Moderátor: "Na dávku v hmotnej núdzi je odkázaných 180 000 ľudí približne. Koľkí si musia tú dávku odpracovať?" Richter: "Je to cirka 120 000 ľudí. To znamená, ak by som to mal rozmeniť na drobné, na počet pracovných dní v jednotlivom týždni, niekde v rozmedzí 20- 25 000 ľudí denne by sa malo aktivovať, aby naplnilo literu zákona. Ten rozdiel, ten zvyšok, to sú dôchodcovia, to môžu byť invalidní dôchodcôvia, to môžu byť matky s malými deťmi. Jednoducho to sú tí, ktorých sa povinnosť aktivácie netýka."

Týmu Demagog.SK sa bohužiaľ nepodarilo nájsť relevantné informácie o tom, že dávku si musí odpracovať približne 120 000 ľudí ani v štatistikách Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, ani na stránkach Štatistického úradu( štatistika sociálnej ochrany), či na stránkach Sociálnej poisťovne . Relevantné informácie k Richterovmu výroku sa nám nepodarilo nájsť ani v dokumentoch k zákonu z hľadiska legislatívneho procesu (doložka vplyvov, dôvodová správa a pod., dostupné tu ). Počet poberateľov dávok je k 31. decembru 2013 podľa štatistiky o poberateľoch dávok a príspevkov, ktorú vypracoval Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny približne na úrovní 183 000. Odpracovať dávku v hmotnej núdzi si podľa paragrafu 7 ods. 2 nemusí osoba, ktorá: a) dosiahla vek potrebný na nárok na starobný dôchodok, b) je invalidná z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, c) je nezaopatrené dieťa, d) je osamelý rodič, ktorý sa osobne, celodenne a riadne stará o dieťa do 31 týždňov veku dieťaťa, e) sa osobne, každodenne a riadne stará o fyzickú osobu s ťažkým zdravotným postihnutím odkázanú na opatrovanie,26) f) sa zúčastňuje na resocializačných programoch v resocializačnom stredisku pobytovouformou, v rámci ktorých si nemôže zabezpečiť príjem vlastnou prácou, g) si zvyšuje kvalifikáciu formou denného štúdia a nie je nezaopatrené dieťa, h) má nepriaznivý zdravotný stav, za ktorý sa na účely tohto zákona považuje choroba, úraz alebo karanténne opatrenie, pre ktoré je fyzická osoba uznaná ošetrujúcim lekárom za dočasne práceneschopného na viac ako 30 po sebe nasledujúcich dní. V zákone je jasne uvedené, kto si dávku v hmotnej núdzi(ak je mu práca ponúknutá) odpracovať nemusí, informácie o konkrétnych počtoch sme však neboli schopný nájsť, pretože ÚPSVaR vo svojich štatistikách uvádza poberateľov dávky a príspevkov spolu - napr. údaje za december dostupné tu (.zip). Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistikách
štatistika
Sociálnej poisťovne
tu
štatistiky
Odpracovať
tu


Pán Danko nepovedal, že končíme koalíciu zo dňa na deň, ale že vypovedáme (koaličnú zmluvu, pozn.) (...).

Tzn. "koaličná kríza" sa začala 7. augusta 2017, kedy Andrej Danko, predseda SNS a predseda NR SR, vypovedal koaličnú zmluvu. Danko poslal svojim koaličným partnerom z MOST-HÍD a SMER-SD list, v ktorom vyjadril nespokojnosť so súčasnou zmluvou a zároveň navrhol možnosť rokovaní o novej koaličnej zmluve. Vypovedaním koaličnej zmluvy Danko prekvapil jednak svojich partnerov, no aj niektorých svojich straníkov. Avšak vypovedaním koaličnej zmluvy automaticky neznamená koniec koalície a vôbec nemusí ovplyvniť fungovanie vlády. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Danko poslal svojim koaličným partnerom nasledujúci list , ktorým vypovedal v poradí už druhú koaličnú zmluvu za toto volebné obdobie: „Vážení koaliční partneri, týmto spôsobom vypovedám koaličnú zmluvu podpísanú 1. septembra 2016 medzi stranami Smer-SD, SNS a MOST-Híd. Ako dôvod uvádzam absolútnu nevyhnutnosť prenastavenia pravidiel v koalícii, novú úpravu pomerov a vzťahov a stanovenie absolútne nových priorít, ktoré sa budú premietať v rámci procesu zostavenia nového rozpočtu s cieľom obnovy dôvery medzi koaličnými partnermi, ako aj dôvery verejnosti ku koalícii. Dobrá sociálno-ekonomická situácia roku 2017 ukazuje, že je nutné sa zamerať na nové výzvy a priority, ktoré je potrebné premietnuť do koaličnej dohody a nového programového vyhlásenia vlády. Keď sa darí ekonomike štátu, musia to pocítiť aj samotní občania. Zároveň Vám navrhujem bilaterálne, resp. multilaterálne rokovania s vedením Slovenskej národnej strany o možnosti zostavenia novej koaličnej zmluvy.“ Z listu vyplýva, že SNS vypovedala koaličnú zmluvu s úmyslom zostavenia novej koaličnej zmluvy. Je nutné dodať, že však samotný podpredseda Jaroslav Paška nevylučoval že by takýto krok mohol viesť aj k pádu koalície. Z reakcií koaličných partnerov a straníkov vyplýva, že takýto krok bol nečakaný. MOST-Híd vo svojom vyjadrení napísal: „ Je to pre nás prekvapivý krok zo strany Slovenskej národnej strany.“ Premiérova hovorkyňa zase povedala : "Očakáva (Róbert Fico, pozn.), že predseda SNS vysvetlí partnerom absurdný krok Slovenskej národnej strany, ktorý nevnáša do spoločnosti pokoj a stabilitu." DennikN informuje, že o tomto kroku nevedel napríklad ani podpredseda SNS Štefan Zelník. Taktiež, 3. augusta 2017, štyri dni pred vypovedaním zmluvy, ešte predsedovia strán spolu vystúpili na tlačovej konferencii bez náznakov prichádzajúcej kríze. Z týchto reakcií konštatujeme, že takýto krok skutočne prišiel nečakane. Prvá koaličná zmluva bola podpísaná 23. marca 2016, a to pre volebné obdobie 2016-2020. Následne 1. septembra 2016 podpísala trojica predsedov Robert Fico (Smer-SD), Andrej Danko (SNS) a Béla Bugár (Most - Híd) novú koaličnú dohodu. Z pôvodnej štvorice strán vypadla strana #Sieť, ktorej päť pôvodných poslancov prešlo do poslaneckého klubu Mosta - Híd. Zmluva je podľa Článku V., odseku 1 ( .pdf , s. 13) uzatvorená na dobu určitú „ (...) a to v trvaní do dňa, kedy sa v zmysle platnej právnej úpravy začne volebná kampaň pred nasledujúcimi voľbami (...)“. Vypovedanie zmluvy je spomenuté v odseku 3 rovnakého článku: „Všetky zmeny, doplnky, dodatky alebo prípadné zrušenie tejto dohody musia byť vyhotovené písomne a podpísané predsedami koaličných strán.“ Viacerí právnici však dodávajú, že samotná zmluva je len kvázi právny dokument. Advokát Peter Kubina sa nechal počuť, že vypovedanie koaličnej zmluvy "z ústavnoprávneho hľadiska to neznamená nič." Marek Domin z Katedry ústavného práva PFUK zase poznamenáva „Zmena koaličnej zmluvy v priebehu volebného obdobia či jej nahradenie inou tak žiadnym spôsobom priamo neovplyvňuje fungovanie vlády, Národnej rady či iných ústavných orgánov.“ V závere svojej práce tiež konštatuje, že koaličná dohoda je skôr politický než právnický dokument. Na základe týchto informácií hodnotíme, že ukončenie koaličnej zmluvy je úkon, ktorý automaticky nevedie k vystúpeniu z koalície, čo potvrdzuje Paškove slová. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

list
koaličnú zmluvu
Paška
vyjadrení
povedala
Štefan Zelník.
tlačovej konferencii
Následne
.pdf
vypovedanie
práce


... robia to tak menšie obce, mesto si vie prostredníctvom všeobecne záväzného nariadenia upraviť tak, aby bola zľava pre tých, ktorí separujú

Podľa zákona o odpadoch (Zákon č. 79/2015 Z.z.) je možné obcou prijať všobecné záväzné nariadenie, ktoré umožňuje uložiť zľavu na poplatkoch za komunálny odpad pre osoby ktoré sa podieľajú na separovaní odpadu. Ako príklad možno uviesť obec Smižany či obec Koseca. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zákona o odpadoch
Smižany
Koseca


Do stavu, keď 600 - 700 000 ľudí tu, na Slovensku, žije na hranici chudoby.

Podobný výrok Borisa Kollára už Demagog.SK overoval vo februári tohto roku. Výrok preto opätovne hodnotíme ako pravdivý.

Demagog.SK
publikácia
Eurostatu
Svetová banka


O koľko miliárd sme prišli pri privatizácii SPP vďaka kurzovej strate? O 7 miliárd korún… Fakt je ten, že na kurzovej strate sme stratili 7 miliárd korún. To nie je moja rétorika. To je fakt v štátnom rozpočtu. O toľkoto peňazí Slovenská republika prišla.

Ako sa uvádza v Správe o dodržaní zákonnosti pri privatizácii SPP v dokumente z NR SR: Rozdiel medzi cenou vyjadrenou v Sk kurzom ku dňu ponuky a cenou podľa termínov zaplatenia je 7.373.970.000,- Sk . Bližšie informácie o kauze ako aj postojoch jednotlivých politikov môžete nájsť na sme.sk alebo hnonline.sk

7.373.970.000,- Sk

sme.sk

hnonline.sk


Sú to iniciatívne správy. Čiže sú to správy, ktoré podobne ako iné rezolúcie a deklarácie nemajú legislatívny dopad. ... Ale tieto správy skôr slúžia ako námety do ďalšej diskusie ako určité rešerše existujúcich dokumentov alebo výskumov. (hovorí o správach ako napr. Estrela a Lunacek, pozn.)

Správa Estrela sa považuje za nelegislatívne uznesenie, ktoré rozoberá sexuálne a reprodukčné zdravie. Správy podobného typu majú za úlohu upozorniť na daný problém, varovať pred prípadnými dôsledkami a odporúčať riešenia. Keďže tieto správy len podporujú diskusiu o určitej problematickej oblasti, nemajú žiadny legislatívny dopad.

Správa Estrela


Som práve z výboru Európskeho parlamentu pre regionálny rozvoj.

Je pravdou, že M. Mikolášik je členom Výboru pre regionálny rozvoj

Mikolášik
Výboru pre regionálny rozvoj


Veď ste boli poslancom v čase slávnej šesťkoalície a viete veľmi dobre určite, že bolo 5 dní, vláda sa rozpadla 5 dní pred schválením takzvanej superhrubej mzdy.

Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko návrh zákona o ktorom hovorí mal byť prerokovaný presne v deň pádu vlády, i to však iba v druhom čítaní. Ešte pred druhým čítaním bol však tento návrh stiahnutý navrhovateľom. I keby bol teoreticky v deň pádu vlády schválený, najbližšie mohol byť v treťom čítaní prerokovaný až o 18 dní. Tvrdenie ministra Kažimíra by však i v takom prípade nebolo pravdivé, pretože nemožno dopredu jednoznačne určiť, či by bol v rozhodujúcom treťom čítaní (do ktorého sa nedostal) schválený alebo zamietnutý. Stredo-pravicová vláda Ivety Radičovej spojila 11. októbra 2011 hlasovanie o rozšírení eurovalu s hlasovaním o dôvere vlády. Keďže návrh na rozšírenie eurovalu neprešiel , výsledkom bol pád vlády. Návrh na zavedenie tzv. superhrubej mzdy bol súčasťou vládneho návrhu zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti . Zákon bol počas 22. schôdze 13. septembra 2011 v NR SR prerokovaný a posunutý do druhého čítania. V druhom čítaní ho mala NR SR prerokovať počas svojej 24. schôdze , 11. októbra 2011 - teda presne v deň pádu vlády. Ministrove slová o tom, že sa vláda rozpadla 5 dní pred schválením tohto zákona sú teda nepravdivé, nakoľko o návrhu zákona sa malo rokovať práve v deň pádu vlády - i to ešte iba v druhom čítaní. Keďže návrh zostal neprerokovaný (nakoľko navrhovateľ návrh zákona stiahol), nie je možné povedať, či by bol v druhom čítaní posunutý do tretieho čítania. Keby sa tak i stalo, najbližšia schôdza NR SR sa začala až 29.11., čiže 18 dní po páde vlády. Keby bol teoreticky návrh zákona o superhrubej mzde v deň pádu vlády posunutý do tretieho čítania, najbližšie mohol byť prerokovaný až 18 dní po páde vlády. Ani tu však nemôžeme vopred jednoznačne určiť, či by bol Národnou radou schválený alebo zamietnutý! Výrok ministra Kažimíra preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

spojila
neprešiel
22. schôdze
24. schôdze
schôdza


Uvedomujem si v plnej miere, že región západného Slovenska je vyčerpaný. Piešťany majú nezamestnanosť 2,7%. Trnava, Galanta a okolie okolo 3%.

