členovia, ktorých vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky, d) traja členovia, ktorých vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky. Jej kompetencie a kreovanie bližšie určuje zákon č.185/2002 Z.z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov z roku 2002 (konkrétne pozri §3, §10, §24 a §25). Tento zákon bol síce niekoľko krát novelizovaný v rokoch 2003-2004, ale ani raz sa zmeny netýkali systému voľby predsedu Najvyššieho súdu. Oddeliť funkcie predsedu Najvyššieho súdu od predsedu Súdnej rady navrhovala Lucia Žitňanská už ako ministerka spravodlivosti a v januári tohto roku to navrhla znovu. V oboch prípadoch chýbala podpora Smeru-SD.

novelou
zákon č.185/2002 Z.z.
ako ministerka spravodlivosti
v januári tohto roku
navrhované zmeny


A pán predseda, máme najvyššie nezamestnanosť za posledných 7, 8 rokov.

Podľa Štatistického úradu SR bola za posledných 7 rokov najvyššia nezamestnanosť v roku 2010, kedy dosiahla 14,4%. Súčasná miera nezamestnanosti sa pohybuje na úrovni 14,8%, čo je najvyššia úroveň nielen za posledných 7 rokov, vyššia nezamestnanosť bola naposledy v roku 2005.

Štatistického úradu
nezamestnanosť
nezamestnanosti


Pán Dobroslav Trnka... spĺňal všetky odborné profesionálne predpoklady a viedol generálnu prokuratúru v súlade s Ústavou Slovenskej republiky.

Médiá nehovorili o žiadnych rozporoch konania generálnej prokuratúry s Ústavou. Zároveň D. Trnka pred nástupom do funkcie spĺňal odborné profesné predpoklady, pred funkciou generálneho prokurátora pôsobil ako hlavný vojenský prokurátor.

spĺňal pôsobil


Všetky štátne nemocnice si už keď sa tento vírus rozvíjal v Číne, zabezpečili ochranné pracovné pomôcky a vlastne doteraz zo štátnych hmotných rezerv nemuseli byť zásobované, pretože každá z nemocníc, ktoré patria pod štát, bola povinná si vytvoriť rezervy.

Viaceré štátne nemocnice uvádzajú, že nakupovali ochranné pomôcky v dostatočnom predstihu. Štátne hmotné rezervy však pre Demagóg.SK uviedli, že v polovici marca museli pre niektoré vyskladniť zásoby ochranných pomôcok. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako nepravdivé. Portál Demagóg.SK oslovil sedem štátnych nemocníc a pýtal sa ich, či boli k dňu relácie - t.j. k 21.3. - zásobované ochrannými pomôckami zo štátnych hmotných rezerv, alebo mali dosť vlastných zásob. Univerzitná nemocnica Bratislava tvrdí, že ešte pred prepuknutím pandémia sa sama snažila naskladniť čo najviac ochranných pomôcok. „Je však dôležité povedať, že pri aktuálnej spotrebe by si Univerzitná nemocnica Bratislava nevystačila so svojimi zásobami bez pomoci dodania ochranných pomôcok zo Štátnych hmotných rezerv,” uviedla nemocnica vo vyjadrení z 2. apríla. Prešovská Fakultná nemocnica J.A. Reimanna pre Demagóg.SK uviedla, že zásobovanie riešila „plánovane ale aj operatívne tak, aby pre svojich zamestnancov zabezpečila dostatočné množstvo osobných ochranných prostriedkov.“ Fakultná nemocnica s poliklinikou Nové Zámky 2. apríla uviedla, že nevie o žiadnych pokynoch Ministerstva zdravotníctva, ktoré sa týkajú navyšovania ochranných pomôcok - registruje len usmernenia hlavného hygienika. „ Všetky opatrenia vrátane zabezpečenia ochranných pomôcok sme robili vo vlastnej kompetencii na základe štandardných postupov pri vyhlásení pandémie. Ochranné pomôcky (...) sme si zabezpečili sami, napriek ich nedostupnosti a vysokým cenám na trhu.” Peter Visolajský, pediater Fakultnej nemocnice Nitra , v polovici marca na Facebooku napísal , že b y ho „ zaujímalo odkiaľ majú vládni ekonómovia rúšky, keď my v nemocniciach ich máme málo.” Správa štátnych hmotných rezerv pre Demagóg.SK uviedla, že na základe požiadavky Ministerstva zdravotníctva vyskladnila 16. marca 2020 o.i.: a) chirurgické masky (rúška), chirurgické rukavice, návleky na obuv, ochranné polomasky a filtre pre (štátnu) Univerzitnú nemocnicu Bratislava b) chirurgické masky (rúška), chirurgické rukavice, návleky na obuv pre Fakultnú nemocnici s poliklinikou Banská Bystrica Iniciatíva zdravotníkov v prvom kontakte ešte v polovici marca uviedla , že ochranných pomôcok je málo. „Napriek avizovanému dopĺňaniu zásob bolo dodaných päť kusov textilných rúšok na ambulanciu a jeden kus na osobu v nemocniciach”. Podobne sa vyjadril Zväz ambulantných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a viaceré neštátne nemocnice.