V marci vykazoval Úrad práce sociálnych vecí a rodiny v krajoch západného Slovenska nezamestnanosť na úrovni približne 4-5%, čo predstavuje prirodzenú mieru nezamestnanosti. Výnimkou je Nitriansky kraj, kde je nezamestnanosť 6,10%. V okrese Piešťany je miera nezamestnanosti 2,74%, v Galante 2,88% a v Trnave 2,80%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ján Richter hovorí o vyčerpanosti západného regiónu, čo v kontexte zamestnanosti znamená, že sa dosiahla prirodzená miera nezamestnanosti. Ide o stav, kedy, jednoducho povedané, každý, kto chce pracovať, pracuje. Podľa rôznych interpretácií sa prirodzená miera nezamestnanosti odhaduje na 3-5%. Keďže minister hodnotí nezamestnanosť západného Slovenska, je potrebné vziať do úvahy údaje všetkých krajov, ktoré doň spadajú. V Trnavskom kraji sa nezamestnanosť nachádza na úrovni 3,66%. Mieru nezamestnanosti v jednotlivých okresoch Trnavského kraja znázorňuje nasledujúca tabuľka. Najhoršie je na tom Senica, kde nezamestnanosť činí 6,25%, a Dunajská Streda s 4,44%. V Trenčianskom kraji je celková nezamestnanosť na úrovni 4,86%, pričom najhoršie je na tom okres Prievidza, kde je nezamestnanosť takmer 7% a Považská Bystrica, kde dosahuje necelých 5,69%. V Bratislavskom kraji dosahovala nezamestnanosť 3,85%. Okresom s najvyššou nezamestnanosťou je Senec (4,38%). Údaje pre všetky okresy znázorňuje nasledujúca tabuľka. Najhoršie je na tom Nitriansky kraj, v ktorom sa miera nezamestnanosti nachádza na úrovni 6,10%. Okresmi s najvyššou nezamestnanosťou sú Komárno (8,33%) a Levice (7,63%). Celková miera nezamestnanosti Slovenska dosiahla v marci 2017 8,06%. V súčasnosti trpí najvyššou nezamestnanosťou východ Slovenska a to najmä Prešovský kraj (13,06%). Najviac postihnuté okresy sú Kežmarok (19,81%), Svidník (17,64%) a Vranou nad Topľou (17,19%). Okolo 16% dosahuje aj nezamestnanosť Bardejova, Medzilaboriec a Sabinova. V Košickom kraji s mierou nezamestnanosti 12,61% má najviac nezamestnaných Rožňava (20,59%), Trebišov (16,83%) a Sobrance (16,43%). V rámci stredného Slovenska je ekonomicky lepšie postavený Žilinský kraj, kde je miera nezamestnanosti 6,38%. Avšak v Banskobystrickom kraji dosahuje 12,14%. Práve tam sa nachádzajú okresy s najvyššou nezamestnanosťou, ktorá presahuje 20%: Rimavská Sobota (24,65%) a Revúca (21,83%). Vysoká nezamestnanosť je taktiež v Poltári (17,02%). Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Úrad práce sociálnych vecí a rodiny
nezamestnanosti


Ja som skrátil súdne konanie z tridsiatich mesiacov, ktoré som preberal po Žitňanskej na 11 mesiacov.

Za čias ministra spravodlivosti Štefana Harabina sa priemerná dĺžka súdnych konaní skutočne znížila - no nie takým skokom, aký uvádza. Tiež, nie je možné povedať, že sa to udialo len jeho pričinením („ja som skrátil”). Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé. Štefan Harabin nastúpil na post ministra spravodlivosti v roku 2006. Podľa štatistík Ministerstva spravodlivosti bola v roku 2006 priemerná dĺžka občianskoprávnych konaní 15,4 mesiaca; obchodných konaní 18 mesiacov; konaní vo veciach starostlivosti o maloletých 8,1 mesiaca; trestných konaní okresných súdov 5,9 mesiaca. Priemer zo všetkých konaní bol v roku 2006 11,85 mesiaca. V roku 2009, keď Harabin z ministerstva odchádzal, bola priemerná dĺžka občianskoprávnych konaní 13 mesiacov; obchodných konaní 14,7 mesiaca; konaní vo veciach starostlivosti o maloletých 6,3 mesiaca; trestných konaní okresných súdov 5,2 mesiaca. Priemer zo všetkých konaní bol 9,8 mesiaca. Počas ministrovania Štefana Harabina sa teda priemerná dĺžka súdnych konaní znížila na cca 10 mesiacov. Nie však z 30 mesiacov. V priemere 33,2 mesiaca trvali v roku 2006 trestné konania krajských súdov konajúcich ako súdy I. stupňa. To je však len zlomok zo všetkých súdnych konaní. Navyše dĺžka konania v týchto veciach sa aj za čias Štefana Harabina zvyšovala - v roku 2009 bola 65,1 mesiaca.

bola bola trvali


Sme prijali rozhodnutie o tom, že po roku 2016 nastane takzvaný automat, ktorý bude stanovovať konkrétny vek odchodu do dôchodku každého jedného občana podľa strednej dľžky života.

Novela zákona o sociálnom poistení, ktorá bola schválená 10. 8. 2012 a vstúpi do platnosti ako 252/2012 Z.z. (.docx), upravuje podmienky nároku na starobný dôchodok nasledujúcim spôsobom:

252/2012 Z.z.


Povedal, že nedali sme dôchodcom nič. Dali sme v minulom roku mimoriadnych 750.000.000 EUR mimo dôchodkov, to bolo len, len 10× viac ako dávali oni ročne. Oni dávali 75 mimo dôchodcov, 75 000 000, my sme dali 750 a zároveň o 60 EUR idú dôchodky hore alebo o 11,8 %.

Vláda Eduarda Hegera ako odpoveď na rastúcu infláciu a energetickú krízu presadila viaceré mimoriadne schémy pomoci pre seniorov. Tie po spočítaní vyšli štátny rozpočet na približne 750 miliónov eur. Pri porovnaní s rokom 2018, kedy bola pri moci strana Smer, dosiahla táto pomoc naozaj až 10 násobnú hodnotu. Matovič však už nespomína počiny bývalej vlády v ďalších rokoch, kedy sa táto pomoc navyšovala, a hnutie OĽANO ich za to spolu so vtedajšou opozíciou hlasno kritizoval. Napriek tomu výrok Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivý.

Do pomoci seniorom v uplynulom roku zahŕňa Igor Matovič 4 príspevky (ako spomínal aj na tlačovej konferencii - v čase od 12:17): 13. dôchodok, vyplatený v júli; 14. dôchodok, vyplatený v decembri; očkovací bonus pre seniorov a 100-eurový inflačný príspevok. Dokopy by mali všetky tieto príspevky tvoriť sumu viac ako 750 miliónov eur.

Vydávanie 13. dôchodku, ktorý sa zvykne vyplácať na konci roka, presunul parlament na júl-august, ako pomoc v inflácií. Vyplatenie týchto dôchodkov stálo štát 301,2 milióna eur .

14. dôchodok, inak nazvaný aj ako opakované vyplatenie 13. dôchodku, bol schválený parlamentom na jeseň a vyplatený v decembri, v sume 70% z už vyplateného 13. dôchodku. Dokopy táto suma činila 207 miliónov eur .

Očkovací bonus, určený pre zaočkovaných ľudí nad 60 rokov sa začal vyplácať na prelome rokov 2021 a 2022. Podľa vyjadrenia finančnej správy zo septembra uplynulého roka dostalo bonus viac ako 843 tisíc seniorov a celková suma teda bola 244 miliónov eur .

Posledným príspevkom bolo jednorázová 100-eurová inflačná pomoc, vyplácaná ľuďom nad 62 rokov ktorí ale nie sú poberatelia dôchodku. Podľa ministerstva práce bolo takýchto osôb viac ako 70 tisíc, avšak nie je jasné, koľko ľudí podalo žiadosť o tento príspevok. Maximálne však teda mohli seniorom cez túto pomoc vyplatiť 7 miliónov eur.

Dôchodky sa zároveň od 1.1.2023 zvyšujú o 11,8%, čo je v priemere o 61€, ako uvádza Igor Matovič.

Igor Matovič tiež naráža na výdaje predošlej vlády a jej pomoc dôchodcom cez 13. dôchodok, inak nazývaný aj vianočný príspevok. Výdaje na tento príspevok ešte za rok 2018 v skutočnosti dosiahli hodnotu približne 75 miliónov eur . Predseda hnutia OĽaNO už ale vo výroku nespomína, že vtedajšia vláda presadila zdvojnásobenie tohto príspevku. V roku 2019 už boli odhadované výdavky na vianočný príspevok v sume 154,3 milióna eur . OĽaNO toto navýšenie v tom čase kritizovalo ako predvolebnú kampaň.

Matovič vo výroku taktiež nespomína, že vláda Petra Pellegriniho presadila pre penzistov v parlamente tesne pred voľbami 13. dôchodok . Ten nahradil dovtedajší vianočný príspevok, ktorý Sociálna poisťovňa vyplácala len penzistom z nižším dôchodkom. Na 13. dôchodok mali nárok všetci dôchodcovia, ktorých bolo v tom čase na Slovensku vyše 1 milión 422 tisíc. Čisté výdavky na 13. penzie mali predstavovať sumu okolo 442 miliónov eur, v takej sume však nikdy vyplatené neboli. Nová vládna garnitúra presadila zmenu tohto zákona, čím znížila celkovú vyplatenú sumu zo štátneho rozpočtu na 307,5 milióna eur.

na tlačovej konferencii
presunul parlament
stálo štát 301,2 milióna eur
schválený parlamentom
207 miliónov eur
začal vyplácať na prelome rokov
244 miliónov eur
ministerstva práce
zvyšujú
inak nazývaný
75 miliónov eur
zdvojnásobenie
154,3 milióna eur
kritizovalo
13. dôchodok
sumu


My sme napríklad pri porovnaní s Českou republikou, keď v roku 2004 sme nastupovali do Európskej únie alebo keď v roku 1993 sme sa rozdeľovali, tak medzi nami bolo možno 15-20 percentný rozdiel (v ukazovateľov životnej úrovne, pozn.) v neprospech Slovenska.

Na porovnanie životnej úrovne existuje viacero ukazovateľov, medzi najuznávanejšie a najkomplexnejšie patrí Human development index, pôsobiaci pod OSN, ktorý berie do úvahy všetky najdôležitejšie indikátory životnej úrovne.

Svetovej


...Je veľmi zaujímavé pozrieť si ale ten komplexný dopad na obyvateľstvo, ktorý práve aj odborári prepočítali a som rád, že ho pán Mikloš nespochybňuje. To čo sa má udiať v budúcom roku bude naozaj taká záťaž, ako hovoria odborári. Nejaký vplyv na to má balíček samotný a sú tam samozrejme aj ostatné vplyvy, ako sú kríza a krízou poškodené sektory, poľnohospodárstvo, zlá úroda, pri oživení rýchly nárast cien komodít...

Podpredseda Konfederácie odborových zväzov Slovenska Vladimír Mojš v rozhovore pre Trend povedal, že vládou navrhovaný balík by mal mať, podľa prepočtov KOZ, mesačne dopad zhruba 33 eur na jednu štvorčlennú domácnosť, čo je takmer 400 eur. Ako toto číslo vzniklo ale nevieme.


1,6 miliardy covidové výdavky, 2 miliardy vyprázdnené vojenské sklady vďaka Naďovi 4 miliardy neefektívne energetická pomoc za pána Sulíka, to je účet váš.

Náklady na očkovanie, očkovací bonus, očkovaciu lotériu a plošné testovanie stáli Slovensko 1,2 miliardy eur.

Z dát, ktoré zverejnil Úrad vlády po nástupe novej vlády Roberta Fica vyplynulo, že Slovensko poskytlo Ukrajine vojenskú pomoc vo výške 671 miliónov eur, pričom časť tejto sumy bola Slovensku v rôznej forme kompenzovaná.

Na pomoc s energetickou krízou bolo v rokoch 2022 a 2023 alokovaných 3,8 miliardy eur. V čase schválenia nariadenia vlády viedol rezort hospodárstva už dva mesiace Karel Hirman.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Výdavky spojené s pandémiou covid-19

Národný kontrolný úrad (NKÚ) vykonal v súvislosti s pandémiou covid-19 dve kontroly. Prvá kontrola z roku 2022 sa zamerala opatrenia znižujúce dopady pandémie, ktoré poskytovali ministerstvá práce, kultúry, dopravy a hospodárstva v súhrnnej hodnote 2,5 miliardy eur v priebehu rokov 2020 a 2021.

Z celkovej sumy poskytlo ministerstvo práce na „pomoc a udržanie zamestnanosti“ približne 2,2 miliardy eur, ministerstvo hospodárstva na „dotácie na nájomné, podporu podnikateľských subjektov v oblasti kultúry, kultúrno-kreatívneho priemyslu a vybraných autodopravcov“ poskytlo celkom 156 miliónov eur, ministerstvo kultúry poskytlo približne 24 miliónov eur a ministerstvo dopravy podľa správy NKÚ prispelo sumu 153 miliónov eur.

Druhá kontrola zverejnená v auguste 2024 bola zameraná na nákup, skladovanie a likvidáciu vakcín proti covidu-19. Slovensko malo obstaraných vyše 15 miliónov dávok vakcín, z ktorých bola v rokoch 2020-2023 podaná približne polovica.

Podľa NKÚ „účet za nákup vakcín aj s likvidáciou exspirovaných dávok predstavuje sumu viac ako 340 miliónov eur“. Z celkovej sumy v skladoch SR expirovalo 4,8 miliónov dávok vakcín v hodnote okolo 100 miliónov eur. NKÚ zároveň poukázal na riziko „nedodržania hospodárnosti za nadbytok obstaraných vakcín, ako aj riziko nedodržania povinnosti pri správe majetku štátu pri opčných dávkach, keď v prípade ich nedodania by SR zaplatila za tovar, ktorý by nikdy nebol dodaný“ vyplývajúce zo zmeny zmluvných podmienok so spoločnosťou Pfizer/BioNTech v sume 35 miliónov eur.

Náklady na očkovaciu lotériu vyšli Slovensko na sumu 30 miliónov eur.

243 miliónov eur sa podla slov Eduarda Hegera vyplatilo v rámci tzv. očkovacieho bonusu pre seniorov.

Denník SME v spolupráci so zdravotníckym analytikom Martinom Smatanom vyčíslil , že antigénové testovanie od októbra 2020 do apríla 2021 stálo približne 405 miliónov eur. 119 miliónov stálo celoplošné testovanie v novembri 2020, nákup antigénových testov vyšiel na 153 miliónov, prevádzka MOM-iek na 71 miliónov a distribúcia, skladovanie testov a ostatné náklady štát stáli 62 miliónov.

Štát však nakúpil viac AG testov, ako sa minulo na celoplošnom testovaní. Časť použilo Ministerstvo vnútra, časť zase Ministerstvo školstva pri testovaní žiakov, časť mohla ostať nevyužitá. Výsledná cena za nakúpené AG testy, ktorá vyplynula z prílohy k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2022 až 2024 v októbri 2021, je teda približne 232,55 miliónov eur. Ministerstvá na testovanie minuli v roku 2021 ešte 102 miliónov eur.

Spolu teda náklady na plošné testovanie dosahujú približne 586 miliónov eur.

Celkové náklady na testovanie a očkovanie počas pandémie tak dosahujú 1,2 miliardy.

V sume 1,6 miliardy eur vyčíslilo ministerstvo financií tzv. „legislatívnu smršť“. Jednalo sa o sériu poslaneckých a vládnych návrhov, napríklad mimoriadnu valorizáciu dôchodkov, v období pred voľbami 2023.

Pomoc Ukrajine

Z dát Úradu vlády vyplýva, že od februára 2022 do novembra 2023 Slovensko poskytlo Ukrajine pomoc vo výške približne 671 miliónov eur. Najvýznamnejšiu časť tejto pomoci tvorili odmínovacie komplety BOŽENA5+, munícia a strelivo, systém PVO S-300 a stíhačky MiG-29.