Nitra napísal uviedla vyjadril neštátne


A to je vážna pomoc (príspevok na 1-3 dieťa, pozn.). Ak sa v rodine narodí dieťa tak vám príde 800 alebo 900 eur.

V súčasnom znení zákona o príspevku pri narodení dieťaťa zákon stanovuje presnú sumu. Výška príspevku na prvého až tretieho dieťa je v roku 2014 na úrovni 830 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vláda Roberta Fica predložila v roku 2008 návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 235/1998 Z.z. o príspevku pri narodení dieťaťa, o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá. Podľa neho do roku 2014 zákon rozlišoval príspevok pri narodení dieťaťa a príplatok k príspevku. V roku 2014 sa zlúčil do jednej dávky. Od 1.1.2014 sa predpisom 383/2013 Z.z tieto podmienky menia : Príspevok pri narodení dieťaťa 2014 Vláda schválila návrh zákona o príspevku pri narodení dieťaťa, na základe ktorého dôjde od januára budúceho roku k nasledujúcej zmene: Príspevok pri narodení dieťaťa a príplatok k nemu zlúči do jednej dávky Rodičia pri narodení dieťaťa už nebudú dostávať príspevok a príplatok k nemu samostatne, ale dohromady v rámci jednej dávky. Výška príspevku bude závisieť na poradí pôrodu – pri prvom až treťom pôrode bude vyplatená suma 829,86 eur a pri štvrtom a ďalšom má dávka dosiahnuť 151,37 eura. Podľa staršej úpravy z roku 2008 bola výska príspevku pri narodení nasledovná ( ÚPSVaR ): Od januára 2009 štát na každé narodené dieťa pripláca príplatkom k príspevku pri narodení dieťaťa na zvýšené výdavky spojené so zabezpečením nevyhnutných potrieb dieťaťa, ktoré sa matke narodilo ako prvé, druhé alebo tretie dieťa, ktoré sa dožilo aspoň 28 dní. Od 1.1.2009 je príplatok k príspevku pri narodení dieťaťa poskytovaný v sume 678,49 Eur/20 440 Sk. Nárok na príspevok pri narodení dieťaťa a na príplatok k príspevku pri narodení dieťaťa zaniká uplynutím šiestich mesiacov od narodenia dieťaťa. Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

súčasnom
návrh
zákon č. 235/1998 Z.z.
383/2013 Z.z
menia
ÚPSVaR


Ten deficit za posledné dva roky narastal tak, že verejný dlh sa nám zvýšil o viac ako polovicu z 27,7 % HDP na vyše 42 % HDP...

Podľa údajov Ministerstva financií síce dosiahol verejný dlh v roku 2008 úroveň 27,6 % HDP, ostatná (jarná) predpoveď Európskej Komisie ale Slovensku predpovedá tento rok nárast dlhu na 40,8% HDP (na rok 2008 EK uvádza úroveň 27,7%). Rovnako o 40,8% hovorí aj júlová Analýza konvergencie Slovenskej ekonomiky (pdf) od NBS. Trojročný rozpočet predkladaný ministrom Miklošom predpokladá pre tento rok dlh necelých 44 % HDP, čo by teoreticky potvrdzovalo jeho slová. Problémom ale je, že sa jedná v princípe o stále ten istý zdroj (Mikloš). V novembri Európska komisia vydá prognózu v ktorej by mala potvrdiť, alebo vyvrátiť údaje ministerstva financií.

údajov predpoveď Analýza rozpočet


Ale čo by som videl najpodstatnejšie, prepáčte, a to už je skôr otázka pre právnikov, aby vystúpili, a aby bránili suverenitu Slovenska, to je to spochybnenie tých ústavnosti alebo slobody konania od roku '44 až do roku '90. To znamená, že v tom prípade neplatia ani napríklad mierové zmluvy, ktoré boli uzavreté po druhej svetovej vojne, môže sa otvoriť otázka vodného diela Gabčíkovo-Nagymaros z roku 77, a tak ďalej. Čiže Maďari nadviazali v podstate na historický revizionizmus, na tú takzvanú historickú ústavu, ktorú im ale teda ten revizionizmus vyslovene Parížskej mierovej zmluvy paradoxne z roku 47, ktoré zrejme neuznávajú, nepriznáva.