Náčelník Generálneho štátu Ozbrojených síl SR Daniel Zmeko v rozhovore pre RTVS avizoval, že aj napriek rozsiahlej pomoci Slovenska Ukrajine, „armáda na tom nie je o nič horšie, ako bola pred 24. februárom 2022. Naopak je na tom lepšie.“ Ministerstvo obrany navyše konštatovalo, že poskytnutá pomoc brániacim sa Ukrajincom nemala na obranyschopnosť Slovenska žiaden vplyv.

Sklenár na tlačovom brífingu v júni označil posledné roky za najreformenjšie v oblasti obrany. Vyzdvihol, že pomoc Ukrajine nejde na úkor obranyschopnosti Slovenska. Pomoc Ukrajine je podľa Sklenára pomocou aj pre Slovensko, nakoľko „najlepšou slovenskou obrannou politikou je mať na hranici stabilnú, prosperujúcu a mierovú Ukrajinu.“

Energetická pomoc

Podľa správy NKÚ, ktorý kontroloval „opatrenia štátu počas energetickej krízy“, bolo na energetickú pomoc alokovaných 3,8 miliardy eur. K 31. decembru 2023 bolo vyplatených „pri jednotlivých opatreniach v rokoch 2022 a 2023 prostredníctvom MH SR“ celkom 2,62 miliardy eur v rámci nariadení vlády a schém pomoci. NKÚ energetickú pomoc vyhodnotil ako neefektívnu a nehospodárnu, predovšetkým kvôli neadresnej pomoci.

Od septembra 2022 Richard Sulík nebol súčasťou vlády. Nariadenie vlády o kompenzácii cien energií bolo schválené až decembri 2022, keď rezort hospodárstva už dva mesiace viedol Karel Hirman.

kontrola
poskytlo
kontrola
obstaraných
NKÚ
sumu
vyplatilo
vyčíslil
cena
vyčíslilo
dát Úradu vlády
rozhovore
tlačovom brífingu
vyplatených
celkom
vyhodnotil
nebol
vlády
schválené
viedol


…išiel [som] na výbor Národnej rady, kde som komplet odkryl moje majetkové pomery a vysvetlil som aj kúpu bytu aj všetkého ostatného.

Peter Pellegrini vysvetľoval majetkové pomery na výbore pre nezlučiteľnosť funkcií v apríli 2018, teda približne mesiac po vymenovaní za premiéra. Dôvodom výpovede boli nezrovnalosti v jeho výdavkoch a príjmoch, na ktoré upozornil Denník N . Otázky vyvolával nový byt, ktorý Pellegrini kúpil za 245-tisíc s tým, že zvyšok sumy má splácať cez hypotéku.

Tvrdenie, že „ kompletne odkryl majetkové pomery a vysvetlil kúpu bytu”, spochybnila vtedajšia opozícia . Pellegrini dostal na výbore priestor na svoje tvrdenia počas diskusie, bez procesu ich kontroly a overenia. Výbor na danom zasadnutí nevyjadril konštatovanie , že Pellegrini neporušil ústavný zákon. Overovacie konanie, počas ktorého by mali poslanci výboru väčší prístup k údajom, sa nezačalo . Na nesúlad medzi prijímmi a výdavkami Petra Pellegriniho upozorňovali aj novinári .

Pochybnosti, ktoré stále existujú, sa týkajú predaja haly, z ktorej mal mať Pellegrini financie na kúpu bytu. Halu predal v tom čase svojmu poslaneckému asistentovi Čellárovi, čo vyvolalo otázky o reálnosti kúpy a predaja. Čellár mal v tom čase 25 rokov a bol rok po skončení štúdia, napriek čomu kúpil halu za 55 tisíc eur. Problematická tiež bola samotná kúpa jeho bytu od spoločnosti J&T, za ktorú v tom čase loboval pre štátne úľavy.

vysvetľoval
výbore
Denník N
spochybnila vtedajšia opozícia
nevyjadril konštatovanie
sa nezačalo
novinári
predal
loboval


Potom máme investičné stimuly, teraz sa nám podarilo pripraviť asi 22 podnikov, ktoré by mali vytvoriť okolo 4 000 pracovných miest. Väčšina z toho ide do regiónov stredného a východného Slovenska, teda 20 z tých 22.

Hoci podmienky sú nastavená tak, že by sa mali nachádzať v regiónoch s najvyššou mierou nezamestnanosti na Slovensku, lokalizácia spomínaných 22 investičných projektov nie je do dnešného dňa zverejnená. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa tlačovej správy Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, uverejnenej dňa 21. januára 2013, je na oficiálnej stránke MH SR oficiálne deklarovaná podpora formou investičnej pomoci 22 vybraným subjektom. "Plánovaná podpora formou investičnej pomoci: Výsledkom je 22 investičných projektov, ktoré môžu vytvoriť až 4.800 pracovných miest. Nové pracovné miesta sú sústredené v regiónoch s najvyššou mierou nezamestnanosti na Slovensku. Prevažne ide o daňové úľavy, čo sa týka hotovostnej pomoci, táto je krytá rozpočtom ministerstva hospodárstva a smeruje iba do regiónov, v ktorých miera nezamestnanosti prevyšuje 150% priemeru na Slovensku. Polovicu projektov sa podarilo vyrokovať s novými investormi, ktorí na Slovensku ešte nepôsobia." Týchto 22 investičných projektov bude do dvoch týždňov zaslaných ministerstvu práce a ministerstvu financií na posúdenie a až po ich vyjadrení budú predložené na rokovaní vlády. Na najbližšej schôdze 31. januára 2013 sa investičné projekty nebudú prerokovávať. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovej správy
schôdze


Návrhy prichádzajúce z ministerstva práce. Predĺženie skúšobnej doby.

Predĺženie skúšobnej lehoty navrhli zamestnávatelia v rámci rokovaní tripartity 25. októbra 2010. Ministerstvo práce sa k tomu ešte v októbri odmietlo vyjadriť. Aktuálnejšie stanovisko sa nám nájsť nepodarilo.

rokovaní tripartity
odmietlo


Pani redaktorka, pán poslanec má kolegu z Kresťanskodemokratického hnutia pána Procházku, ktorý uviedol, že v prípade, keď sa, keď sa neuskutoční úspešne voľba kandidáta na generálneho prokurátora, mala by sa uskutočniť bezodkladne.

Podobný Procházkov výrok sa nám nepodarilo nájsť.


Situácia sa po piatku zmenila, kde sme cez rýchly varovný systém dostali informáciu, že predsa 16 ton konského mäsa bolo dovezených na územie Slovenskej republiky, išlo cez dva kanály. Obidva kanály majú pôvod v Českej republike.

Je pravdou, že z Českej republiky k nám boli skutočne distribuované dve zásielky, označené ako hovädzina, ktoré v skutočnosti obsahovali konské mäso. Celkový objem dovezeného mäsa 16,4 ton.

stránke


Máme v pomere k počtu obyvateľov menej lôžok, menej opatrovateľov, pretože pracujú za nižšie mzdy, odchádzajú nám do zahraničia.

Je pravda, že počet postelí v pomere k počtu obyvateľov na Slovensku dlhodobo klesá. Takisto priemerné mzdy opatrovateľov a opatrovateliek sú hlboko pod hodnotou priemernej mzdy na Slovensku, blížia sa viac k hodnotám minimálnej mzdy. Z toho dôvodu tisíce z nich odchádzajú pracovať do zahraničia, napríklad v Rakúsku v súčasnosti pracuje okolo 23-tisíc opatrovateliek. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Posledný Posteľový fond v SR vyšiel 12. septembra 2018 a zhŕňal údaje za rok 2017. Vydáva ho Národné centrum zdravotníckych informácií v rámci edície Zdravotnícka štatistika. Posteľový fond za rok 2017 vykázal 588,7 postelí na 100 000 obyvateľov. Vývoj od roku 2001 približuje nasledovná tabuľka a graf ( .doc , str. 8). Podľa toho môžeme zhodnotiť, že počet lôžok v pomere k počtu obyvateľov naozaj dlhodobo klesá, oproti roku 2001 ide o pokles o takmer 200 lôžok. Využitie lôžok sa, napriek tomu, dlhodobo pohybuje okolo 68-70 %. Zdroj: Národné centrum zdravotníckych informácií Aktuálny počet opatrovateľov a opatrovateliek, či zamestnancov v sociálnych službách na Slovensku nie je z verejne dostupných informácií možné zistiť. Dlhodobo najviac opatrovateliek odchádza zo Slovenska do susedného Rakúska. Venuje sa im aj výskum Sociologického ústavu Slovenskej akadémie vied – Výskum opATrovateľky. Podľa neho najviac slovenských opatrovateliek odchádzalo do Rakúska v období ekonomickej krízy okolo roku 2009 (15-tisíc) a najvyšší počet slovenských opatrovateliek v Rakúsku bol v roku 2015 (26-tisíc), odvtedy čísla klesajú. Dnes sa ich počet pohybuje okolo 23-tisíc. V roku 2017 bol priemerný plat opatrovateľky na Slovensku okolo 430 eur. Dnes je to približne 591 eur, no platy sa líšia v závislosti od regiónov. Celková priemerná mzda na Slovensku je podľa posledných údajov 1013 eur, minimálna mzda činí 480 eur. Práve nízke platy považujú opatrovateľky na Slovensku za jeden z najväčších problémov, často sa jedná o dôvod ich odchodu do zahraničia. V Rakúsku opatrovateľky v domácnosti zarobia približne 50 až 100 eur v hrubom na deň, v závislosti od kvalifikácie a jazykových znalostí. Pri opatrovateľskom stupni 7 ide o najvyššiu čiastku – 1655 eur mesačne. Treba však brať do úvahy, že opatrovateľky v Rakúsku pracujú na živnosť a po odčítaní vysokých odvodov, prípadne poplatkov pre agentúru ich priemerný zárobok činí od 600 do 1000 eur za dvojtýždňový turnus.

.doc odchádza 2017 Dnes priemerná považujú Rakúsku


Zhoršovalo sa neustále, veď počas tých 4 rokov sa neustále zhoršovalo podnikateľské prostredie.

Podnikateľská aliancia Slovenska zverejňuje vývoj IPP (index podnikateľského prostredia). Vývoj IPP v rokoch 2006 - 2010 bol nasledovný:

vývoj IPP


...priemer Európskej únie je medzera (vo výbere DPH, pozn.) na úrovni okolo 20%.

V rokoch 2008 až 2011 sa pohybovala daňová medzera v krajinách EÚ na úrovni 19%. V roku 2011 bol na úrovni 20%. Je teda pravdou, že priemerná daňová medzera EÚ sa pohybuje okolo 20%. Z analýzy daňovej medzery (výberu DPH - VAT GAP) v rámci EÚ, ktorá bola vykonávana Európskou Komisiou vyplýva, že priemerná hodnota daňovej medzery v rámci EÚ-26 za roky 2000-2011 bola 17%, za roky 2008-2011 je to 19% (s. 30). V roku 2011 bola daňová medzera v EÚ na úrovni 20% (s. 29)

analýzy Analýza


Ja si myslím, že sa vraciame pred rok 2006, pretože jediným problémom národnostných menšín bude len maďarská národnostná menšina, o čom svedčí napríklad aj to, že na webovej stránke pána podpredsedu vlády Chmela je samozrejme v maďarskom jazyku, ale nie je tam ďalších jazykov národnostných menšín informácia dodávaná…

Návštevníci webovej stránky podpredsedu vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny Rudolfa Chmela si túto stránku môžu prezrieť v troch jazykových verziách (slovenskej, maďarskej a anglickej), ktoré už spomenul aj Dušan Čaplovič.

webovej stránky


... v Trenčianskom kraji, keď porovnám v roku 2009 posledné voľby, kde sme (SMER-SD, pozn.) boli v koalícii s HZDS, tak sme získali 20 postov v Trenčianskom samosprávnom kraji, v zastupiteľstve zo 45 a my sme si polepšili teraz sme vlastne išli sami bez koalície a máme 25 zo 45 poslancov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v TSK v roku 2009 získali poslanci zo strany SMER-SD skutočne 20 mandátov. Treba však podotknúť aj to, že koalícia SMER-SD a ĽS-HZDS spoločne získala až 27 mandátov. Jaroslav Baška správne uvádza podiel získaných mandátov pre SMER-SD v TSK v aktuálnych (9. november 2013, pozn.) voľbách do VÚC, v ktorých strana obsadila 25 zo 45 kresiel poslancov. Prehľad zvolených kandidátov je dostupný v zápisnici Volebnej komisie TSK. Vo voľbách v roku 2009 získali 20 mandátov, ak rátame len poslancov zo strany SMER-SD. Celkový volebný zisk koalície SMER-SD a ĽS-HZDS bol v TSK 27 zo 45 kresiel v zastupiteľstve. Prehľad zvolených kandidátov v kraji ponúka zápisnica Volebnej komisie TSK. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zápisnici získali zápisnica


4 000 hlasov menej ako v prvom kole, to je výsledok. (V. Maňka v druhom kole volieb do VÚC 2013, pozn.)

Vladimír Maňka získal v prvom kole volieb do VÚC 2013 presne 60 960 hlasov, v druhom kole získal 57 164 hlasov. Ide teda o pokles približne 4 tisíc hlasov v druhom kole v porovnaní s prvým kolom. Výrok Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivý.

prvom druhom


...čo sa týka programu (STV, pozn.), to nie je kompetencia ministra kultúry...

Podľa zákona č. 308/2000 Z.z. zo 14. septembra 2000 o vysielaní a retransmisii a o zmene zákona č. 195/2000 Z. z. o telekomunikáciách sa v tretej časti § 15 Obsah programov a sloboda príjmu uvádza: (1) Vysielateľ vysiela programy slobodne a nezávisle. Do ich obsahu možno zasahovať iba na základe zákona a v jeho medziach. Samozrejme úlohou ministra kultúry (oficiálne) nie je určovať obsah vysielania.

zákona


Na Sládkovičovej bude 52 nájomných mestských bytov

Na Sládkovičovej ulici v Košiciach by malo byť budúci rok zrekonštruovaných spolu 54 nájomných, tzv. sociálnych bytov. Výrok hodnotíme ako pravdivý aj napriek miernej nepresnosti.

54 zverejnilo podmienky medializovaných


Dnes pracuje na Slovensku 76 tisíc študentov na brigády.

Podľa informácií Sociálnej poisťovne pracuje až 77 500 študentov na brigádnickej práci. Minister práce uvádza číslo o 1 500 študentov na brigádach nižšie, avšak vzhľadom na to, že si minister argumentačne nezlepšuje svoju pozíciu, možno považovať výrok ako pravdivý a počet študentov pracujúci na brigádach na úrovni približne 76 tisíc.

informácii


Máme historicky nízku infláciu. To je mimoriadne dôležité povedať. Historicky nízku infláciu, klesá nám nezamestnanosť.