Relevantná časť preambuly novej maďarskej ústavy: Ctíme si výdobytky našej historickej ústavy a Svätú korunu, ktorá stelesňuje ústavnú kontinuitu Maďarska a celistvosť národa. Neuznávame pozastavenie platnosti našej historickej ústavy spôsobenú cudzími inváziami. Popierame premlčateľnosť neľudských trestných činov proti maďarskému národu a jeho občanom vykonaných počas panstva národno-socialistickej a komunistickej diktatúry. Neuznávame právnu kontinuitu komunistickej "ústavy" z roku 1949, ktorá bola základom tyranského panstva, preto ju vyhlasujeme za neplatnú. Súhlasíme s poslancami prvého slobodného Národného zhromaždenia, ktorí vo svojom prvom uznesení vyhlásili, že naša dnešná sloboda vyklíčila z našej revolúcie z roku 1956. Návrat samourčenia našej domoviny strateného 19. marca 1944 počítame od 2. mája 1990, od ustanovenia prvého slobode zvoleného zastúpenia ľudu. Tento deň považujeme za počiatok novej demokracie a ústavného poriadku našej domoviny. Do akej miery vyššie uvedené tvorí základ pre spochybnenie medzinárodných zmlúv z obdobia medzi rokmi 1944 a 1990 si vyžaduje hlbšiu právnu a kontextuálnu analýzu. Dátum zverejnenia analýzy: 16.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Zaujímavé je, že sa nepýtate prečo pán predseda Národnej rady dostal podporu len osemnásť svojich poslancov zo strany Solidarity...

Proti odvolaniu R. Sulíka hlasovalo 18 poslancov .

18 poslancov


...napríklad len Via iuris, za jeden deň 30 000 ľudí sa ozvalo a písalo, že oni sú za zrušenie..

Podľa oficiálnych informácií od organizácie Via iuris, online podpisová akcia za zrušenie tzv. Mečiarových amnestií bola spustená v pondelok 6.marca 2017 o 13:00 hod. Za prvých 24 hodín vyzbierali vyše 25 280 podpisov. Bugár vystupoval v Téme dňa v utorok večer po 19:30, kedy mala podpisová akcia viac ako 30 000 podpisov. Tvrdenie, že sa vyzbieralo 30 000 podpisov za prvých 24 hodín by nebolo pravdivé, avšak výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

Via iuris
SomZA!
Otázka


Tá generálna prokuratúra išla, išla svojou cestou. Len problém je, že nie každé porušenie zákona je trestným činom a niekedy, keď politikom odporujú prokuratúry, však aj nám zastavili veľa vecí, aj v mnohých prípadoch, veď s nami boli obrovské hádky medzi ministerstvom vnútra, generálnou prokuratúrou.

Aké hádky medzi ministerstvom vnútra a generálnou prokuratúrou mal Kaliňák na mysli, nevieme.


Takže práve odmietnutie eurovalu 2, ktorý, ak by bol schválený, tak by okamžite zo Slovenska odišla v hotovosti suma 659 mil. ?

Zdroj TASR : "Slovenská republika bude svoj hotovostný podiel v novom Európskom stabilizačnom mechanizme (ESM) vo výške 659,2 milióna eur splácať v piatich splátkach v priebehu piatich rokov , pričom prvá zo splátok by mala odísť do Luxemburgu v júli 2013. Vyplýva to z návrhu na uzavretie zmluvy o založení ESM, ktorý dnes napriek nesúhlasu SaS schválil vládny kabinet." (22. júna 2011, pozn.) Tzn; Slovensko bude po schválení eurovalu 2 musieť realne vložiť 659,2 mil. eur, ale nie naraz ako uvádza J. Kollár. Daný záväzok bude musieť Slovensko splniť v priebehu piatich rokov, čo predstavuje ročne priemerný vklad necelých 132 mil. eur. Celkové záruky Slovenska budú vo výške 5768 mil. eur, (str. 54, .pdf) ktoré sa však budú čerpať iba v prípade vyžiadania.

TASR


Za posledné štyri roky sa nezvyšovala táto hranica (odpočítateľná položka zo základu dane pozn.)