Podľa portálu ako-investovat.sk , ktorý vytvoril historický graf inflácie na Slovensku za roky 1993-2011 bola priemerná inflácia za toto obdobie okolo 7%. Podľa Štatistického úradu bola miera inflácie v roku 2012 3,6 %. Podľa posledných informácií Eurostatu dosiahla miera inflácie na Slovensku v apríli roku 2013 dokonca 1,7 %. Miera inflácie na Slovensku je tak skutočne v historickom porovnaní nízka, i keď nie je historicky najnižšia.

ako-investovat.sk
Štatistického úradu
Eurostatu
ÚPSVaR


Máme dve iniciatívy ("európské petície", pozn.), ktoré prekonali tú hranicu jedného milióna podpisov a obidve boli veľmi výrazne podporené aj na Slovensku. Napríklad iniciatíva Právo na vodu, vyše 22-tisíc Slovákov a Sloveniek ju podporilo.

Dve iniciatívy, ktoré má Maroš Šefčovič na mysli sú iniciatíva ONE OF US a WATER IS A HUMAN RIGHT a tak ako tvrdí obe dosiahli viac ako milión podpisov.

ONE OF US
WATER IS A HUMAN RIGHT


Z hľadiska tých strednodobých otázok (ktoré sa riešili na poslednom summite EÚ, pozn.) toho posilnenia vlastne pravidiel posilnenia fiškálnych pravidiel najmä, ale aj ekonomickej únie, si myslím, že ten pokrok bol výrazný a myslím, že ta dohoda je práve na tom, čo sme presadzovali od začiatku, ak si pamätáte, vláda Slovenskej republiky od začiatku tvrdila, že potrebujeme o mnoho prísnejšie automatické a vynutiteľné pravidlá.

Samit, na ktorom sa lídri EÚ dohodli na prísnejších, automatických pravidlách sa uskutočnil 9. decembra 2011. Ivan Mikloš/vláda SR už pred týmto samitom naliehala na prísne pravidlá a automatické sankcie.

TASR SITA TASR


Viete, keď premiér Grécka povie, ja ho zacitujem. Postoj ľudí. Že ak neplatíte daň a podvádzate štát, tak ste v úvodzovkách kúl, je práve to, čo dostalo túto krajinu na kolená, plus vysoká miera korupcie, to nie je prejav solidarity schvaľovať pôžičku do takejto situácie.

Nevieme úplne presne, na ktorý rozhovor alebo prejav I. Radičová odkazuje, ale súčasný premiér Grécka napr. v rozhovore pre BBC priznal, že v Grécku za predchádzajúcej vlády dochádzalo k vyhýbaniu sa platenia daní, korupcii, rodinkárstvu a klientelizmu. Jadro výroku, ktoré podporuje jej argument hodnotíme ako pravdivé.

v rozhovore pre BBC


Posilní ochranu oznamovateľov korupčného správania, a to aj prijatím nových legislatívnych opatrení.

Zákon NR SR č. 307/2014 Z. z. o niektorých opatreniach súvisiacich s oznamovaním protispoločenskej činnnosti upravuje ochranu zamestnancov pred prípadnými postihmi za oznámenie kriminality alebo inej protispoločenskej činnosti a povinnosti zamestnávateľov pri prijímaní a vybavovaní takýchto podaní. Sľub hodnotíme ako splnený. Zákon bol schválený 16. októbra 2014 s platnosťou od januára 2015. Upravuje ochranu oznamovateľov nielen korupcie, ale aj ďalšej protispoločenskej činnosti pred prípadnými postihmi zamestnávateľov. Umožnil širšie pokrytie definície protispoločenskej činnosti, ktoré zahŕňa nielen korupciu a určenú trestnú činnosť, ale aj vybrané trestné činy a správne delikty (definované ako závažná protispoločenská činnosť), inú protispoločenskú činnosť a v rámci nej napríklad aj nehospodárne či neetické konanie. Čo sa týka ochrany oznamovateľov, poskytuje sa v niekoľkých rovinách v závislosti od toho, či oznámenie urobí smerom navonok vo forme trestného oznámenia alebo podnetu na začatie konania o správnom delikte alebo či podnet podal smerom dovnútra zamestnávateľa v rámci navrhovaného vnútorného systému. Takisto môže ísť buď o preventívnu ochranu alebo následné ochranné opatrenia. Zákon taktiež ukladá povinnosť zamestnávateľom, ktorí zamestnávajú aspoň 50 osôb vytvoriť firemný protikorupčný systém na prijímanie, prešetrovanie a riešenie podnetov zamestnancov, ktorí oznámili poverenému subjektu korupčnú, príp. inú protizákonnú činnosť, o ktorej sa dozvedeli v rámci pracovnoprávneho pomeru. Zákon presne špecifikuje viaceré charakteristické znaky, ktoré má firemný protikorupčný systém spĺňať. V novembri 2015 Transparency International Slovensko (TIS) uviedlo , že prijatý zákon nezabezpečil dostatočne ochranu oznamovateľov protispoločenskej činnosti : " Pracovníci TIS kontaktovali krajské inšpektoráty práce s fiktívnymi prípadmi postihnutia oznamovateľov. Podľa analytičky TIS Zuzany Dančíkovej do siedmich dní odpovedal TIS na podnet len jeden krajský inšpektorát. Ďalších šesť odpovedalo do 14 dní a dva po lehote 14 dní až na telefonický kontakt. Zamestnanec má podľa TIS pritom len sedem dní na to, aby sa v prípade prepustenia obrátil na inšpektorát ... Väčšina inšpektorátov podľa nej navyše nezaslala pracovníkom TIS ani všetky potrebné informácie, napríklad odkazy na bezplatnú právnu pomoc alebo neziskové organizácie ." ( SITA )

upravuje schválený ochranu ochrany ukladá SITA


Dajte si tam dvoch námestníkov. Pána Lauka za vás a dajte si tam pána Szaba za Hít. Takúto máte dohodu.

Koaličná komisia, ktorá má vybrať spoločného kandidáta na generálneho prokurátora, rokovala 15. októbra 2010 (teda ešte pred prvým kolom voľby generálneho prokurátora, pozn.) o týchto dvoch menách.

R. Fico sa už v decembri vyjadril, že existuje dohoda, že ak sa novým generálnym prokurátorom stane Jozef Čentéš, tak námestníkmi majú byť Jozef Szabó za ktorým stojí Most-Híd a Martin Lauko s podporou KDH.

Predseda Most-Híd B. Bugár pripustil pre denník SME dohodu o Szabóovi. Nepodarilo sa nám nájsť nijaké medializované vyjadrenie nikoho z KDH, kto by potvrdil takúto dohodu.

rokovala pripustil


Jeden hlas by aj tak chýbal (v prípade, že by sa na voľbe generálneho prokurátora účastnil aj poslanec Mikolaj, pozn.). Keby tam bol, tak by sa zdvihlo kvórum a by bol potrebný ešte jeden hlas. Bohužiaľ, tam zavážili dva hlasy, ktoré boli neplatné.

V prvom kole druhej voľby GP získal Dobroslav Trnka 74 hlasov a Jozef Čentéš získal podporu 73 zákonodarcov z prítomných 149 poslancov, pričom na hlasovaní chýbal len Ján Mikolaj z SNS a dva hlasy boli neplatné. Na zvolenie generálneho prokurátora je potrebná nadpolovičná väčšina hlasov prítomných poslancov- v tomto prípade bolo potrebných 75 hlasov. Keby sa hlasovania zúčastnil aj Ján Mikolaj, prítomných by bolo 150 poslancov a počet hlasov potrebných na zvolenie GP by bolo 76. Aj keby Mikolaj zahlasoval za Trnku, čím by Trnka získal 75 hlasov, stále by chýbal jeden hlas na jeho znovuzvolenie za GP, pretože by už bolo potrebné získať podporu 76 zákonodarcov.

V prvom kole druhej voľby GP


Vlastník Školy manažmentu Rona Hubbarda pán Pavlík zorganizoval v januári 2013 v Bratislave konferenciu, ktorej sa zúčastnil aj popredný americký scientológ Patrick Valtin. A čuduj sa svete, opäť prednášku na tejto konferencii mal aj Andrej Kiska.

Podľa aktuálneho výpisu z Obchodného registra SR figuruje Ing.Ladislav Pavlík ako jediný spoločník a teda majiteľ Školy manažmentu L. Rona Hubbarda Slovakia, s.r.o. (HCA Slovakia, s.r.o.).V januári 2013 skutočne Vydavateľstvo Alert spolu so Školou manažmentu L.Rona Hubbarda zorganizoval seminár s americkým scientológom Patrickom Valtinom v termíne 24.1.-27.1.2013 v Hoteli Barónka v Bratislave. Nie je však v našich schopnostiach na základe voľne dostupných zdrojov overiť,či na spomínanom seminári prednášal alebo či sa ho vôbec zúčastnil Andrej Kiska.

seminár


Pokúšal som sa legislatívne navrhnúť, dal som také legislatívne zmeny, aby sme sa snažili tie školy a to aj vysoké, motivovať tým, že časť finančných prostriedkov budú dostávať za kvalitu, za kvalitatívne výsledky, ktoré sa dajú objektívne zmerať, nielen za počet tých, ktorí absolvujú školu, ale aj za kvalitu...

Podľa údajov, ktoré sú zverejnené v sekcii ,,Vyhľadávanie v návrhoch zákonov,, na webe NR SR, bol NR SR doručený 1. júna 2012: Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Martina FRONCA, Pavla HRUŠOVSKÉHO a Pavla ABRHANA na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov. Legislatívny návrh skupiny poslancov neprešiel 1. čítaním s tým, že NR SR nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona.

V dôvodovej správe (.rtf) návrhu zákona sa píše:

"Navrhovaná zmena zákona 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších úprav prispeje k zvýšeniu kvality vzdelávania na základných a stredných školách. Školy, ktoré dosahujú vynikajúce výsledky v celoštátnych objektívnych meraniach (externá maturita, monitor 9) môžu dostať normatívny príspevok zvýšený o 10% príspevku na školu."

Ďalej citujeme z návrhu zákona (.rtf):

Bod 1 V §3 odsek (2) písmeno a) sa za slová „výchovno-vzdelávací proces“ vkladajú slová: „a ohodnotenie jeho kvality.“

Bod 2 V §4 odsek (1) sa na koniec poslednej vety vkladajú slová: „a z prostriedkov na ohodnotenie kvality výchovno-vzdelávacieho procesu.“

Bod 3 V §4 sa za odsek (3) vkladajú nové odseky (4) a (5)

(4) Normatívny príspevok na školu môže byť zvýšený o 10% príspevku na základe ohodnotenie kvalitatívnych výsledkov školy v predchádzajúcom školskom roku.

(5) Kritéria na ohodnotenie kvality výchovno-vzdelávacieho procesu určí ministerstvo školstva všeobecne záväzným predpisom. Kritéria musia byť určené na základe celoštátnych meraní výsledkov výchovno-vzdelávacieho procesu.

Na základe uvedeného hodnotíme výrok ako pravdivý.

Návrh poslancov
dôvodovej správe
návrhu zákona


Zlepšili sme podmienky poskytovania hypotekárnych úverov ...

Portál banky.sk z 18. februára 2011: "V záujme zlepšenia podmienok poskytovania hypotekárnych úverov navrhla Slovenská banková asociácia v pripomienkach k materiálu týkajúceho sa systému financovania podpory bývania zriadiť pracovnú skupinu zo zástupcov rezortu financií a bankovej asociácie, prípadne aj Národnej banky Slovenska. Táto skupina by mala navrhnúť také zmeny, ktoré zvýšia informovanosť klientov, umožnia klientom flexibilnú zmenu financujúcej banky a zmenia pravidlá limitujúce krytie hypotekárnych úverov hypotekárnymi záložnými listami. Zároveň by sa podľa asociácie mala zaoberať aj riešením hypotekárnych úverov pre mladých a mala by posúdiť aj oblasť starých hypotekárnych úverov tak, aby zmenou pravidiel nebol postihovaný klient. "Myslíme si, že klientovi má byť poskytnutá taká informovanosť, ktorá nebude pre klienta znamenať zvýšenie jeho nákladov," uviedla v pripomienkach asociácia." Pozmeňujúci návrh k vládnemu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov si viete stiahnuť tu . Zákon vyšiel v Zbierke zákonov. (1. 3. 2011), čiastka 20/2011, číslo 46/2011. Celý legislatívny proces si viete pozrieť tu . Hlavné zmeny uvádza na svojej stránke poslanec Miroslav Beblavý: "Rozšíril sa účel, na ktorý sa môže poskytnúť hypotekárny úver o splatenie iného hypotekárneho úveru . Doteraz sa hypotekárny úver mohol zobrať len na splatenie iné hypotéky poskytnutej bankou v konkurze. Takéto opatrenie zvýši konkurenciu medzi bankami, ktoré poskytujú hypotéky, pretože umožní klientovi zmeniť banku, čo bude jedným z predpokladov zníženia úrokových mier pri hypotekárnych úveroch. Zakázalo sa, aby mohla hypotekárna banka vyžadovať od klienta úhradu úrokov, poplatkov alebo iných nákladov za predčasné splatenie hypotekárneho úveru , ak k nemu dôjde v čase zmeny aktuálnej úrokovej sadzby alebo v čase kedy uplynie doba fixácie aktuálnej úrokovej sadzby. Takéto opatrenie tiež predpokladá zvýšenie konkurencie medzi hypotekárnymi bankami."

banky.sk
tu
tu
na svojej stránke


Celý princíp, ktorý sme zaviedli je o tom, aby aj vy ste mali umožnenú kontrolu, že dnes nebudete vidieť len časť. Len samotné uzavretie zmluvy. Dnes uvidíte celý priebeh dopredu a celý príbeh potom. Čo sa mu všetko zaplatilo, kadiaľ. Do zákona sme dali, aby boli zverejnení majitelia, do zákona sme dali, aby boli od 10% alebo 20% podľa typu zákazky. Dali sme aby boli zverejňovaní subdodávatelia a samozrejme ten, kto si neplní záväzky voči štátu a subdodávateľom bude potrestaní vylúčením zo súťaženia.

Minister Kaliňák vymenúva súčasti návrhu novely (.rtf) zákona č. 25/2006 Z. z. Čo sa týka uzatvárania zmluvy, "celý piebeh dopredu a celý príbeh potom", zrejme referuje na § 49a "Povinnosti verejného obstarávateľa a úradu uverejniť informácie a dokumenty v profile" .

novely


My sme ponúkli v rámci V4 300 ľudí do operácie Frontex.

Spomínaná ponuka 300 ľudí do operácie Frontex pochádza z novembra 2015, píše ČTK a Európske noviny . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Počas utečeneckej krízy sa krajiny Vyšehradskej štvorky - Slovensko, Česko, Poľsko a Maďarsko - rozhodli poskytnúť 300 ľudí do európskych agentúr, ktoré sa zaoberajú ochranou hraníc a azylovou politikou (napr. FRONTEX a EASO), a navýšiť príspevok do fondu pre Afriku o 400 tisíc eur.

ČTK
Európske noviny


Ale pán poslanec. Na základe môjho mimoriadneho opravného prostriedku išiel Černák do väzenia.

Ako sumarizuje SME : " 29. novembra 2002 - Minister spravodlivosti Daniel Lipšic oznámil, že podá na Najvyšší súd SR sťažnosť pre porušenie zákona ako mimoriadny opravný prostriedok v prípade podmienečného prepustenia Mikuláša Č. na slobodu. Lipšic bol presvedčený, že na podmienečné prepustenie Č. nebola splnená zákonná formálna podmienka. - V decembri 2002 sa mal Mikuláš Č. dopustiť výtržníctva na Štrbskom Plese. Za lyžiarsky incident podal na neho trestné oznámenie ešte v decembri premiér Mikuláš Dzurinda po tom, čo ho podľa vlastných slov videl, ako "terorizoval" ľudí čakajúcich na lyžiarske vleky.

Vyšetrovateľ Mikuláša Č. obvinil z trestného činu výtržníctva, ale prokurátorka Okresnej prokuratúry v Poprade uznesenie zrušila. Po mimoriadnom zasadnutí Koaličnej rady, ktoré sa prípadom zaoberalo, Dzurinda uviedol, že je konaním prokuratúry pohoršený a požiadal ministrov vnútra a spravodlivosti, aby konali. Okresná prokuratúra v Poprade požiadala o odňatie prípadu pre zaujatosť a dozorovanie prípadu prevzala Okresná prokuratúra v Liptovskom Mikuláši.

19. marca 2003 - Najvyšší súd SR zrušil novembrové rozhodnutie KS v Trenčíne o podmienečnom prepustení Mikuláša Č. na slobodu. Podľa NS za tento skutok môže nastať podmienečné prepustenie až po uplynutí dvoch tretín trestu, čo predstavuje päť rokov a osem mesiacov."

Ako sumarizuje SME


To bola prvá Dzurindova vláda, SDĽ ako sa bála toho, že my keď znížime a skokom sme znížili na 19 % (daň z príjmov právnických osôb, pozn.), vyberieme menej. Nie, vybrali sme viac.

Je pravdou, že SDĽ sa vyjadrovalo negatívne k zníženiu dane z príjmu právnických osôb. Vtedajšia ministerka financií Schmögnerová hovorila o možnom poklese príjmov v súvislosti so znížením sadzby. Je taktiež pravdou, že to bolo počas prvej vlády M. Dzurindu keď SDĽ vystupovalo proti zníženiu dane z príjmov PO. Po znížení dani z príjmov PO na 19% narástli príjmy z tejto dane. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na Slovensku bola 19% rovná daň zavedená počas druhej vlády Mikuláša Dzurindu v rámci daňovej reformy s účinnosťou od 1. januára 2004. Daň z príjmov fyzických osôb aj právnických osôb bola znížená na úroveň 19%. Súčasťou reformy bola aj znížená DPH na úrovni 19% sadzba dane pre všetky tovary a služby. Rozpory v tejto oblasti sa odohrávali za prvej vlády M. Dzurindu(1998-2002), ktorú tvorila široká koalícia strán SDK, SDĽ, SMK a SOP. SDĽ a predovšetkým Schmögnerová sa vyjadrovala, že zníženia daň z príjmu PO zníži príjmy štátneho rozpočtu. SITA , 10. apríla 2001: " Strana [SDĽ] tiež požiada o stiahnutie návrhu na zníženie sadzby dane z príjmov právnických spôsob na 19 % . Na tlačovej besede o tom informovala ministerka financií Brigita Schmögnerová.Zníženie sadzby dane u právnických osôb na 19 % by podľa SDĽ vyvolalo zmenu charakteru štátu. “Sme proti takému znižovaniu daní, ktoré zamedzí realizácii základných funkcií sociálneho štátu, čo vyhovuje len úzkej skupine ľudí z vyšších príjmových skupín,” vyjadrila sa ministerka. Podľa nej je nezodpovedné žiadať o ďalšie zníženie dane z právnických osôb po vlaňajšom poklese zo 40 % na 29 %. “ Takéto opatrenie by dostalo Slovensko do finančnej krízy . Znamenalo by to zvýšenie úrokovej sadzby, ohrozenie investičného ratingu a zmarenie ambícií SR pre vstup do Európskej únie,” skonštatovala Schmögnerová." TASR , 27. augusta 2001: "Ako ministerka financií sa nezbavujem svojej ústavnej zodpovednosti za to, aby sa nezvyšoval schodok verejného rozpočtu a neeskaloval verejný dlh. V prípade schválenia návrhu zákonov v NR SR v predloženej (vládnej) podobe však politickú zodpovednosť za možný nepriaznivý vývoj verejných financií i za zvyšovanie sociálnych rozdielov v spoločnosti ponesú tí členovia, ktorí presadili zásadné zmeny v zákonoch navrhovaných MF SR," oznámila ministerka. B.Schmögnerová označila vládou schválené zníženie daní za návrhy v rozpore s programovým vyhlásením vlády." SITA , 21. augusta 2001: " Znížením sadzby dane z príjmu právnických osôb o 3 percentuálne body na 26 % poklesnú rozpočtové príjmy oproti návrhu Ministerstva financií SR (MF) v budúcom roku o 100 mil. Sk a v roku 2003 až o 4,9 mld. Sk ," informovala B. Schmögnerová." Agentúra TASR 28. augusta 2001: "Predseda Strany maďarskej koalície Béla Bugár považuje za reálne, že Strana demokratickej ľavice bude súhlasiť so znížením dane z príjmov právnických osôb o tri percentuálne body - zo súčasných 29 na 26 %. Problém pre SDĽ však podľa neho predstavuje ďalšie postupné znižovanie tejto dane v budúcnosti ." Na základe štatistík daňovej sekcie Finančného riaditeľstva SR (s. sme zistil, že po zavedení rovnej dane v roku 2004, daňové príjmy medzi rokmi 2004 a 2005 naozaj stúpli ako trvdí poslanec Bugár. Rok 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Daň z príjmu PO (sto tisíc SK) 25 125 20 213 27 908 29 114 29 653 42 081 47 271 52 443 Zdroj: drsr.sk , stav k decembru daného roka. Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

daňovej reformy
SITA
TASR
SITA
TASR
štatistík
drsr.sk


...nám klesol počet nezamestnaných ľudí do 29 rokov. Za Radičovej vlády to bolo 131 000, teraz ich je 119 000.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže Fico síce správne hovorí o poklese, no podľa Eurostat a ŠÚ SR ide o poznateľne nižší pokles ako uvádza on. Fico pravdepodobne využíva údaje Ústredia práce, no pre porovnanie používa nekorektne priemer z celého roka 2012. Ústredie práce v roku 2012 začalo až od apríla 2012 sledovať nezamestnanosť vo vekovej skupine do 29 rokov. V apríli, teda v mesiaci na začiatku ktorého nastúpila vlády R. Fica, bola nezamestnanosť mladých podľa Ústredia práce na úrovni 134 tisíc (tabuľka č. 3). Teda dokonca o o tri tisíc vyššie číslo. Podľa najnovšej štatistiky ÚPSVaR z marca 2014 (tab. 15) je počet evidovaných nezamestnaných ľudí do 29 rokov na úrovni 119 479 . ÚPSVaR v roku 2012 sledoval kategóriu do 29 rokov až od apríla 2012. V apríli t.j. koniec vlády Ivety Radičovej, tak počet evidovaných nezamestnaných ľudí do 29 rokov v roku 2012 bol na úrovni 134 038. Fico pravdepodobne využíva priemerné číslo o nezamestnanosti mladých z Ústredia práce z roku 2012, ktoré je na úrovni 131 tisíc. Vzhľadom na to, že trvalo pretrvávajú podozrenia z ovplyvňovania čísel evidovanej nezamestnanosti ( tu alebo tu ) pozrieme sa na štatistiky ŠÚ SR a Eurostat. V tomto prípade ide o štvrťročné a ročné štatistiky. Podľa čísel ŠÚ SR možno len o miernom poklese alebo skôr stagnácii počtu nezamestnaných do 29 rokov. Podľa ročných údajov Eurostat tiež možno hovoriť o miernom poklese v počte nezamestnaných. Rok 2011 2012 2013 Počet nezamestnaných do 29 rokov 135,0 140,1 138,4 Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistiky
2012
apríli
priemerné
tu
tu
ŠÚ SR
Eurostat


Predovšetkým si treba uvedomiť, že keď sme odovzdávali vládu Ivete Radičovej, tak sme odovzdávali vládu, ktorá mala najvyšší hospodársky rast v Európskej únii. A rok pred tým pán predseda, sme mali recesiu mínus päť percent.

To, či malo Slovensko najvyšší hospodársky rast v EU sme overovali pri predchádzajúcom výroku. V roku 2010 malo Slovensko druhý najvyšší rast v EU na úrovni 4,2% HDP. (Prvé bolo Švédsko na úrovni 5,6% HDP) V roku 2009, ako uvádza Eurostat , bol na SR skutočne hospodársky pokles na úrovni 4,9% HDP. Tzn., že v roku 2009 sa HDP znížilo oproti roku 2008 o 4,9%. Z výrokového hľadiska je daný výrok pravdivý.

Eurostat


Pretože je tam napísané (v prog. vyhlásení vlády, pozn.), že chcú zrealizovať širokorozchodnú železnicu z Košíc až do Bratislavy, do Viedne.

V programovom vyhlásení sa výstavba širokorozchodnej trate spomína, avšak nie je napísané, že sa zrealizuje, ale len, že sa podporí, v prípade ekonomickej realizovateľnosti. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V programovom vyhlásení vlády (.pdf) sa nachádza zámer vlády pokračovať v PPP projektoch a tiež vybudovať železnicu Košice-Viedeň. s. 11 : "Vláda podporí projekt sirokorozchodnej zeleznicnej trate z Košíc do Bratislavy a Viedne za predpokladu jeho ekonomickej realizovateľnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

(.pdf)


Okolo tých rokov sú všelijaké fámy, ale dobre viete, že ja som vtedy nespĺňal vekové kritérium na túto funkciu,  takže nebolo sa o čom baviť, bola to taká nejaké iba rétorika niekoho, ale keď nespĺňate podmienky, tak nespĺňate podmienky.

Nevieme či moderátor naráža na rok 1998 alebo na rok 2003. V prvom prípade je Ficovo tvrdenie pravdivé, vtedy kritérium 35 rokov nespĺňal. V druhom prípade už toto kritérium spĺňal.


SDKÚ navrhla ako prvá pána Trnku, cestou pána poslanca Janiša na to, aby kandidoval na generálneho prokurátora.

Janiš navrhol Trnku 19.októbra 2010 a 20.októbra 2010 navrhol Trnku aj Mamojka.

19.októbra 2010
20.októbra 2010


My máme zafixovanú cenu silovej elektriky na trojnásobne nižšej úrovni ako ju teraz zafixovala Česká republika. Samozrejme, to je silová. Konečný účet je spojený s distribučnými a ďalšími poplatkami.

Slovensko aj Česká republika sa v reakcii na stúpajúce ceny energií rozhodli pristúpiť k zastropovaniu cien silovej elektriny. Zatiaľčo české riešenie je už schválené zákonom, slovenské memorandum je potrebné ešte legislatívne dotiahnuť. Pravdou však je, že Slovensko má zastropovanú nižšiu cenu, a to dokonca štvornásobne a nie trojnásobne ako to hovorí minister Hirman. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Koncová cenu elektriny pre domácnosti tvorí sedem rôznych položiek a silová elektrina, teda samotná komodita, je len jednou z nich. Tými ďalšími sú náklady na distribúciu, tarifa za prevádzkovanie systému (TPS), straty z distribúcie, náklady dodávky, tarifa za systémové služby (TSS), prenos elektriny a daň z pridanej hodnoty (DPH).

Česká republika 12. septembra 2022 zastropovala cenu elektrickej energie pre domácnosti a živnostníkov, pričom schválená bola maximálna cena silovej elektriny vo výške 6 000 CZK ( cca 243 eur) za megawatthodinu. Slovensko k podobnému kroku pristúpilo už skôr keď vo februári 2022 vznikla iniciatíva ministerstva hospodárstva a ministerstva financií, ktorá priniesla memorandum s garantovanou cenou silovej elektriny vo výške 61,21 eur za megawatthodinu pre domácnosti do roku 2024. Memorandum však ešte nebolo schválené Európskou úniou a taktiež nie je známy právne-záväzný spôsob sprístupnenia elektriny dodávateľom.

položiek
zastropovala
cca
vznikla
schválené Európskou úniou


(Lajčák, pozn.) komunikuje s výborom Národnej rady, komunikuje s príslušnými kontrolnými orgánmi a dodáva potrebné dôkazy a doklady, ktoré má dodávať (v kauze predraženého predsedníctva, pozn.).

Nakoľko sú spomínané dôkazy a doklady Kauza začala v novembri výpoveďo u Zuzany Hlávkovej o predražených zákazkách ministertva zahraničia v rámci predsedníctva v Rade EÚ. Za jej tvrdenie sa postavila Transparency international Slovensko.

výpoveďo
Informovalo
tlačovej konferencii
poslanecký prieskum


253 eur má Rakúsko (priame platby na poľnohospodárstvo, pozn.)...

Príloha (.pdf) jednej zo správ Rady Európskej únie z roku 2011 (uvádzajúca priemerné priame platby zo Spoločnej poľnohospodárskej politiky pre rok 2017) ponúka (v štvrtom stĺpci) prehľad priamych platieb na jeden hektár poľnohospodárskej pôdy. V prípade Rakúska ide o 262 eur na hektár, Avšak podľa priemeru priamych platieb na roky 2014-2020, podľa capreform.eu bude mať Rakúsko priemerné platby na úrovni 254 eur na hektár. Šefčovič teda uvádza správne číslo.

Príloha

capreform.eu


Zachytili sa v Bulharsku migranti, ktorí mali svoje telefóny a na nich mali popravy natočené v rámci Islamského štátu.

Správy o zadržaní migrantov v Bulharsku, u ktorých by bola preukázaná spojitosť alebo podpora Islamského štátu priniesli len menej dôveryhodné zdroje. Z relevantných svetových tlačových agentúr žiadna podobnú informáciu nepriniesla. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Informácia o zadržaní piatich mužov na bulharsko – macedónskych hraniciach, ktorí sa údajne pokúsili podplatiť hraničnú kontrolu, pričom u nich boli následne pri prehliadke objavené mobilné telefóny obsahujúce fotografie a videomateriály propagujúce Islamský štát a záznamy z popráv obetí ISIS, pochádza zo zdroja ruskej, štátom fundovanej, medzinárodnej informačnej agentúry Sputnik . Táto agentúra funguje od konca roku 2014 pod záštitou známej značky RIA Novosti. Sputnik má údajne slúžiť ako „alternatívna perspektíva“ voči Západnému mainstreamu. Viacero analytikov považuje Sputnik naopak za masívnu propagandistickú kampaň podporujúcu protizápadné postoje. Informácia o bulharskom zadržaní mužov podozrivých z členstva či sympatií k ISIS sa objavila aj na iných portáloch, ako napríklad Breitbart či Jihadwatch . Žiadna z významných európskych agentúr podobnú informáciu nepriniesla.

zadržaní Sputnik údajne považuje Breitbart Jihadwatch


Od roku 2005 do roku 2010 vzrástol trh liekov a hodnota liekov na Slovensku z 800 miliónov eur na 1,2 miliardy eur.

Výrok Ivana Uhliarika hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa Štatistického úradu Slovenskej republiky bola spotreba liekov v roku 2005 na Slovensku 743,81 milióna EUR a do roku 2010 stúpla na 1 118,8 milióna EUR. Drobnú nepresnosť Ivana Uhliarika akceptujeme, nakoľko objem nárastu zostáva na úrovni približne 400 miliónov a rozdiel v presnej čiastke nie je nijako relevantný pre jeho argumentačnú pozíciu.


K 1. januáru sme ich zvýšili(platy učiteľov, pozn.) o 4 percentá, teraz vláda navrhuje (v programovom vyhlásení, pozn.) hneď k 1.9.

Rozpočet verejnej správy pre roky 2016-2018 obsahuje aj valorizáciu platov pedagogických zamestnancov regionálneho školstva o 4% od 1. januára 2016.(. pdf ,s.48). V Programovom vyhlásení vlády je uvedené nasledovné: " Vláda vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov od 1.9.2016 a následne, za predpokladu realizácie zásadných vnútorných zmien v systéme výchovy a vzdelávania, počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila v priemere o šesť percent, na čo zabezpečí primerané zvýšenie finančných prostriedkov, ". Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf uvedené


23,5 tisíca sú tí, ktorí aj pracujú aj poberajú predčasný dôchodok.

Informácie z Hospodárskych novín sú nasledovné: "Poberatelia predčasných dôchodkov si budú môcť privyrobiť už len na dohodu . To okrem iného prináša novela zákona o sociálnom poistení, o ktorej má dnes rokovať vláda. Plánované zmeny ministerstva práce tak výrazne obmedzia súbeh práce a poberania predčasného starobného dôchodku. Pocíti to pritom viac ako 23-tisíc seniorov. Priemerná výška takéhoto dôchodku je ku koncu augusta 366,16 eura."

Hospodárskych novín


Náš expert na túto problematiku pán doktor Zelník, jednoznačne hlasoval proti tomuto uzneseniu (zákonu o zákaze zisku zdravotných poisťovní, pozn.).

Hlasovanie o návrhu zákona , ktorý, okrem iného, zavádza zákaz zisku zdravotných poisťovní, sa uskutočnilo 25. októbra 2007. Proti návrhu tohto zákona ako celku vtedy nehlasoval nikto, proti nebol ani poslanec Zelník.

návrhu zákona
proti nebol


Preto sme presadili to, čo vlastne bolo v memorande pozmeňujúcim návrhom Richarda Rašiho. Všetkých 62 poslancov Smeru bolo prítomných a rozhodlo o tom, že transformácia nemocníc bola zrušená.

V stredu 14. decembra na poslednej 26. schôdze NR SR v tomto roku bol schválený pozmeňujúci návrh R. Rašiho, ktorý zrušil transformáciu nemocníc (§ 102i). Za hlasovali všetci poslanci poslaneckého klubu SMER-SD t.j. 62 poslancov. Kompletný výpis hlasovania je dostupný na stránke NR SR .

pozmeňujúci návrh
NR SR


Ste navrhovali výsledok deficitu v roku 2013 na úrovni mínus 4 miliardy a v 2014 tiež mínus štyri miliardy.

Minister Kažimír hovorí o plánovanom deficite v roku 2013 a 2014, ktorý bol plánovaný v schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2012 - 2014. Tento rozpočet ešte pripravovala vláda I. Radičovej. Ministrove čísla o plánovanom deficite nominálne na roky 2013 a 2014 v rozpočte na rok 2012 boli skutočne na úrovni mínus štyri miliardy eur podľa hotovostného prístupu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

využíva materiálu


...pretože ten človek s tým testom je v tom momente najviac zdravý a najviac bezpečný zo všetkých tých ľudí.

Výrok Erika Tomáša hodnotíme ako zavádzanie, keďže nie je možné porovnať medzi sebou, aké zdravotné riziko predstavujú testovaní v porovnaní s očkovanými a prekonanými. Negatívny test nie je zárukou toho, že testovaný človek je negatívny, predovšetkým, ak negatívny test „platí” určitú dobu. Podľa vyhlášky ÚZV je to 72 hodín od odberu v prípade PCR a 48 hodín v prípade antigénového testu. Posledná zverejnená definícia „testovaného” pred overovanou reláciou je vo vyhláške Úradu verejného zdravotníctva z 9. decembra 2021, ako testovaný sa ňou myslí „osoba, ktorá je schopná sa preukázať negatívnym výsledkom testu na ochorenie COVID-19 nie starším ako 72 hodín od odberu v prípade RT-PCR alebo LAMP testu alebo 48 hodín od odberu v prípade antigénového testu”. Erik Tomáš vo vyjadrení pre Demagog.SK zdôraznil, že hovorí o PCR testoch, keďže ich dlhodobo presadzuje ako spoľahlivejšie než antigénové. V relácii však toto vyjadrenie použil v kontexte nových vládnych opatrení, ktoré namiesto režimu OTP (očkovaní, testovaní, prekonaní) zaviedli režim OP (očkovaní, prekonaní). OTP režim umožňuje použitie obidvoch druhov testu. V prípade PCR testov existuje aj v prípade ideálneho dňa odberu určitá šanca na falošne negatívny výsledok, vo všeobecnosti sa však považujú za spoľahlivé. Existuje ale možnosť , že nálož vírusu v tele bola v čase odberu menšia a neprejavila sa na výsledku. Výsledok PCR testu sa zvyčajne testovaný dozvie 24 hodín po výtere. Od tohto momentu platí negatívny výsledok ďalších 48 hodín, počas ktorých by sa ním mohol preukázať v otvorených prevádzkach. Počas týchto dvoch dní, kedy sa pohybuje medzi inými ľuďmi, sa však vírus v jeho tele môže prejaviť a šíriť. Výsledok tiež môže ovplyvniť ľudský faktor pri nepresne vykonanom výtere. Vo Veľkej Británii boli na jeseň tohto roku zaznamenané viaceré prípady, kedy mali ľudia negatívny PCR výsledok, no pozitívny AG test a zároveň pociťovali príznaky. Lokálny úrad verejného zdravotníctva tam preto vyzýval týchto ľudí k dobrovoľnej izolácii. Na problém falošnej negativity antigénových testoch upozorňovali mnohí odborníci . Masové testovanie počas druhej vlny nezabránilo tomu, že sme ako krajina dosahovali najvyššie úmrtia na milión obyvateľov. Očkovaný človek môže byť, samozrejme, tiež nakazený a infekčný. Pravdepodobnosť , že sa nakazí a ohrozí zdravých, je však menšia. Nakazený očkovaný je priemerne infekčný 3-6 dní. Neočkovaný s delta variantom je infekčný 13-18 dní a šíri „nákazlivejší“ vírus. Jedným z dôvodov, prečo vláda zaviedla režim OP je motivovať ľudí k očkovaniu, to však Erik Tomáš vo výroku opomína. Erik Tomáš vo vyjadrení pre Demagog.SK upresnil svoje tvrdenie, že formulácia „ najviac” zdravý znamená, že „ má daná osoba s negatívnym PCR testom najcennejší doklad o svojom zdraví, keďže pri očkovaných a prekonaných nepoznáme aktuálny zdravotný stav, keďže vieme, že aj oni sa môžu nakaziť a vírus šíriť.”

zaviedli
existuje
možnosť
vyzýval
mnohí
odborníci
najvyššie úmrtia
Pravdepodobnosť
motivovať


Takže vidím východisko v tom, aby sme to čo sa na Slovensku osvedčilo, čo viedlo k tomu, že sme z 20% nezamestnanosti v roku 1998 ju dokázali dostať pod 10%.

Podľa žiadnej zo štatistík nebola hodnota nezamestnanosti na začiatku vládneho obdobia prvej Dzurindovej vlády na úrovni 20%. Podľa údajov ŠÚ SR v roku 1998 kedy nastúpila prvá vláda M. Dzurindu bola nezamestnanosť 12,5 %, v roku 1999 už 16,2%, v roku 2000 to bolo 18,6% a v roku 2001 19,2 %. Následne už iba klesala. V roku 2006 vláda M. Dzurindu odovzdala krajinu vláde R. Fica kedy nezamestnanosť bola podľa ŠÚ SR na úrovni 13,5 %. Pod 10%, podľa ukazovateľa ÚPSVaR (pozri štatistiky, pozn) klesla až na začiatku volebného obdobia R. Fica (august 2006). Výrok M. Dzurindu hodnotíme ako nepravdu. M. Dzurinda chce zrejme poukázať na výrazné zníženie miery nezamestnanosti z 20% na menej ako 10% počas vládnutia jeho vlády. Miera nezamestnanosti na úrovni takmer 20% bola však až v roku 2001 - teda nie v roku 1998 kedy preberali krajinu. V tomto roku bola 12,5%. Miera nezamestnanosti sa nedostala pod úroveň 10% za vládnutia M. Dzurindu, ale až po voľbách v auguste 2006, kedy nastúpila vláda R. Fica, hoci to mohlo byť pod vplyvom reforiem z predchádzajúceho obdobia.

štatistík
ŠÚ SR


Do toho prvého októbra, odkedy máme všetko na transparentnom účte, sme minuli 103 481 eur.

Radoslav Procházka tvrdí, že v období pred 1. októbrom 2013 minul na prezidentskú kampaň 103 481 eur. Toto tvrdenie však nemožno overiť. Ak by mal R. Procházka financovanie kampane zverejnené prostredníctvom transparentného účtu aj pred 1. októbrom, mohli by sme získať aspoň istú predstavu o použitých prostriedkoch. Nie však úplnú predstavu, pretože v súčastnosti je prakticky nemožné dokázať, že okrem financií zverejnených prostredníctvom transparentného účtu, neboli na kampaň vynaložené žiadne iné prostriedky.

transparentného účtu

podporujemrada.sk


Daňový bonus na dieťa dosahuje v roku 2017 výšku 21,41 eur na nezaopatrené dieťa. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

bonus mzdy


Prvýkrát ten prípad (Bašternák a jeho vratky, pozn.) sa vyšetroval osem mesiacov...

Výrok hovorí o prvom vyšetrovaní v roku 2014, ktoré podľa Trendu a Denníka N malo trvať osem mesiacov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa týždenníka Trend malo prvé neúspešné vyšetrovanie trvať osem mesiacov: " Vyšetrovateľka riešila trestné oznámenie Kriminálneho úradu Finančnej správy, ktorá oznámila podozrenie z trestného činu krátenia dane a podovodu. Týkalo sa to vyplateného nadmerného odpočtu firmy BL-202 podnikateľa blízkeho Smeru-SD Ladislava Bašternáka. T. Ujváryová prípad uzavrela po asi ôsmich mesiacoch bez toho, aby vôbec začala trestné stíhanie. " V priebehu roku 2016 došlo v danom prípade k opätovnému prešetrovaniu, o čom boli oboznámené aj média: „ Týmto vás upovedomujem, že 13. apríla 2016 bolo vyšetrovateľom NAKA (Národná kriminálna agentúra, pozn.) začaté stíhanie vo veci zločinu neodvedenia dane v súvislosti s uplatnením si nároku na vrátenie nadmerného odpočtu DPH spoločnosťou BL 202 v roku 2012 “. Ku kauze Bašternák bolo doteraz napísaného či povedaného už mnoho, pričom Demagog.SK sa niektorým výrokom týkajúcich sa tejto kauzy už venoval . Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Trendu
Denníka N
Trend
venoval


Nie je jasná definícia, že čo je morálne alebo čo nie. To kde to bolo ako tak definované, to bola z roku 1948 Všeobecná deklarácia ľudských práv a potom Európska konvencia z roku 1951 alebo 1952.

Nepoznáme právny dokument, ktorý by jasne definoval čo je alebo nie je morálne. Napokon je otázne, či je takáto definícia vôbec reálna. Overovali sme však, či sú v dokumentoch, ktoré uvádza Anna Záborksá, aspoň v istej miere upravované a konkretizované otázky týkajúce sa morálky. Na základe nižšie citovaných článkov, hodnotíme výrok ako pravdivý. Všeobecná deklarácia ľudských práv (1948) ČLÁNOK 27 Každý má právo na ochranu morálnych a materiálnych záujmov , ktoré vyplývajú z jeho vedeckej, literárnej alebo umeleckej tvorby. ČLÁNOK 29 Každý je pri výkone svojich práv a slobôd podrobený len obmedzeniam ustanoveným zákonom výhradne preto, aby sa zabezpečilo uznanie a zachovávanie práv a slobôd ostatných a vyhovelo sa spravodlivým požiadavkám morálky , verejného poriadku a všeobecného blaha v demokratickej spoločnosti. Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (1950) ČLÁNOK 2 Sloboda pohybu 3. Žiadne obmedzenia sa nemôžu uvaliť na výkon týchto práv okrem tých, ktoré ustanovuje zákon a sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, na udržanie verejného poriadku, na predchádzanie zločinnosti, na ochranu zdravia alebo morálky alebo na ochranu práv a slobôd iných. ČLÁNOK 8 Právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života 2. Štátny orgán nemôže do výkonu tohto práva zasahovať s výnimkou prípadov , keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom alebo zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo na ochranu práv a slobôd iných. ČLÁNOK 9 Sloboda myslenia, svedomia a náboženstva 2. Sloboda prejavovať náboženstvo alebo vieru môže podliehať len takým obmedzeniam, ktoré sú stanovené zákonom, a ktoré sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme verejnej bezpečnosti, ochrany verejného poriadku, zdravia alebo morálky alebo na ochranu práv a slobôd iných. ČLÁNOK 10 Sloboda prejavu 2. Výkon týchto slobôd, pretože zahŕňa povinnosti aj zodpovednosť, môže podliehať takým formalitám, podmienkam, obmedzeniam alebo sankciám, ktoré stanovuje zákon, a ktoré sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, územnej celistvosti alebo verejnej bezpečnosti, na predchádzanie nepokojom alebo zločinnosti, ochranu zdravia alebo morálky , ochranu povesti alebo práv iných, zabránenia úniku dôverných informácií alebo zachovania autority a nestrannosti súdnej moci. ČLÁNOK 11 Sloboda zhromažďovania a združovania 2. Výkon týchto práv môže podliehať len takým obmedzeniam , ktoré stanovuje zákon a ktoré sú nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, na predchádzanie nepokojom alebo zločinnosti, ochranu zdravia alebo morálky alebo ochranu práv a slobôd iných. Tento článok nebráni zavedeniu zákonných obmedzení na výkon týchto práv príslušníkmi ozbrojených síl, polície a úradníkmi štátnej správy. ČLÁNOK 21 Predpoklady pre výkon funkcie 1. Sudcovia musia mať vysoký morálny charakter a spĺňať podmienky pre výkon vysokých súdnych funkcií alebo byť uznávanými právnikmi. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Za záchranu druhého piliera a (vytvárala témy. pozn.) myslím si, že úspešne. Za asignáciu dvoch percent. To boli ťažké vyjednávania.

Pravda. Na začiatku vládneho obdobia Ficovej vlády prišiel SMER s návrhom znížiť možnosť darovať 2% daň z dane z príjmov PO na 0,5%. Proti tomuto návrhu sa postavilo mimo opozície a neštátneho neziskového sektoru aj vládne HZDS . Vládny návrh bol nakoniec poupravený a PO, ako aj FO môžu nadaľej poukazovať 2% z dane neziskovým organizáciam, avšak skupina organizácií, ktorá môže žiadať o takýto príspevok, sa zúžila. Pred úpravou mohli o príspevok žiadať organizácie so zameraním na: „rozvoj a ochrana duchovných hodnôt, ochrana ľudských práv, ochrana a tvorba životného prostredia, ochrana a podpora zdravia a vzdelávania, podpora športu, detí, mládeže a zdravotne postihnutých občanov, poskytovanie sociálnej pomoci, zachovanie prírodných a kultúrnych hodnôt.“ Podľa novej úpravy podpísanej prezidentom vo februári 2007 bude tento „príspevok smerovať už len organizáciám zaoberajúcim sa ochranou a podporou zdravia, podporou športu mládeže, sociálnou pomocou, zachovávaním kultúrnych hodnôt a podporujúce vzdelávanie.“ Je pravda, že opozícia sa minimálne spolupodielalo na vytváraní týchto tém. Otázka však je, nakoľko to bol úspešné a nakoľko úspech práve opozície či SDKÚ.

Rovnako obdobie rokov 2006 až 2008 sa nieslo v znamení boja o druhý pilier, proti zmenám v ňom bola SDKÚ. Napriek tomu sa vláde podarilo spraviť niektoré zmeny (.pdf). Bol dvakrát (1.1.2008-30.6.2008 & 15.11.2008 – 30.6.2009) otvorený, čo malo umožniť sporiteľom z DSS prechod do 1. piliera. Následkom toho odišlo 100 000 sporiteľov (7%). Od 1.1.2008 boli zavedené legislatívne zmeny, najvýznamnejšou z nich bolo zrušenie povinnosti vstupu pre novozamestnaných a zvýšenie povinnej doby sporenia z 10 rokov na 15 rokov. Od 1.7.2009 je znížený strop administratívnych poplatok z 0,78% na 0,3%. Obdobne ako téma znižovania daní bola táto téma medializovaná a opozícia sa snažila zabrániť presadeniu vládnych zmien. Otázne však je hodnotenie úspešnosti týchto snáh, nakoľko ich snahy boli úspešné a ak áno, tak z akej časti to bolo spôsobené snahou opozície.

návrhom
HZDS
zameraním
novej úpravy
zmeny


Tak isto v tej kauze (kauza vydaných pozemkov v obci Slavkov pozn.) nebol porušený zákon, pretože boli zákonne vydané pozemky za iné pozemky. Všetko bolo v súlade so zákonom.

Ako informuje napríklad Agroserver.sk , prevod bol podľa poslanca NR SR (ĽS-HZDS) Miroslava Jureňu zákonný. Úvahy o nezákonnosti mal generálny prokurátor Dobroslav Trnka v decembri 2009 v článku sme.sk . Na určenie zákonnosti je však potrebný rozsudok súdu, a ten ani žiadny podnet podaný na súd v súvislosti s prevodom pozemkov vo Veľkom Slavkove sme nenašli. Výrok tak nie je možné overiť.

Agroserver.sk

sme.sk


No v podmienkach Rakúska ide do aktívnej politiky trhu práce ročne 1 miliarda eur, my ideme 170 miliónov.

Ján Richter sa sekol v oboch prípadoch. Rakúsko dlhodobo patrí ku krajinám, ktoré zo svojho rozpočtu vynakladá oveľa viac, ako jednu miliardu. Naopak Slovensko je o dosť pozadu. Dôležité je, že minister práce Ján Richter nehovoril v prípade Rakúska pravdu, za čo hodnotíme jeho výrok ako nepravdivý. Objem peňazí, ktoré krajiny vynakladajú na tzv. aktívnu politiku práce sa udáva ako percento z HDP, ktoré do tohto opatrenia na pomoc v zamestnaní investujú. Rakúsko dlhodobo investuje v priemere 0,5 %, čo pri objeme HDP 286 mld. € za rok 2010 činí viac ako spomínaná miliarda. Slovensko sa v tejto oblasti nemôže s naším susedom zrovnávať. V roku 2010 sme do aktívnej politiky trhu práce investovali 0,2 %. Naše HDP je neporovnateľne menšie, v roku 2010 to bolo 66 mld. €. Teda po prepočte 220 miliónov. Pre porovnanie slúžia informácie eurostatu, viz prostriedky vynakladané na APTP a údaje o výške HDP v EU. Údaje na tento rok sa nám nepodarilo zistiť. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

aktívnu politiku práce
APTP
HDP


Nielen to, že zdravotníctvo, školstvo a ja teraz nechcem hovoriť, že za všetko zodpovedá pán Pellegrini. Aj keď je pravdou, že trinásť osemnástich rokov mali v rukách tieto tieto rezorty ako vláda.

Vláda Smeru-SD bola pri moci v rokoch 2006-2010, 2012-2020 a od októbra 2023, teda približne 13 z posledných 18 rokov od roku 2006. Peter Pellegrini bol počas týchto rokov členom strany Smer-SD, členom vlády, prípadne členom koaličnej strany Hlas-SD.

Smer-SD na čele s Robertom Ficom v októbri 2023 po štvrtýkrát skladal vládu, tentokrát so stranami SNS a Hlas-SD. Predošlé tri vlády vládli do riadneho termínu volieb. Peter Pellegrini zastával vo vládach vedených predsedom strany Smer niekoľko funkcií . Bol predsedom Komisie pre dopravu pošty, telekomunikácie a informatizáciu spoločnosti vo Výbore pre hospodársku politiku (2006 - 2010), štátnym tajomníkom Ministerstva financií SR (2012 - 2014), ministrom školstva, vedy, výskumu a športu (2014 - 2015), predsedom parlamentu (2015 - 2016), podpredsedom vlády SR pre investície a informatizáciu (2016 - 2018) a premiérom SR (2018 - 2020). V roku 2020 odišiel zo strany Smer-SD a založil stranu Hlas-SD.

Smer-SD mal vo svojich vládach na zodpovednosť rezort zdravotníctva - v prvej vláde bol ministrom Ivan Valentovič a neskôr ho nahradil Richard Raši. V druhej vláde Roberta Fica post ministra zdravotníctva zastávali Zuzana Zvolenská a Viliam Čislák. V tretej vláde tento rezort viedli Andrea Kalavská a po nej nastúpil Tomáš Drucker. V súčasnosti má na starostí toto ministerstvo strana Hlas-SD pod vedením Zuzany Dolinkovej.

Ministerstvo školstva mala vo vládach Roberta Fica a Petra Pellegriniho na starosti SNS, výnimkou bola druhá jednofarebná vláda v rokoch 2012-2016, počas ktorej boli ministrami školstva Juraj Draxler, Peter Pellegrini a Dušan Čaplovič. V prvej vláde bol ministrom školstva Ján Mikolaj a v tretej sa vystriedali traja ministri, Peter Plavčan (2016 - 2017), krátko poverená Gabriela Matečná (2017) a Martina Lubyová (2017-2020).

Počas druhej Ficovej vlády došlo k personálnej výmene na poste ministra zdravotníctva. Zuzanu Zvolenskú premiér odvolal z ministerského úradu po prevalení kauzy s nákupom prístroja CT, ktorý piešťanská nemocnica kúpila za 1,6 milióna eur, zatiaľčo rovnaké CT kúpila o pol roka skôr nemocnica v Havlíčkovom Brode za 540-tisíc eur. Prístroj do nemocnice dodala firma Medical Group, ktorú predtým spoluvlastnil vtedaší predseda parlamentu Pavol Paška. Aj Paška aj Zvolenská v úradoch skončili a na pozíciu ministra zdravotníctva bol vymenovaný Viliam Čislák.

Peter Plavčan bol v roku 2017 nútený odísť z pozície po tom, čo Slovenská akadémia vied upozornila , že niekoľko desiatok miliónov eur ide súkromným spoločnostiam, ktoré mali nulové alebo minimálne zisky. Hoci sa pôvodne Peter Plavčan funkcie vzdať nechcel, vtedajší predseda vlády Robert Fico jeho odchod žiadal .

funkcií odišiel prvej druhej tretej súčasnosti druhá prvej tretej odvolal dodala upozornila žiadal


Je to korektný údaj, ale opakujem, nehovoríme o žiadnej sekere, hovoríme o tom, že predovšetkým podnikateľský sektor platil menej peňazí, ako sa pôvodne očakávalo.

Podľa údajov Pravdy tvorí najväčšiu časť výpadok v DPH, nie v dani z príjmov, teda to, čím sa dá rozumieť daňou podnikateľského sektora.

Pravdy


Česká republika je po Holandsku najväčší zahraničný investor na Slovensku.

Výška zahraničných investícii sa najčastejšie vyjadruje pomocou tzv. priamych zahraničných investícií. Podľa posledných údajov z roku 2019, ktoré vyhodnotila Národná banka Slovenska, ako aj niekoľkoročného trendu je druhým najväčším investorom Česká republika, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Priama zahraničná investícia predstavuje kategóriu medzinárodných investícií, pri ktorej má investor zámer získať trvalý podiel v podniku.

Prehľad o PZI zostavuje Národná banka Slovenska. Vypracovanie ročných publikácií trvá cca 21 mesiacov od skončenia príslušného obdobia, preto sú štatistiky zverejňované so značným odstupom. Posledné celoročné údaje publikovala NBS za rok 2019 . Zo zverejnených údajov naozaj vyplýva, že najvyššiu hodnotu priamych zahraničných investícií dosiahlo Holandsko so sumou viac ako 13 miliárd. Na druhom mieste sa umiestnila Česká republika s hodnotou priamych zahraničných investícii viac ako 7 miliárd. Podobné výsledky ako ukazujú aj staršie štatistiky. V období 2017 - 2019 tvorili české investície druhý najväčší podiel spomedzi všetkých priamych zahraničných investícii, hneď po Holandsku.

Zdroj: NBS, PZI 2019

Predbežné údaje ale naznačujú, že sa tento stav mohol zmeniť. V údajoch za rok 2020 Českú republiku okrem Holandska predbehlo o takmer 300 miliónov eur aj Rakúsko, a tá sa tak ocitla až na treťom mieste. Jedná sa však o nekompletné údaje za kalendárny rok, preto tento stav nemôžeme hodnotiť ako finálny.

Zdroj: NBS, Predbežné údaje PZI 2020

Vzhľadom na fakt, že trend posledných rokov ako aj posledné kompletné údaje potvrdzujú slová Petra Fialu, môžeme jeho výrok označiť za pravdivý.

Priama zahraničná investícia

Vypracovanie


Ja osobne som bol vždy striktne voči imperatívnemu mandátu.

Pavol Paška sa k otázke imperatívneho mandátu v roku 2008 vyjadril tak, že jeho zavedenie je právne nerealizovateľné. V rozhovore pre TASR uviedol, že prijatie takéhoto typu myslenia by pre neho znamenalo už len krôčik k totalite. Vzhľadom na tak silné vyjadrenie sa dá predpokladať, že bol naozaj vždy proti jeho zavedeniu, ale iné vyjadrenia o tom sa nepodarilo nájsť.

TASR


Za 3 roky stratila Európa 2000 miliárd eur.

Iveta Radičová mala pravdepodobne na mysli údaj, uvedený v prezentácii predsedu Európskej komisie, pána Barrosa, s ktorou vystúpil pred Európskou radou na summite EÚ dňa 23. októbra 2011 (slide č. 2, originálny dokument v pdf formáte nájdete tu ).

tu


Dohodnuté priestory a zariadenia sú definované v prílohe A, čo je napísané v prílohe A? V prílohe nie je napísané, že hangár 1 a 4, 100 m2 letiská, v prílohe 1 je napísané, letisko Sliač, vojenské letisko a vojenské letisko Kuchyňa.

Pomocou uvedeného výroku sa Robert Fico snaží naznačiť, že Slovenská republika touto dohodou odovzdáva celé letiská Sliač a vojenské letisko Malacky-Kuchyňa do užívania armáde USA. Avšak opomína článok 2, odsek 6 dohody, v ktorom je uvedené, že Slovensko samo určí, ktoré časti letísk budú môcť využívať príslušníci USA. Preto hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci.

V prílohe A dohody sa sice uvádzajú ako dohodnuté priestory a zariadenia vojenské letiská Sliač a Malacky-Kuchyňa, avšak poslanec Fico opomína obsah článku 2, odseku 6, ktorý ďalej vymedzuje pojem daných priestorov a zariadení.

V danom odseku sa uvádza, že „pri plnom rešpektovaní tých častí, ktoré si Slovenská republika alebo jeho výkonný zástupca určí na svoje výhradné používanie, budú mať Strany spoločný prístup k dohodnutým zariadeniam a priestorom a budú ich spoločne používať, s výnimkou tých častí, ktoré Strany alebo ich výkonní zástupcovia osobitne vyhradia na výhradný prístup a používanie ozbrojenými silami USA." (. docx. , s. 5)

Z uvedeného vyplýva, že Slovenská republika bude mať možnosť určiť si priestory, ktoré budú v jej výhradnom používaní, a ktoré nebudú k dispozícií ozbrojeným silám USA. Možnosť využívať celý areál oboch letísk, ktorú podľa poslanca Fica zaručuje táto zmluva, bude teda podmienená implicitným či explicitným súhlasom Slovenskej republiky. Keďže poslanec Fico túto skutočnosť vo svojom výroku úmyselne či neúmyselne opomenul, výrok hodnotíme ako zavádzanie.

dohody docx.


Vzhľadom na všetky výroky, ktoré vy ste mali o Ukrajine, som mal pocit, že skôr vám to pílilo uši, lebo však Ukrajina je skorumpovaná krajina, do ktorej nikdy nebudeme posielať peniaze, s ktorou sa nikdy nemáme baviť.

Taraba od začiatku plnoformátovej ruskej invázie na Ukrajinu šíril proruské naratívy a je kritický voči Ukrajine. V prvý deň vypuknutia ruskej invázie na Ukrajinu uverejnil na svoj facebookový profil niekoľko príspevkov, pomocou ktorých odkláňal pozornosť od vojnového konfliktu na vládu Eduarda Hegera a prezidentku Zuzanu Čaputovú. Šíril dezinformácie napríklad aj v príspevku o prítomnosti biolaboratórií Spojených štátov na území Ukrajiny. Spochybnil dôvreryhodnosť ukrajinských zdrojov počty obetí v divadle v Mariupole aj masakru v Buči . Výrok Martina Dubéciho preto hodnotíme ako pravdivý.

Spoločnosť Gerulata v máji 2022 zverejnila zoznam profilov na sociálnych sieťach, ktoré šírili proruskú propagandu. Tomáš Taraba sa medzi nimi ocitol hneď na piatom mieste z hľadiska nebezpečnosti.

Program ( .pdf ) strany SNS v parlamentných voľbách 2023, za ktorú Taraba kandidoval, neobsahuje kapitolu o zahraničnej politike či Ukrajine. Navrhuje však zrušenie sankcií voči Rusku.

V roku 2023 bol Taraba ako nezaradený poslanec zo strany Život – Národná strany medzi predkladateľmi návrhu stanoviska o podpore diplomatického riešenia vojenského konfliktu na Ukrajine a k ohrozeniu ekonomických záujmov Európskej únie, jej členských štátov a občanov v kontexte tohto konfliktu, ktorý predložili poslanci za stranu Smer-SD. 24. februára 2023 – rok od začatia vojny na Ukrajine – Tomáš Taraba uverejnil zhrňujúci príspevok svojich postojov o tomto konflikte.

Proukrajinskejšie je jeho vyjadrovanie sa v poslednom mesiaci. V rozhovore pre denník Postoj v apríli 2024 ale povedal, že „bol som jedným z prvých, ktorý nazval vojnu na Ukrajine ruskou inváziou. Považujem vyústenie situácie za obrovskú prehru oboch strán. Rusi budú za to personálne, materiálne aj reputačne silno krvácať.“ Vo svojom príspevku na Facebooku z dňa 11. apríla 2024 komentoval svoje stretnutie s ukrajinským prezidentom Volodymyrom Zelenským vo Vilniuse, slovami, že „Slovensko má záujem na mieri a prosperite Ukrajiny.“

uverejnil
príspevku
Spochybnil
Buči
zoznam
.pdf
predkladateľmi
uverejnil
rozhovore
komentoval
Volodymyrom Zelenským


Už pred zavedením rekreačných poukazov výrazne stúpala zamestnanosť v cestovnom ruchu.

Zamestnanosť v ubytovacích a reštauračných službách kontinuálne stúpa od roku 2017. Je otázne, čo znamená „výrazné” stúpanie, no podobné kvartálne medziročné nárasty zaznamenal Štatistický úrad aj v rokoch pred zavedením rekreačných poukazov. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Tzv. rekreačné poukazy zaviedla novela zákona o Cestovnom ruchu v októbri 2018, platia od začiatku roku 2019. Podľa údajov Štatistického úradu stúpol od 3. kvartálu roku 2018 do 3. kvartálu roku 2019 počet zamestnancov v ubytovacích službách + reštauráciách a pohostinstvách o 4500 ľudí. To predstavuje medziročný nárast o 16,3 resp. 5,6 percent. V 2. kvartáli 2019 stúpla zamestnanosť v oboch odvetviach o 11,9 resp. 6,5 percent a v 1. kvartáli o 9 resp. 6,4 percent. Už v roku 2018 však zamestnanosť v ubytovaní a v reštauračných službách kvartálne vykazovala medziročné nárasty (o 2,8 / 4,8 / 10 5,5 percent resp. o 6,5 / 7,6 / 6,3 / 3 percent). V roku 2017 zamestnanosť v ubytovaní a v reštauračných službách kvartálne vykazovala medziročné nárasty o 8,3 / 9,9 / 3,7 / 3,9 percent resp. 2,8 / 4,8 / 10 / 5,5 percent. Smerom do minulosti prvý kvartálny medziročný pokles v zamestnanosti bol tak pri ubytovaní ako aj pri reštauračných službách v roku 2016. Celkovo v týchto odvetviach pracuje asi 62-tisíc ľudí. Toto meranie je však do nejakej miery nepresné. Zahŕňa totiž všetky subjekty, ktoré poskytujú ubytovanie a stravovacie služby - teda aj školské internáty či donášku jedál, ktoré s turizmom nemusia mať nič spoločné. Štatistický úrad navyše uvádza, že ubytovanie a reštauračné služby tvoria len časť pracovných miest súvisiacich s cestovným ruchom. Podľa ŠÚ je v tzv. satelitnom účte cestovného ruchu zamestnaných vyše 152-tisíc ľudí. Nárast zamestnanosti v ubytovacích a reštauračných službách však nemusí byť zapríčinený zavedením rekreačných poukazov. Štatistický úrad to neskúma a Inštitút finančnej politiky kauzálny vplyv poukazov aktuálne vyhodnocuje a zámery ešte nemá.

novela stúpol predstavuje stúpla vykazovala vykazovala


Teraz v utorok je, posledná bola schválená reforma školského zákonu a školská reforma.

Poslanci v Národnej rade v utorok 9. apríla 2023 schválili novelu školského zákona. Zákon je kľúčovým krokom k vyplateniu ďalšej časti peňazí z Plánu obnovy a odolnosti, ktoré by bez jeho schválenia mohli prepadnúť.

Zákon zavádza reformu niektorých aspektov školského zákona, ako napríklad právo na umiestnenie detí od 3 rokov do škôlky či zavedenie novej pozície v školstve, sociálneho pracovníka.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

schválili zavádza


My sme pomohli k prijatiu zákona a dlhovej brzde.

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti tzv. dlhovej brzde bol prijatý v NR SR 8. decembra 2011. Za prijatie hlasovalo 146 poslancov zo 147 prítomných. Za hlasovali všetci poslanci vtedy opozičného SMER-SD (okrem neprítomného R. Madeja). SMER-SD poskytol 61 hlasov, bez ktorých by ústavný zákon, na ktorý je potrebných 90 hlasov neprešiel. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hlasovalo


Cesty sme dostali od prvého januára 2004, boli ich 2438 kilometrov.  A 49,6% percenta boli  nevyhovujúcom stave. Ten protokol som podpisoval vtedy.

V skutočnosti bolo v roku 2004 len 34,4% ciest 2. a 3. triedy v nevyhovujúcom stave. Ani súčet ciest v nevyhovujúcom a havarijnom stave nedáva dokopy 49,6%, ale iba 46,5%. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Je pravda, že cestnú sieť prevzal Prešovský samosprávny kraj (PSK) od štátu naozaj od 1. januára 2004 . Podľa TASR išlo o dĺžku 2438 km ciest II. a III.triedy. Zo Zápisnice z 22.zasadnutia zastupiteľstva PSK (.pdf, str.12 - bod 11) z októbra 2004: ,,Ing. Kozák, riaditeľ Správy a údržby ciest PSK poznamenal, že podklady analýzy stavu zverených štátnych ciest II. a III. triedy k 30. 6. 2004 boli spracované oddeleniami cestnej databanky jednotlivých oblastí PSK a vyhodnotené centrálnou databankou Slovenskej srávy ciest Bratislava. Prehľad je spracovaný podľa jednotlivých okresov. Havarijný stav vozoviek je najväčší v okresoch Kežmarok, Snina, Poprad a Medzilaborce. Celkom za PSK je 34,4 % stavu ciest nevyhovujúcich, 12,1 % havarijných a 3 mosty v havarijnom stave." Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prevzal
1. januára 2004
TASR
Zápisnice z 22.zasadnutia


...z mnohých politických strán, aj opozičných, okrem našej strany, odišli viacerí poslanci (...).

Výrok hovorí o poslancoch, ktorí vystúpili z politických strán od roku 2016. Tesne po voľbách v marci 2016 vystúpili zo strany Sieť Simona Petrík, Miroslav Beblavý, Katarína Macháčková a Zuzana Zimenová. V auguste vystúpili z tej istej strany aj Andrej Hrnčiar, Eduard Adamčík, Katarína Cséfalvayová, Martin Fedor a Igor Janckulík. V júni 2016 boli z poslaneckého klubu Sme rodina vylúčení Peter Marček, Martina Šimkovičová a Rastislav Holúbek. Vo februári opustil stranu SaS Jozef Mihál a v rovnakom mesiaci opustili stranu OĽaNO Oto Žarnay a Viera Dubačová. Posledným odstúpeným poslancom je Igor Janckulík, ktorý v marci 2018 opustil stranu Most-Híd. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V marci 2016 vystúpuli zo strany Sieť Simona Petrík, Miroslav Beblavý, Katarína Macháčková a Zuzana Zimenová. Hlavným dôvodom ich odchodu bolo podpísanie koaličnej zmluvy medzi stranou Sieť a SMER-SD, "Je mi ľúto, že sa vo vláde nepodarí významnejšie presadiť priority Siete. Sieť nie sú pre nás len kolegovia, ktorí ju predali za posty, ale sú to aj stovky ľudí, ktorí nikdy neboli v žiadnej strane. Mnohí na miestnej úrovni odmietajú posty. To nie sme my štyria proti Sieti, ale veľká časť Siete proti niekoľkým, ktorí sa rozhodli vstúpiť do vlády so Smerom.“ V auguste 2016 opustila pätica poslancov, Andrej Hrnčiar, Eduard Adamčík, Katarína Cséfalvayová, Martin Fedor a Igor Janckulík, vtedy koaličnú stranu Sieť. Vo svojom vyhlásení vtedy svoj odchod odôvodnili: „Včera sme sa stretli s novým predsedom Siete Romanom Brecelym. Na tomto stretnutí sme nedostali žiadne záruky na odstránenie dôvodov, pre ktoré sme založili platformu Za zodpovednú politiku. Ani po sobotňajšom sneme sa v strane Sieť nič nemení, neexistuje žiadna garancia zmeny spôsobu doterajšej komunikácie a štýlu práce. Nemôžeme ďalej niesť zodpovednosť za dianie v strane.“ Všetci piati poslanci po odstupe zo Siete vstúpili do strany Most-Híd. V júni 2016 boli z poslaneckého klubu Sme rodina vylúčení Peter Marček, Martina Šimkovičová a Rastislav Holúbek. Peter Marček na sociálnej sieti odôvodnil svoj odchod zo strany: „Boris Kollár je neurotik, ktorý sa nedokáže ovládať. Ako politik je absolútne neschopný.“ Vo februári 2017 opustil opozičnú stranu SaS Jozef Mihál, jeden z jej zakladajúcich členov. Pre televíziu JOJ Jozef Mihál komentoval svoj odchod slovami: „Odchádzam zo strany SaS, pretože už nemôžem ďalej mlčky sledovať tie postoje, ktoré v posledných dňoch, týždňoch a mesiacoch zastáva pán Richard Sulík." Jozef Mihál sa stal nezaradeným poslancom NRSR. Vo februári 2017 vystúpili zo strany OĽaNO Oto Žarnay a Viera Dubačová. Žarnay komentoval svoj odchod slovami: „Moje predstavy sa žiaľ nenaplnili, pretože s odstupom času po 11 mesiacoch zisťujem, že OĽaNO sa čím ďalej viac začína profilovať ako sociálno-konzervatívne hnutie, možno strana, a preto ďalšiu účasť v takomto zoskupení nevidím ako reálnu." V marci 2018 opustil stranu Most-Híd, aj koalíciu, poslanec Igor Janckulík, ktorý do strany vstúpil po jeho vystúpení zo strany Sieť, v auguste 2016. „Oznamujem moje rozhodnutie ďalej nepodporovať vládnu koalíciu. Toto rozhodnutie súvisí s mojím včerajším vyjadrením, že považujem za neprípustné, aby ľudia na najvyšších a citlivých politických miestach mali prepojenia na mimoriadne pochybné osoby, ktoré sú dôvodne podozrivé z napojení na mafiu a vo svojej krajine dokonca trestne stíhané.“ Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

marci auguste júni februári februári marci


Má dôveru premiérky (odpoveď na otázku či má Uhliarik dôveru celej koalície, pozn.).

Tlačový a informačný odboru Úradu vlády SR uverejnil správu , v ktorej sa po stretnutí s ministrom Uhliarikom premiérka vyjadruje. "Minister zdravotníctva Ivan Uhliarik má po vysvetlení moju dôveru."

správu


Všetky strany to mali v programe a my sa dnes snažíme hľadať odpoveď na situáciu, ktorá aspoň v niekoľkých číslach vyzerá nasledovne. Deficit je vyše 4 miliardy, všetko hovorím v eurách...

Podľa návrhu záverečného účtu bol deficit v minulom roku vyše 4 miliardy, konkrétne 4,2895 mld. eur.

návrhu záverečného účtu


Túto schôdzu (mimoriadnu schôdzu o zdravotníctve, pozn.) nám práve poslanci Sme rodina pomohli otvoriť a prijali sme vážne uznesenie, ktoré ukladalo vláde povinnosť dohodnúť sa (s lekármi, pozn.).

Opozičná strana Smer-SD podala 7. 11. 2022 návrh na zvolanie mimoriadnej schôdze Národnej rady SR k situácii v zdravotníctve. Strana chcela na rokovaní presadiť uznesenie, ktorým parlament zaviaže vládu konať a dohodnúť sa s lekármi na prijateľných podmienkach.

Program mimoriadnej schôdze k riešeniu krízovej situácie v zdravotníctve bol 11. novembra schválený parlamentom. Hlasovali zaň všetky poslanecké kluby vrátane klubu Sme rodina.

Následne bolo schválené aj predmetné uznesenie. V tomto prípade bolo hlasovanie tesné, a bez hlasov poslancov Sme rodina by toto uznesenie neprešlo.

V uznesení NR SR vyzýva vládu, aby sa so zdravotníckymi pracovníkmi dohodla na podpísaní memoranda o ukončení krízy. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

návrh presadiť schválený schválené uznesení