Nezdaniteľná položka sa naposledy zmenila k 1.júlu 2013 , keďže sa vypočítava z násobku životného minima, ktoré je od roku 2013 zmrazené. To znamená, že v roku 2017 zostala táto položka nezmenená. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Nezdaniteľná časť na daňovníka (na mesiac) pri výpočte preddavkov na daň je 316,94 eura. Uplatní sa u daňovníka, ktorý dosiahne základ dane rovný alebo nižší ako 19 809 eur (100-násobok životného minima). 3 803,33 eura - nezdaniteľná časť na daňovníka v roku 2016 (19,2 x životné minimum 198,09 eura). Ak daňovník dosiahne základ dane vyšší ako 19 809 eur, tak nezdaniteľná časť na daňovníka sa vypočíta podľa vzorca: 8 755,578 - (základ dane : 4) ( kde suma 8755,578 = 44,2-násobok životného minima). Výsledok sa zaokrúhľuje na eurocenty nahor. Ak daňovník dosiahne základ dane 35 022,32 eura a viac, tak nezdaniteľná časť na daňovníka je nula. Podľa § 11 ods. 1 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov sa základ dane (čiastkový základ dane) zistený z príjmov podľa § 5 alebo § 6 ods. 1 a 2 alebo súčet čiastkových základov dane z týchto príjmov za rok 2014 znižuje o nezdaniteľné časti základu dane uvedené v § 11 a to sú: - nezdaniteľná časť základu dane na daňovníka, - nezdaniteľná časť základu dane na manželku - manžela, - suma preukázateľne zaplatených dobrovoľných príspevkov na starobné dôchodkové sporenie (II. pilier), - príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie (III. pilier), ktoré zaplatil daňovník na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej po 31. decembri 2013 alebo na základe zmeny účastníckej zmluvy, ktorej súčasťou je zrušenie dávkového plánu. Pre väčšinu daňovníkov to znamená legálnu možnosť zníženia dane z príjmov, ktorú by vo vlastnom záujme mali naplno využiť. Životné minimum sa do roku 2014 zvyšovalo pravidelne každý rok k 1.júlu. Naposledy sa tak stalo v roku 2013 kedy životné minimum pre plnoletú fyzickú osobu vzrástla zo 194,58 eura na 198,09 eura. V roku 2014 ostala suma po prvý raz nezmenená. Dátum zverejnenia analýzy: 08.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

daňovník


42 ľudí (z mafie) Fica a Pellegriniho, dnes sú riadne odsúdení a 130 čaká na rozsudok. Čiže to je dokopy koľko? 172 ľudí, ktorí sú buď odsúdení alebo čakajú na rozsudok.

Zoznam Denníka N augusta 2023 zahŕňa 42 odsúdených, ktorí sú prepojení nielen so stranou Smer-SD, ale aj s Hlasom-SD.

Medzi odsúdenými za korupčnú činnosť vykonávanú za vlády Smeru-SD sú napríklad bývalý špeciálny prokurátor, sudkyňa, či vedenie finančnej správy. Vyšetrovanie v súčasnosti prebieha u ďalších 130 obvinených ľudí. Spomedzi nominantov Smeru-SD je vyšetrovaný predseda strany Robert Fico, ale aj bývalý minister vnútra, Robert Kaliňák, či bývalý policajný prezident Tibor Gašpar.

Zoznam prebieha


...zisk bankového sektora stúpol medziročne o viac ako 100%...

Podľa Slovenskej bankovej asociácie (.pdf) dosiahol v roku 2010 zisk bankového sektora 513,9 mil. eur, v roku 2009 250, 1 mil. eur. Medziročne tak zisk bánk stúpol o 105%.

Slovenskej bankovej asociácie


Poslali sme do Maďarska vojakov, aj policajtov na základe žiadosti maďarskej vlády. Poslali sme policajtov do Slovinska.

V rámci poskytnutia pomoci pri príleve utečencov na územie Maďarska, sa Slovensko na podnet oficiálnej žiadosti maďarského ministra vnútra zapojilo do ochrany susedných hraníc poskytnutím policajnej a vojenskej výpomoci. Podobne boli slovenskí policajti vyslaní aj do Slovinska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

poskytnutím uvádza uviedol uviedol informoval odišli


Zároveň s dôsledkami i negatívnymi, ale nevyhnutným krokom zníženia zamestnanosti vo verejnom sektore o 11,7% .

Ak budeme vychádzať z údajov Štatistického úradu SR o zamestnanosti vo verejnom sektore, obrane, povinnom sociálnom zabezpečení tak údaje sú nasledovné: Zamestnanosť v tisíc osobách Q2 2010 Q3 2010 Q4 2010 Q1 2011 Q2 2011 Q3 2011 Q4 2011 verejný sektor, obrana, povinné sociálne zabezpečenie 188,0 188,4 195,5 193,2 197,2 194,5 187,1 Na základe týchto údajov by išlo o medziročne (Q42010/Q42011) o zníženie zamestnanosti o približne 4,5 %. Táto štatistika však úplne verne nezobrazuje skutočnú zamestnanosť vo verejnom sektore, keďže zahŕňa viac ako len verejný sektor. Presnú štatistiku ohľadom zníženia zamestnanosti vo verejnom sektore sa nám nepodarilo zistiť. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu