Zachovali sme a rozšírili zľavy pre dôchodcov a matky s deťmi (v doprave, pozn.)

Sociálne zľavy sú v pravidelnej prímestskej autobusovej doprave poskytované v súčasnosti pre žiakov, študentov, deti, osoby ťažko zdravotne postihnuté a ich sprievodcov, rodičov na návštevu detí zdravotne postihnutých, ktoré sú umiestnené v školských, sociálnych alebo zdravotníckych zariadeniach a pre občanov po dovŕšení 70. roku veku, resp. 65. roku veku. Za obdobie predsedovania Juraja Blanára (od roku 2005) bol rozsah poskytovaných zliav rozšírený, preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Ing. Juraj Blanár je predsedom Žilinského samosprávneho kraja (ŽSK) nepretržite od roku 2005 (tri volebné obdobia). Je členom politickej strany SMER-SD a poslancom NR SR. V nastávajúcich voľbách opätovne kandiduje na post predsedu ŽSK. Demagog.SK požiadal o vyjadrenie kanceláriu predsedu Žiliského samosprávneho kraja, cenové výmery na ktoré odkazujeme sme získali touto formou. V roku 2005 zľavnené cestovné lístky mohli využiť deti do 15 rokov, sprievodcovia detí ktoré nedovŕšili 6 rokov, žiaci a študenti do 26 rokov, ťažko zdravotne postihnutí, ktorí sú držiteľmi preukazu ŤZP a ich sprievodcovia, občania starší ako 70 rokov a rodičia ktorí cestujú kvôli návšteve ich zdravotne postihnutého dieťaťa umiestneného v ústavnej starostlivosti. V roku 2007, už počas predsedovania Juraja Blanára sa určila tarifa osobitného cestovného pre obyvateľov starších ako 70 rokov na 20 centov za každých aj začatých 50 km. Obyvatelia starší ako 65 rokov zas získali zvýhodnené cestovné v prípade cestovania cez víkendy a sviatky, alebo cez pracovné dni od 16:00 do 24:00, za tarifu 20 centov za každúch aj začatých 50 km. V roku 2010 sa zmenila tarifa pre osôb starších ako 70 rokov a pre osôb vo vekovej kategórii 65-70, platili 30 centov za každých aj začatých 25 km. Osobitné prepravné sa určilo pre prepravu detí v detskom kočíku s tarifou 5 centov za každých aj začatých 25 km. Bezplatne sa prepravovali detské kočíky (prázdne), invalidné vozíky a vodiace psy. Cenový výmer za rok 2012 určoval tarifu osobitného cestovného pre všetky, už vyššie vymenované skupiny na 35 centov za každých aj začatých 25 km. Počas predsedovania Juraja Blanára tak kraj skutočne rozšíril okruh poskytovaných zliav vo forme osobitného cestovného, pritom zachoval už existujúce zľavy. Vo výroku nehodnotíme výšku osobitného cestovného, ktorá sa za tých 10 rokov niekoľkokrát zmenila. Blanár vo výroku nehovorí o výške zliav, ale o skupinách ktorým sú tieto zľavy poskytované. Zmeny prebiehajú aj v tarifách mestskej hromadnej dopravy v Žiline, Tam totiž od 1. augusta 2014 existuje možnosť bezplatného cestovania pre rodiča dieťaťa v kočíku. Informoval o tom napríklad regionálny webový portál zilina.dnes24.sk . Od októbra 2016 rozšírili dopravu zdarma i pre osoby, ktoré dieťa nosia v šatke či v nosiči. Dovtedy totiž zľava platila iba na cestovanie s kočíkom, iné formy prepravy dieťaťa žilinská MHD, ako oprávnenie k využívanie benefitu, neschvaľovala. Zmene v prepravnom poriadku sa venoval aj denník Pravda . Podľa tarify mestskej hromadnej dopravy v Žiline cestujú deti nad 6 rokov, dôchodcovia, študenti či ŤZP za zľavnené cestovné. Bezplatná preprava pre občanov s trvalým pobytom v Žiline vo veku 62-69 rokov, nad 70 rokov či študentov, je v tarifných podmienkach od 1. decembra 2015. Tieto benefity sa týkajú cestujúcich v mestskej hromadnej doprave v Žiline, za ktorú zodpovedá predovšetkým Mesto Žilina. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Ing. Juraj Blanár
Cenový výmer
zilina.dnes24.sk
denník Pravda


No tak predsa vám to vysvetľujem, že to sú moratória, ktoré to majú odvtedy a s výnimkou parlamentných volieb, všetky zvyšné voľby moratórium majú. Čiže my sme vlastne to, čo platí pre 5 volieb urobili, že platí na všetkých 6.

Je pravda, že moratórium v minulosti neplatilo len pre parlamentné voľby, čo sa mení po prijatí nových kódexov. Podobne ako pri predchádzajúcom výroku treba však upozorniť na skutočnosť, že referendum nie je typom voľby. V SR existuje iba päť typov volieb. Napriek tejto nepresnosti z pohľadu práva, výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože moratórium sa bude podľa nových pravidiel vzťahovať na päť typov volieb a referendum, celkovo teda na šesť prípadov.

nahradiť moratórium návrhu neplatilo Ústavy


Tých pozitív, ktoré sa za 11 mesiacov podarilo spraviť v oblasti zvýšenia počtu medikov, zjednodušenie atestačného procesu, spustenia veľkých europrojektov na ambulancie, na vznik nových ambulancií v regiónoch, tých zdravotníckych centier po obciach strediskových alebo malých mestách alebo je to výstavba bystrickej, martinskej nemocnice, rekonštrukcie ďalších siedmich, obnova techniky v mnohých operačných sálach, v mnohých zobrazovacích metód atď.

Viaceré z projektov, ktoré Pellegrini spomína, sa počas Dolinkovej vedenia rezortu oneskorili, vrátane veľkých projektov nemocníc v Banskej Bystrici a v Martine. Podporu vzniku nových ambulancií rozbehli už predchádzajúce vlády Eduarda Hegera a Ľudovíta Ódora. Zvýšenie počtu medikov a zjednodušenie atestačného procesu patria skutočne medzi úspechy Dolinkovej pôsobenia ako ministerky zdravotníctva. Výrok ako celok tak hodnotíme ako zavádzajúci.

Bývalá ministerka zdravotníctva Zuzana Dolinková pôsobila vo funkcii od 25. októbra 2023 do 10. októbra 2024, kedy prezident Peter Pellegrini vymenoval nového ministra zdravotníctva Kamila Šaška.

Navýšenie počtu študentov či skrátenie atestácií sedí

V januári 2024 ministerka Dolinková a minister školstva Tomáš Drucker oznámili navýšenie počtu študentov medicíny o 150 nových medikov ročne. Dohodli sa na tom so slovenskými lekárskymi fakultami.

Ministerstvo zdravotníctva v auguste 2024 skrátilo atestačné lehoty budúcim lekárom pre niektoré špecializácie. Budúci otorynolaringológovia (ORL) budú musieť absolvovať jeden rok praxe na lôžkovom oddelení namiesto dvoch. Štúdium gynekológie bude trvať 4,5 roka namiesto 5-tich rokov.

V auguste 2024 ministerstvo zdravotníctva spustilo tretiu výzvu, kde môžu lekári žiadať o príspevok na vznik novej ambulancie. Maximálny príspevok je 80 000 eur a ministerstvo na tento projekt vyčlenilo 4 milióny eur z Plánu obnovy a odolnosti. Schéma pomoci však vznikla v čase vlády Eduarda Hegera a ministra Vladimíra Lengvarského, pričom historicky prvú výzvu na poskytnutie príspevku na vznik ambulancie uverejnilo ministerstvo zdravotníctva v septembri 2022.

V septembri 2024 ministerstvo vyhlásilo výzvu na budovanie siete regionálnych centier integrovanej starostlivosti s celkovým rozpočtom 37,4 milióna eur z európskych fondov. Cieľom regionálnych centier integrovanej starostlivosti je, aby mali pacienti v jednej budove čo najväčší počet rôznych špecialistov, aby pacienti museli za vyšetrením čo najmenej dochádzať.

Dolinková prebrala Plán obnovy po bývalých vládach, niektoré projekty meškajú

Ministerstvo zdravotníctva pod vedením Zuzany Dolinkovej pokračovalo v investičných projektoch financovaných z Plánu obnovy.

Plán obnovy je balík reforiem financovaný z rozpočtu Európskej únie, konkrétne z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorý je súčasťou väčšieho nástroja NextGeneration EU . Každá členská krajina, vrátane Slovenska, sa zaviazala uskutočniť reformy a investície, ktoré vyrokovali vlády s Európskou komisiou. Slovenský Plán obnovy vyjednávala vláda Eduarda Hegera v roku 2021, pričom finálne slovo mala Rada EÚ, ktorá ho v zložení členských štátov schválila v júli 2021.

Plán obnovy podporí projekty siedmich nemocníc v objeme nad 20 miliónov eur, vrátane Fakultnej nemocnice s poliklinikou F.D. Roosevelta v Banskej Bystrici a Univerzitnej nemocnice Martin . Na projektoch nemocníc v Banskej Bystrici a v Martine sa začalo pracovať ešte pred príchodom ministerky Dolinkovej. Definitívne rozhodnutie o zahrnutí oboch nemocníc do Plánu obnovy prijala vláda Ľudovíta Ódora v uznesení z júna 2023.

Aktualizovaný Plán obnovy nepočíta s vybudovaním či rekonštrukciou konkrétnych nemocníc. Miesto toho ráta s vytvorením alebo zrenovovaním „najmenej 1 980 nemocničných lôžok. Čiastkovým cieľom je vytvoriť spolu 1 200 lôžok na úrovni „hrubá stavba“, pričom sa vytvorí najmenej 1 080 takýchto lôžok“ ( .pdf , s.3).

Projekt nemocnice v Banskej Bystrici ministerka Dolinková prebrala vo fáze s vyhláseným verejným obstarávaním na zhotoviteľa stavby (september 2023). Počas jej pôsobenia prišlo k vydaniu právoplatného územného rozhodnutia (december 2023), vyhodnoteniu verejného obstarávania (marec 2024) a k podpisu zmluvy so zhotoviteľom (máj 2024).

Semafor investičných projektov ukazuje, že fáza podpisu zmluvy so zhotoviteľom stavby sa oneskorila o mesiac. Zároveň je oneskorená fáza búracích prác, ktorá mala podľa semaforu začať v auguste 2024, ale v skutočnosti sa rozbehla až v októbri 2024.

V prípade Univerzitnej nemocnice Martin je v súčasnosti oneskorených päť fáz celého projektu. Fáza podpisu zmluvy so zhotoviteľom stavby meškala o 6 mesiacov. V auguste 2024 omeškanie projektu kritizovala strana SaS s tým, že je ohrozená celá rekonštrukcia nemocnice. Dolinková to odmietala.

Menšie projekty vyhodnotili pred nástupom Dolinkovej, väčšina z nich mešká

Ďalších 15 projektov rekonštrukcie nemocníc a jednotlivých oddelení uspelo v menšej výzve na financovanie malých investičných projektov nemocníc. Túto výzvu vyhodnotilo ministerstvo na konci augusta 2023, teda ešte pred nástupom Dolinkovej.

Semafor malých investičných projektov znázorňuje omeškanie 12-tich z 15-tich podporených projektov.

Ďalšie malé projekty z Plánu obnovy zmodernizujú menšie oddelenia nemocníc, operačné sály a lôžkové priestory. Príkladom je modernizácia nemocnice vo Zvolene.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Prezident Pellegrini pravdivo pomenoval niektoré úspechy v zdravotníctve počas pôsobenia ministerky Dolinkovej. Avšak, činnosti ako finančná podpora na vznik ambulancií všeobecných lekárov alebo projekty rekonštrukcie a výstavby nemocníc z Plánu obnovy začali už počas vlád Eduarda Hegera a Ľudovíta Ódora. Niektoré projekty nemocníc financované z Plánu obnovy v Martine či Banskej Bystrici počas výkonu mandátu ministerky Dolinkovej meškali.

pôsobila
vymenoval
oznámili
skrátilo
trvať
spustilo
ministra
uverejnilo
vyhlásilo
balík
NextGeneration EU
vyjednávala
schválila
Banskej Bystrici
Martin
prijala
uznesení
.pdf
vyhláseným
pôsobenia
Semafor
podpisu
začať
rozbehla
oneskorených
podpisu
kritizovala
výzve
vyhodnotilo
znázorňuje
modernizácia


Ministerstvo vnútra vydáva elektronický občiansky preukaz, čo je vlastne autentifikačný prvok, ako keby váš doklad totožnosti v rámci toho sveta elektronických služieb. Potom je tu Národný bezpečnostný úrad, ktorý vydáva certifikáty bezpečnosti, ktorý nám vydal certifikát bezpečnosti na čip, ktorý je obsiahnutý na danej elektronickej karte, na danom občianskom preukaze. A potom je tu úrad vlády a ten zabezpečuje certifikačnú autoritu. Certifikačná autorita nám vkladá do čipu privátny a verejný kľúč, na základe ktorého si generujete ten zaručený elektronický podpis.

Vydavateľom eektronických občianskych preukazov je Ministerstvo vnútra SR, certifikačnou autoritou vydávajúcou čipy na občianske preukazy je Národný bepečnostný úrad. Z dostupných informácií nie je jasná úloha Úradu vlády v procese certifikácie, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Vydávanie občianskych preukazov na Slovensku objasňuje zákon č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch. Od decembra 2013 vydávajú pracoviská oddelení dokladov okresných riaditeľstiev Policajného zboru (patriace pod MV SR) elektronické občianske preukazy , teda občianske preukazy s elektronickým čipom, ktoré občanom sprístupňujú elektronické služby verejnej správy. Nové občianske preukazy, tzv. elektronické identifikačné karty /eID/, sú jedným z 11-tich projektov, ktoré MV SR realizuje v rámci Operačného programu informatizácia spoločnosti. Certifikát bezpečnosti alebo kvalifikovaný certifikát je potrebný na vytvorenie a overovanie kvalifikovaného elektronického podpisu, ktorý nahrádza písomnú podobu vlastnoručného podpisu. Na nových občianskych preukazoch sú vydávané kvalifikované certifikáty automaticky s platnosťou 5 rokov. Vydavateľom kvalifikovaného certifikátu môže byť len Národný bezpečnostný úrad alebo akreditovaná certifikačná autorita. Kvalifikovaným certifikátom ako elektronickým dokumentom vydavateľ potvrdzuje, že v certifikáte uvedený verejný kľúč patrí osobe, ktorej je certifikát vydaný. " Verejný kľuč je informácia dostupná overovateľovi, ktorá slúži na overovanie správnosti elektronického podpisu alebo kvalifikovaného elektronického podpisu vyhotoveného pomocou súkromného kľúča patriaceho k danému verejnému kľúču. Súkromný kľúč je tajná informácia, ktorá slúži na vyhotovenie elektronického podpisu alebo kvalifikovaného elektronického podpisu elektronického dokumentu. "

zákon preukazy informatizácia certifikáty certifikát NBÚ uvádzaný


Vláda bude naďalej využívať a rozširovať bilaterálne dohody o hospodárskej spolupráci a systém medzivládnych a zmiešaných komisií vrátane podnikateľských misií pre zintenzívňovanie hospodárskych vzťahov a spolupráce s krajinami s perspektívnym hospodárskym rastom. V tomto kontexte bude vláda naďalej presadzovať uľahčovanie prístupu slovenských tovarov a služieb na medzinárodné trhy a podporovať diverzifikáciu orientácie proexportnej politiky, zvlášť do východnej Európy, Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky.

V roku 2016 zasadala Rada vlády SR na podporu exportu a investícií dvakrát, a to vo februári a decembri. Počas decembrového zasadnutia minister zahraničných vecí a minister hospodárstva predložili Zameranie ekonomickej diplomacie do roku 2020 , ktoré obsahuje dlhodobú stratégiu a ciele v exportnej, investičnej či inovačnej politike. Najvýznamnejšou zmenou v obchodnej politike SR je podpis dohody CETA medzi Kanadou a EU v októbri 2016. Sľub o intenzívnejšej hospodárskej spolupráci považujeme za čiastočne splnený. 15. decembra 2016 sa konalo druhé zasadnutie Rady vlády SR na podporu exportu a investícií v roku 2016, kde Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí predložilo materiál „Zameranie ekonomickej diplomacie do roku 2020“ , ktoré formálne naväzuje na Stratégiu vonkajších ekonomických vzťahov SR na obdobie 2014 – 2020 , ako aj programové vyhlásenie vlády. Zasadnutie spoločne viedli minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák a minister hospodárstva Peter Žiga. V rámci bilaterálnej ekonomickej diplomacie štúdia Zameranie ekonomickej diplomacie do roku 2020 (str. 8) uvádza: " Teritoriálnou prioritou slovenského exportu a tým aj ekonomickej diplomacie do roku 2020 v oblasti obchodu v zmysle analýzy zostane naďalej Európska únia, kam v súčasnosti smeruje 85,2 % objemu exportu a odkiaľ pochádza viacako 66,1 % importu SR. Ďalšiu prioritnú oblasť ekonomickej diplomacie v oblasti obchodu predstavujú teritóriá v blízkom susedstve EÚ: Balkán, Spoločenstvo nezávislých štátov, krajiny východného susedstva a vybrané krajiny južného susedstva EÚ." Z pohľadu investičnej spolupráce, prioritou sú partnerské krajiny so silnou ponukou priamych zahraničných investícií ako členské krajiny EÚ, ale i Kórejská republika, Japonsko, Izrael, ropné krajiny Blízkeho a Stredného východu a perspektívne krajiny Arabského zálivu, Singapur, Čína (vrátane Hongkongu) a Taiwan. " Prioritou v oblasti vývozu slovenského kapitálu budú krajiny západného Balkánu, Turecko, Vietnam, perspektívne vybrané krajiny Afriky a krajiny SNŠ," uvádza daný materiál (str. 9). Z pohľadu zmluvných vzťahov sa obchodná politika SR opiera o dohody globálneho charakteru (Svetová obchodná organizácia), dohody EU a bilaterálne dohody SR s jednotlivými krajinami a teritóriami. Najväčšia zmena prebehla v januári 2016, keď bola podpísaná dohoda s Iránom, ku ktorej však v súčasnosti ešte prebieha ratifikačný proces. " Medzi prioritné krajiny budú v období do roku 2020 patriť Spojené arabské emiráty, Etiópia, ďalej Kuba, Angola, Albánsko, Izrael, Hongkong, Saudská Arábia, Egypt, neskôr Azerbajdžan, Kirgizsko a Uzbekistan, Omán, Keňa, Nigéria a Juhoafrická republika," špecifikuje materiál ministerstva zahraničných vecí. Štúdia (s. 8) rovnako vyčíslila i celkovú odhadovanú veľkosť potenciálnych trhov, bez vyššie uvedených položiek to činí 2,59 mld. USD, čo zodpovedá úrovni cca 3 % HDP Slovenska. Medzi nové odbytné trhy s dôrazom na proexportnú činnosť patria USA, Kanada, Mexiko, južná a juhovýchodná Ázia (12 krajín na čele s Čínou, Vietnamom a Kórejskou republikou), osem krajín Blízkeho a Stredného východu na čele so Spojenými arabskými emirátmi, na africkom kontinente má určitý potenciál Alžírsko, Nigéria a Etiópia. Najvýznamnejšou zmenou v multilaterálnych obchodných vzťahoch bol podpis dohody CETA (Komplexná hospodárska a obchodná dohoda) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej. Túto dohodu prijala EU 28. októbra 2016. Ako člen EU, SR je súčasťou ďalších bilaterálnych dohôd medzi EU a ďalšími krajinami, a to napríklad: - Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Južnou Kóreou - Rozsiahla a komplexná zóna voľného obchodu (DCFTA) medzi EÚ a Ukrajinou - Dohoda medzi EÚ a USA o transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP) - Obchodné dohody EÚ s tretími krajinami (. pdf ) Môžeme pripomenúť, že v roku 2015 bilaterálne obchodné dohody medzi SR a inými krajinami podpísané ešte pred vstupom do EU čelili kritike EU, keďže SR si nesplnila povinnosť zrušiť tieto zmluvy v stanovených termínoch. V programovom vyhlásení sa vláda zaviazala naďalej podpodporovať i podnikateľské misie , a to napríklad v krajinách ako Uzbekistan, Tádžikistan či Izrael. Navyše, v októbri slovenská EXIMBANKA podpísala dohodu o spolupráci s rumunskou exportnou úverovou bankou . Je dôležité pripomenúť, že EXIMBANKA je štátn inštitúcia zriadená zákonom č. 80/1997 Z. z. o Exportno - importnej banke Slovenskej republiky, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1997. Je priamym nástrojom štátu pri podpore exportu a umožňuje slovenským exportérom vstup do obchodných a investičných vzťahov s ostatnými krajinami. V rámci bilaterálnych investičných dohôd sa Slovensko oficiálne stalo investičným partnerom Kazachstanu. Síce zmluva bola ratifikovaná prezidentom už v roku 2008, jej platnosť nadobudla až 29. júna 2016. Medzi ďalšie krajiny, s ktorými SR uzatvorila dohody o podpore a vzájomnej ochrane investícií po vstupe do EU patria napríklad Vietnam, Turecko, Sýria, Mexiko, Maroko, Kuba, Jordánsko a ďalšie. Celý zoznam je dostupný tu . Medzi ďalšie dohody môžeme zaradiť i nedávnu medzivládnu dohodu medzi Srbskom a SR. 5. decembra 2016 Minister obrany SR Peter Gajdoš (nominant za SNS) podpísal medzivládnu dohodu so srbským ministrom obrany Zoranom Djordjevičom. Hlavným cieľom dohody je preĺbenie bilaterálnej spolupráce hlavne v obranno-technickej oblasti, ako aj otvorenie nových možností pre spoluprácu medzi podnikmi obranného priemyslu. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zasadnutie

materiál

Štúdia

bilaterálnych dohôd

pdf

kritike

podnikateľské misie

krajinách

rumunskou exportnou úverovou bankou

EXIMBANKA

bilaterálnych investičných dohôd

zmluva

tu

medzivládnu dohodu


Sme urobili opatrenia, ktoré ste vy nikdy neurobili, a to je stabilita cien energií. Akonáhle ste nastúpili, prudko išli ceny energií hore. Elektrina, plyn. My ideme opačne. Urobili sme veľmi silný regulačný rámec, zastavil sa rast cien plynu, dokonca pri cene elektriny sa išlo dole.

Pocas 2. vlády R. Fica za zastavil rast elektrickej energie pre priemyselných spotrebitelov, avšak napríklad cena plynu pre tých istých odberatelov rástla aj za 2. vlády R. Fica. Cena plynu ako aj elektriny pre domácnosti stagnuje od zaciatku roka 2012. Cena energií rástla aj za 1. vlády R. Fica. Vzhladom na to, že R. Fico tvrdí, že po jeho nástupe zastavili nárast cien energií, výrok hodnotíme ako zavádzajúci, kedže minimálne v prípade plynu pre priemyselné podniky cena rástla aj pocas 2. vlády R. Fica a ceny energií navyše rástli už pocas jeho prvej vlády, a nezacali rást až s príchodom vlády Ivety Radicovej, ako Fico tvrdí. Eurostat dokumentuje ceny energií vo všetkých krajinách EU každý pol rok. Vláda Ivety Radicovej zacala v júly 2010. Graf vychádzajúci z údajov Eurostat uvádza ceny plynu za jednotlivé polroky, pre domácnosti a priemyselné podniky . Z uvedeného vývoja cien je zrejmé, že aj za 2. vlády R. Fica rastie cena plynu pre priemyselné podniky. Cena plynu taktiež nerástla len za vlády I. Radicovej, ale aj v poslednom polroku 1. vlády R. Fica. Graf vychádzajúci z údajov Eurostat uvádza ceny elektrickej energie za jednotlivé polroky, pre domácnosti a priemyselné podniky. Z uvedeného vývoja cien je zrejmé, že cena elektrickej energie v druhom polroku 2012, ciže pocas 2. vlády R. Fica klesá pre priemyselné podniky, no stále má mierne rastúci trend pre domácnosti. Prudké zdraženie elektrickej energie pre domácnosti nastalo v poslednom polroku 1. vlády R. Fica. Eurostat dokumentuje ceny energií vo všetkých krajinách EU každý pol rok. Vláda Ivety Radicovej zacala v júly 2010. Pravdou je, že ceny energií rástli pocas vlády Ivety Radicovej a podla údajov Štatistického úradu sa zdá, že sa ceny po nástupe druhej vlády Roberta Fica skutocne stabilizovali, tak ako to hovorí premiér. Podla údajov Eurostatu je však evidentné, že ceny rástli nie od nástupu Ivety Radicovej, ale ešte pocas prvej vlády Roberta Fica. Jeho výrok je preto zavádzajúci, ked tvrdí, že "akonáhle" nastúpila vláda Ivety Radicovej, tak išli ceny hore. Ceny išli hore už pred tým. Z aktuálnych údajov Štatistického úradu , ktoré porovnávajú január a február 2013 (vláda R. Fica) s rovnakým obdobím minulého roka (vláda I. Radicovej) môžeme pozorovat pokles cien na bývanie, vodu, elektrinu, plyn a iných palív. Vývoj cien vo výrobnej sfére vo februári 2013: " Vo februári v porovnaní s februárom 2012 vzrástli ceny priemyselných výrobcov pre tuzemský trh o 1,5 %. Zvýšili sa ceny dodávky vody, cistenia, odvodu, odpadov a služieb o 6,2 %, tažby a dobývania o 5,4 %, priemyselnej výroby o 2 %, dodávky elektriny, plynu, pary a studeného vzduchu o 0,4 % . ... V priemere od zaciatku roka oproti rovnakému obdobiu minulého roka vzrástli ceny priemyselných výrobcov pre tuzemsko o 2,3 % vplyvom vyšších cien dodávky vody, cistenia, odvodu, odpadov a služieb o 5,7 %, tažby a dobývania o 3,5 %, dodávky elektriny, plynu, pary a studeného vzduchu o 2,7 % a priemyselnej výroby o 1,8 %." Vývoj spotrebitelských cien vo februári 2013: " Vo februári v porovnaní s februárom 2012 boli spotrebitelské ceny vyššie v úhrne o 2,2 %. Vzrástli ceny v odboroch vzdelávanie o 6,6 %, potraviny a nealkoholické nápoje o 5,6 %, zdravie o 4,6 %, rozlicné tovary a služby o 3,6 %, alkoholické nápoje a tabak o 3,4 %, hotely, kaviarne a reštaurácie o 2,7 %, rekreácia a kultúra o 2,3 %, odevy a obuv o 1,4 %, poštové a telekomunikacné služby o 1,2 %, nábytok, bytové zariadenie a bežná údržba domu o 0,4 %, bývanie, voda, elektrina, plyn a iné palivá o 0,1 %." Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zacala
domácnosti
priemyselné podniky
domácnosti
priemyselné podniky.
zacala
Štatistického úradu
februári
februári


Jedná sa o rozpočte, ale tie kľúčové zákony, ktoré budú mať dopad na občanov tie sa už proste prijali a ten váš malý vynález skazy, ktorý ste si skonštruovali proste dopadne na chrbáty ľudí, lebo im nakladáte a vy, vy pomenúvate samozrejme jednotlivosti ako nárasty cien v jednotlivých oblastiach, ale to dopadne v celku na tých ľudí či ...zvyšovanie cien tepla...

Pokiaľ ide o cenu tepla. Vláda schválila návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 609/2007 Z. z. o spotrebnej dani z elektriny, uhlia a zemného plynu a o zmene a doplnení zákona č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov. V dôvodovej správe sa uvádza:

návrh zákona


Ja som veľmi rád, keď sa v Ústave objavilo, že táto Ústava je postavená na cyrilo-metodejských tradíciách.

Je pravdou, že v Ústave je spomenuté cyrilo-metodské duchovné dedičstvo. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy SR


Ale absolútne kľúčové, čo odporúča aj Benátska komisia, tak je to, aby kandidáti na sudcov Ústavného súdu, boli volení minimálne ústavnou väčšinou, tak, ako to je vo väčšine demokratických krajín v Európe. A ešte sú krajiny také, že nie, že iba ústavná väčšina stačí. Čo v našom prípade je 90 hlasov zo 150, ale dve tretina.

Benátska komisia Slovensku naozaj odporučila voľbu ústavných sudcov kvalifikovanou väčšinou. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V stanovisku Benátskej komisie č. 877/2017 zo dňa 13. marca 2017, ktoré bolo vyhotovené na základe žiadosti prezidenta Slovenskej republiky Andreja Kisku v súvislosti s nevymenovaním ústavných sudcov, je uvedené: " Ďalším problémom z komparatívneho hľadiska je väčšina potrebná na zvolenie sudcov. Hoci na Slovensku a v niektorých ďalších krajinách sú sudcovia volení jednoduchou väčšinou v parlamente, voľba ústavných sudcov kvalifikovanou väčšinou by umožnila odpolitizovanie celého procesu voľby sudcov, pretože to dáva aj opozícii výrazné postavenie v procese výberu. Je pravda, že kvalifikovaná väčšina môže viesť k patovej situácii medzi väčšinou a opozíciou, ale možno to prekonať špecifickými protiblokovými mechanizmami. Z komparatívnej perspektívy Benátska komisia odporúča zvážiť zavedenie kvalifikovanej väčšiny pre voľbu kandidátov na sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky spolu s vhodnými protiblokovými mechanizmami. "(. pdf , s. 17). Týmto vyhlásením Benátska komisia jasne odporúča zmeniť súčasnú voľbu kandidátov na voľbu kvalifikovanou väčšinou (ústavnou väčšinou) všetkých poslancov. V súčasnosti je na výber kandidátov na Ústavný súd potrebná nadpolovičná väčšina prítomných poslancov (min. 39), pričom sa dlhodobo odporúča zvýšiť tento počet na minimálne 76 poslancov, ktorý predstavuje nadpolovičnú väčšinu všetkých poslancov NR SR. Podľa analýzy VIA IURIS sa tento model nachádza napríklad v Španielsku, spomínané dve tretiny sú potrebné v Nemecku, Maďarsku alebo Belgicku. Časť výroku " vo väčšine demokratických krajín v Európe " je ťažko overiteľný, keďže v jednotlivých štátoch Európy existujú rôzne formy voľby ústavných sudcov. Konkrétne štáty majú pritom svoje vlastné mechanizmy. Správa vydaná Benátskou komisiou opisuje krajiny, v ktorých sú ústavní sudcovia volení priamo parlamentom. Medzi ne patria napríklad Azerbajdžan, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Lichtenštajnsko, Litva, Portugalsko a Slovinsko. Taktiež vymenúva krajiny, kde sú volení nižšou komorou parlamentu (Chorvátsko, Poľsko), alebo obidvomi komorami parlamentu (Nemecko). Bližšie však nešpecifikuje, či ide o voľbu ústavnou väčšinou alebo iným systémom. Keďže však ide o krajiny, ktoré majú priamy typ voľby, čo znamená, že iný orgán nemá právomoci, ktoré by zasahovali do výberu sudcov, môžeme prepokladať, že mechanizmus je nastavený na súhlas ústavnej väčšiny ak nie vyššej. Z tohto dôvodu však nemôžeme jasne určiť, či vo väčšine demokratických krajinách Európy sú sudcovia volení ústavnou väčšinou. Dátum zverejnenia analýzy: 10.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

odporučila prezidenta pdf výber analýzy Správa


V znevýhodnených okresoch na juhu a východe krajiny zachovanie pôvodného statusu tamojších nemocníc svojim podpisom podporilo až 70 tisíc občanov. Na túto problematiku sme upozornili na dnešnej tlačovej besede strany Aliancia v Rimavskej Sobote.

Spomínané petície sú reakciou na nový návrh reformy zdravotníctva. Viaceré nemocnice na východe a juhu Slovenska v posledných mesiacoch zbierali podpisy na zachovanie statusu nemocnice. V Rimavskej Sobote sa vyzbieralo vyše 30 000 podpisov, ktoré strana SMK doručila v septembri 2021 na Ministerstvo zdravotníctva. Petíciu za zachovanie nemocnice vo Svidníku podporilo takmer 20 000 ľudí a podobne sa podpisy zbierali aj v Snine. Tam petíciu podpísalo viac než 23 000 ľudí. Len v týchto troch mestách sa vyzbieralo viac ako 73 000 podpisov.

návrh vyzbieralo podporilo podpísalo


Mesto má možnosť vyjsť mu v ústrety (pozn. investorovi), napr. odpustením časti dane z nehnuteľnosti.

Mesto ako správca daní má možnosť ustanoviť zníženie alebo oslobodenie daní z pozemkov. Logicky preto môže rozhodnúť v takomto prípade aj v prospech investora. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Zákon o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady - Zákon č. 582/2004 Z. z . v § 17, ods. 2 uvádza, že: " Správca dane môže všeobecne záväzným nariadením podľa miestnych podmienok v obci alebo jej jednotlivej časti ustanoviť zníženie dane z pozemkov alebo oslobodiť od dane z pozemkov " . § 17, ods. 3 pojednáva o totožnej veci, avšak jeho obsah sa týka dane zo stavieb a dane z bytov. Vo všeobecnom záväznom nariadení mesta Prešov č. 10/2012 o miestnych daniach sa v čl. 7 uvádza, že: 1. Správca dane ustanovuje oslobodenie od dane z pozemkov (§ 17 ods. 2 zákona): Od dane sú oslobodené: a) pozemky, na ktorých sú cintoríny, kolumbáriá, urnové háje a rozptylové lúky, b) pozemky verejne prístupných parkov, priestorov a športovísk. 2. Správca dane ustanovuje zníženie dane z pozemkov (§ 17 ods. 2 zákona): 50 % z dane za pozemky, ktorých vlastníkmi sú občania v hmotnej núdzi a občania starší ako 70 rokov, ak tieto pozemky slúžia výhradne na ich osobnú potrebu. 3. Správca dane ustanovuje zníženie dane zo stavieb a bytov (§ 17 ods. 3 zákona): a) 50 % z dane za stavby na bývanie a byty vo vlastníctve občanov v hmotnej núdzi, občanov starších ako 70 rokov a občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, alebo držiteľov preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím, alebo držiteľov preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím s potrebou sprievodcu, ako aj prevažne alebo úplne bezvládnych občanov, ktoré slúžia na ich trvalé bývanie, b) 50 % z dane za garáže a nebytové priestory v bytových domoch slúžiace ako garáž vo vlastníctve občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, alebo držiteľov preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím, alebo držiteľov preukazu občana s ťažkým zdravotným postihnutím s potrebou sprievodcu, ktoré slúžia pre motorové vozidlo používané na ich dopravu. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon č. 582/2004 Z. z
všeobecnom záväznom nariadení


Ustanovenia boli viazané striktne na pomery, (zastúpenia menšín v obci, pozn.) ten paragraf aj teraz tam je, akurát obecnú políciu sme odtiaľ vybrali a pôvodne tam mali byť aj dobrovoľní hasiči, aj tých sme vybrali.

Nie je úplne jasné, o ktorom paragrafe Bugár hovorí. Existujú dva paragrafy, ktoré zmienujú obecnú políciu a dobrovolný hasicský zbor (resp. v pôvodnom znení zmienovali). Jedná sa o paragraf 3 a paragraf 6. Paragraf 3 sa týka úradného styku, 6 služobného styku. Bugár vo svojom výroku nadväzuje na predchádzajúci výrok, v ktorom uvádza príklad úradného styku obecných policajtov s obcanom: " Preco by nemohol ten daný policajt, ktorý dokonca pozná tých ludí a vie, že tá babka povedzme vie, ja neviem, po rusínsky alebo po madarsky, tak bude, bude s nou komunikovat po vlastnom jazyku, ale zároven Slovákov po slovensky ." Rovnako zmienuje striktné viazanie ustanovenia na pomery zastúpenia menšín v obci, ktoré sú zmienené iba v paragrafe 3. Z vyššie uvedeného vyplýva, že Bugár hovorí o paragrafe 3, špecifikujúci úradný styk. Zákon o štátnom jazyku z roku 2009 , paragraf 3, odstavec 1 a 2 stanovuje používanie štátneho jazyka v úradnom styku s prihliadnutím na ustanovenia Zákona o používaní jazykov národnostných menšín v obciach s minimálne 20 % obcanov hlásiacim sa k národnostnej menšine. Tento ohlad na pomer zastúpenia menšín v obci je zachovaný aj v novele zákona o štátnom jazyku z roku 2010 . "(1) Štátne orgány, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej správy, nimi zriadené právnické osoby a právnické osoby zriadené zákonom 5) používajú v úradnom styku štátny jazyk; tým nie je dotknuté používanie jazykov národnostných menšín v úradnom styku podla osobitného predpisu 5aa (Zákon o používaní jazykov národnostných menšín, pozn. ) a používanie iných jazykov v úradnom styku s cudzinou v súlade so zaužívanou praxou v medzinárodnom styku. (2) Zamestnanci a štátni zamestnanci orgánov a právnických osôb podla odseku 1, dopravy, pôšt a telekomunikácií, ako aj príslušníci ozbrojených síl Slovenskej republiky (dalej len "ozbrojené sily"), ozbrojených bezpecnostných zborov , iných ozbrojených zborov a hasicských jednotiek sú povinní ovládat a v úradnom styku používat štátny jazyk." Novela schválená v decembri 2010 tieto ustanovenia mení: "V § 3 ods. 1 sa za slová 'štátny jazyk' vkladajú slová „a ich zamestnanci, štátni zamestnanci, príslušníci obecnej polície , príslušníci ozbrojených síl Slovenskej republiky (dalej len 'ozbrojené sily'), ozbrojených bezpecnostných zborov, iných ozbrojených zborov a Hasicského a záchranného zboru sú povinní ovládat a v úradnom styku používat štátny jazyk.' V § 3 ods. 2 písm. b) sa na konci ciarka nahrádza bodkociarkou a pripájajú sa tieto slová: 'tým nie je dotknuté používanie jazykov národnostných menšín podla osobitného predpisu,5c).'" Co sa dobrovolných hasicov týka, v zákone z roku 2009 sú v paragrafe 3, odstavec 2 vymenované " hasicské jednotky ", ktoré zahrnajú aj dobrovolných hasicov. Podobne i paragraf 6, odstavec 1 a 2 tohto zákona udeluje povinnost povinne používat a viest dokumentáciu v štátnom jazyku pre "hasicské jednotky". Novela z roku 2010 ako v paragrafe 3 tak aj v paragrafe 6 vymenováva Hasicšský a záchranný zbor , pod ktorý dobrovolní hasici nepatria. Bugár tak má pravdu, že nový zákon vyníma zo svojej úcinnosti dobrovolné hasicské zbory a tiež, že pomery zastúpenia menšín, na ktoré sa ustanovenia viažu neboli zmenené. Nemá však už pravdu ak hovorí o obecnej polícii. Z paragrafu tri nebola vybratá, naopak, na rozdiel od predošlej úpravy je explicitne zmienovaná. Bugár mohol mat na mysli paragraf 6. Zatial co v zákone z roku 2009 je obecná polícia v odstavci 1 vymenovaná, v novele z roku 2010 je vypustená. Avšak tento paragraf sa netýka Bugárovho príkladu úradného styku. Dátum zverejnenia analýzy: 07.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

z roku 2009
z roku 2010
hasicské jednotky
Hasicšský a záchranný zbor


a svedčí o tom aj stanovisko Benátskej komisie. Benátskej komisii bolo jasne povedané, že to bolo legitímne stanovisko, to je to najnovšie stanovisko, ktoré sme dostali, a ktoré teraz Most-Híd z toho vyberá hrozienka a nehovorí, treba si to celé prečítať a bolo by dobré, keby ste ho poznali a kde sa vlastne hovorí o tom, že tento zákon, táto novela zákona o štátnom jazyku nie vstúpila do problému, problémom národnostných menšín, naopak ich rozšírili ich právomoci, to je tam jasne konštatované na základe niektorých konkrétnych vecí, ktoré boli riešené aj v tomto zákone, hovorí aj zákon o štátnom jazyku

Benátska komisia určite nepovažuje jazykový zákon za tak bezproblémový ako sa snaží Čaplovič ukázať. Podľa stanoviska Benátskej komisie , odstavec 136: „Benátska komisia ďalej považuje niektoré ustanovenia zákona o štátnom jazyku za nezlučiteľné s medzinárodnými záväzkami, ku ktorým Slovenská republika pristúpila, a preto by mali byť prehodnotené. Predmetné ustanovenia sa týkajú: povinnosti používať štátny jazyk v úradnom styku v oblastiach, kde menšinové obyvateľstvo nedosahuje 20 percentnú hranicu; povinnosti súkromných osôb používať úradný jazyk pri komunikácii so štátnymi a verejnými orgánmi; povinnosti používať štátny jazyk v súdnom a správnom konaní a v konaní pred orgánmi činnými v trestnom konaní, ak má osoba dostatočnú znalosť štátneho jazyka; a neuznávania zmlúv vyhotovených v jazyku menšiny.“

stanoviska Benátskej komisie


Tak sú tam určité veci, na ktorom sme sa nevedeli dohodnúť, napríklad otázka pokút. Ale sú aj také  záležitosti, ktoré absolútne sú proti zdravému rozumu, ak nejaký súkromník si objedná, však vidíte niektoré billboardy sú len po anglicky, si objedná alebo firma, ktorá je nemecká, pracuje tu a potrebuje, aby sa prihlásili zamestnanci, ktorí ovládajú a dobre ovládajú nemecký jazyk a dá inzerát len v nemeckom jazyku, za to by sme nemali nikoho nielen že pokutovať, ale vôbec upozorňovať. Toto je jeho vec.

K súčasnej úprave pokutovania jazykový zákon - Zákon č. 357/2009 Z. z. o štátnom jazyky Slovenskej republiky , § 8 ods. 6 hovorí: (6) Všetky nápisy, reklamy a oznamy určené na informovanie verejnosti, najmä v obchodoch, na športoviskách, v pohostinstvách, na uliciach, pri cestách a nad nimi, na letiskách, v autobusových staniciach a železničných staniciach, vo vozňoch a v prostriedkoch hromadnej dopravy sa musia uvádzať v štátnom jazyku. Môžu byť preložené do iných jazykov, ale inojazyčné texty nasledujú až po rovnako veľkom texte v štátnom jazyku. Pokuty za porušenie povinností vyplývajúcich z jazykového zákona upravuje § 9a ods.1. Ministerstvo kultúry môže uložiť pokutu vo výške od 500 do 1000 eur.


Upresním túto informáciu, ten projekt bol vyhlásený za najlepší v Európe zo strany bánk, lebo oni naozaj na to majú veľmi výhodné pomery.

Cenu uďeľuje Project Finance International v spolupráci s agentúrou Thomson Reuters. Thomson Reuters je nezávislá tlačová agentúra . PFI je periodikum, ktoré s agentúrou úzko spolupracuje. Nič nenaznačuje, že za PFI stoja banky, alebo že by projekt bol hodnotený ako najlepší zo strany bánk.

agentúra PFI


My sme vo všetkých finančných správach a pri všetkých príležitostiach jednoznačne preukazovali financovanie strany Smer.

Strana Smer-SD zverejňuje každý rok na svojej webovej stránke finančné správy . Podľa údajov vo Výročnej finančnej správe za rok 2002 (.zip) obdržala strana zo štátneho rozpočtu 29 328 167 Sk. Z toho príspevok za hlasy získané vo voľbách do NR SR v roku 2002 bol 23 226 000 Sk, príspevok na činnosť 1 935 500 Sk a príspevok na mandát 4 166 667 Sk.

správy
Výročnej finančnej správe za rok 2002


..keď najskôr boli tie veľkorysé vyhlásenia prichádzajúce z Francúzska, Rakúska alebo z Nemecka, tak už sa neobjavujú. Francúzsko veľmi utlmilo podobné vyhlásenia, Rakúsko rovnako utlmilo vyhlásenia.

A. Merkelová v priebehu roka 2015 opakovane zdôrazňovala záväzok pomôcť utečencom a zároveň nemožnosť akceptovať prístup tých, ktorí nie sú ochotní pomôcť tam, kde je to z humanitárnych dôvodov potrebné. F. Hollande hovoril, že je pripravený prijať niekoľko tisíc utečencov, ale nikdy nedával utečencom nádeje, že ich Francúzsko prijme neobmedzený počet. Rakúsko, Nemecko a Francúzsko sa v súlade s princípom európskej solidarity zasadzovali o pomoc štátom, ktoré musia chrániť vonkajšiu schengenskú hranicu a čelia veľkým náporom migrantov. Vyhlásenia tohto typu neboli utlmené, akurát z dôvodu nutnosti reakcie na narastajúci počet utečencov v Európe čoraz intenzívnejšie poukazujú na potrebu spoločného stanoviska a konania členských štátov EÚ, medzi momentálne vládnu názorové nezhody. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Nemecká kancelárka vyzývala členské krajiny EÚ, aby sa podieľali zodpovedne na azylovom procese utečencov. Spolu s F. Hollandom v auguste 2015 prišli s novým návrhom na reformu spoločnej azylovej politiky EÚ. V tomto období práve začali postupovať migranti cez Srbsko do Maďarska. ,, Musíme zaviesť jednotný systém pre získanie práva na azyl ", povedal Francois Hollande . Francúzsky prezident teda podporil návrh Angely Merkelovej na reformu spoločnej azylovej politiky pre EÚ. " Skôr než čakať, mali by sme organizovať a posilniť naše zásady, a to je to, čo Francúzsko a Nemecko navrhujú ," povedal. Merkelová: " Čas beží. Členské štáty EÚ musia zdieľať náklady súvisiace s touto akciou ." Nemecko bolo už vtedy pripravené presadiť systém povinných kvót v EÚ. Podľa ČTK a SITA sa Merkelová vyjadrila o integrácii utečencov do nemeckej spoločnosti . Ponúkla pomoc migrantom pri hľadaní práce a výuke nemeckého jazyka. Kancelárka informovala o šiestich miliardách eur vyčlenených na dodatočné výdavky spojené s ubytovaním 800 000 žiadateľov o azyl, ktorých príchod sa očakáva do konca roka. V českých médiách sa spomínajú nádejné slová Merkelovej, podľa ktorých pokiaľ integrácia prebehne dobre, prinesie skôr príležitosti než zisk. Pre migrantov pozitívny prístup nemeckej kancelárky otvára brány lepšieho života priamo v Nemecku. "To, čo dnes zažívame, je niečo, čo nás zamestná a v najbližších rokoch zmení našu krajinu. Chceme, aby táto zmena bola pozitívna, a veríme, že to dokážeme.“ uviedol slová Merkelovej DenníkN . Začiatkom septembra 2015 Francois Hollande potvrdil, že Francúzsko je pripravené prijať 24 000 utečencov a znovu potvrdil, že celá EÚ sa musí dohodnúť a rozdeliť si počty utečencov, pretože, ako zdôraznil, Francúzsko nie je pripravené prijať väčší podiel utečencov vzhľadom na ekonomickú a demografickú situáciu, v ktorej sa nachádza. Tiež vyzval k solidarite medzi členskými štátmi EÚ. Podľa prieskumov verejnej mienky 55% Francúzov nesúhlasí s priznaním statusu utečenca ďalším migrantom a so zjednodušením procesu získania azylu. Angela Merkelová 9. septembra 2015 konkretizovala nemeckú pozíciu. Povedala, že utečenci sa musia integrovať do nemeckej spoločnosti , naučiť sa po nemecky, aby sa mohli zamestnať. Na obvinenie, že umožnila prístup priveľa utečencom , 15. septembra reagovala nasledovne: "Ak sa teraz musíme začať ospravedlňovať za ukazovanie priateľskej tváre v reakcii na núdzové situácie, potom toto nie je moja krajina ." ( Spiegel ) Angela Merkelová a Francois Hollande spoločne vystúpili pred Európskym parlamentom 7. októbra 2015 . Opäť zdôraznili, že EÚ musí byť v otázke utečeneckej krízy jednotná a že je nutné reformovať spoločnú azylovú politiku EÚ. " Nesmieme sa stať korisťou so sklonom chcieť riešiť tieto problémy na národnej úrovni ," povedala Angela Merkelová . " Musíme, naopak, konať spoločne ." Otvorene povedala, že Dublinské nariadenie je prekonané, pretože "keď čelí výzvam súčasnej situácie na našich vonkajších hraniciach, samo nepreukazuje realizovateľnosť" Rakúsky kancelár Werner Faymann na začiatku septembra povedal, že Rakúsko bude nasledovať politiku Nemecka a prijme zodpovednosť za utečencov prichádzajúcich z Maďarska. 14. septembra sa objavila správa, že Rakúsko povolá svoju armádu ako asistenčný dozor na hraniciach s Maďarskom. V interview pre denník Spiegel (14. september) obhajoval Faymann konanie A. Merkelovej, pričom povedal , že "Nemecko, Rakúsko a Švédsko si narozdiel od väčšiny členských štátov EÚ uvedomujú, že utečenci utekajú pred vojnou". Naopak, odsúdil konanie V. Orbána (prirovnal maďarské zaobchádzanie s utečencami k deportáciam počas 2. svetovej vojny) a jeho šírenie strachu medzi populáciou. Svoj súhlas s Merkelovou potvrdil v interview 11. októbra , pričom zdôraznil potrebu riešiť problémy spôsobujúce utečeneckú krízu priamo v miestach ich vzniku. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

vyzývala

Francois Hollande

kvót

integrácia

DenníkN

Francois Hollande

integrovať do nemeckej spoločnosti

priveľa utečencom

Spiegel

Európskym parlamentom 7. októbra 2015

kancelár Werner Faymann

armádu

povedal

zaobchádzanie

11. októbra


Článok 34. ústavy, ale najmä odsek 3, ktorý hovorí, že výkon práv príslušníkov menšín sa nesmie diať na úkor majoritného obyvateľstva alebo integrity územia.

Ústavy SR


Sám minister financií musel pod týmto tlakom priznať, že o tejto bankovej dani uvažuje a pripúšťa ju v rámci, v rámci harmonizovaného prístupu, ale medzi tým ju zaviedlo desať krajín. Posledne Rakúsko.

Na stránke banky.sk je uvedené, že "Úplne prvé zaviedlo bankovú daň Švésko, a to už koncom roka 2009. Nasledovalo Maďarsko, ktoré svoj systém pustilo 27. septembra minulého roka. Od 1.januára tohto roku musia banky platiť špeciálnu daň aj v Rakúsku, Francúzsku, Nemecku, Portugalsku a vo Veľkej Británií." Spolu to predstavuje iba sedem krajín.

banky.sk


Ale ešte k tej nezamestnanosti, za október tých 13,7 %, to je 406 tisíc ľudí. ... tých 406 tisíc ľudí bez práce, to nie je číslo, to sú konkrétne osudy.

Radoslav Procházka hovorí zrejme o celkovom počte evidovaných uchádzačov o zamestnanie (UoZ, pozn.). Podľa údajov ÚPSVaR bol celkový počet UoZ za mesiac október 2013 (posledné dostupné údaje, pozn.) na úrovni 402 505 a za mesiac september to bolo 406 498. Keďže R. Procházka sa snaží uviesť presné číslo, pričom hovorí o mesiaci október, výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože údaj 406 tisíc je neaktuálny, resp. nesprávny (platí pre mesiac september, avšak nie október, pozn.).

ÚPSVaR


Už viaceré polície iných krajín západných sa ozvali, že chcú mať k dispozícií priebeh tej akcie kvôli svojim výcvikovým cieľom. Čiže v  tomto ten zásah bol podľa mňa správny.


V trenčianskej nemocnici zakúpili porovnateľné CT aj s reálnymi nákladmi za 2,7 mil. eur - za túto sumu kúpil Žilinský kraj CT dve a ešte ušetril viac ako štyristotisíc eur!

Žilinský kraj nakúpil dva CT prístroje za približne rovnakú sumu ako jeden prístroj v Trenčíne (neušetril 400 tisíc eur), navyše bol tento nákup po započítaní všetkých reálnych nákladov o viac ako 800 tisíc eur drahší ako najlacnejšia ponuka, ktorú Žilinský kraj dostal. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Juraj Blanár porovnáva nákupy CT prístrojov ako obhajobu voči obvineniam z predražených nákupov CT v Žilinskom kraji. Dva spomínané CT prístroje sú pre nemocnice v Trstenej a Liptovskom Mikuláši. Pozrime sa na priebeh oboch obstarávaní: Nemocnica v Trenčíne nakúpila v roku 2010 CT za 2,3 milióna, spolu s ním kúpila nový RTG prístroj Chiralux 2 za 466 238 eur. Nákupy CT v Žilinskom kraji v roku 2011 by stáli o viac ako 400 tisíc eur menej, ale iba so započítaním ceny RTG prístroja pre Trenčiansky kraj, ten však nie je súčasťou CT. Županovi Blanárovi je taktiež vyčítané, že umelo nastavil podmienky pre získanie zákazky tak, aby mohla vyhrať firma, ktorá po spočítaní všetkých nákladov neponúkne najnižšiu sumu. Zákazku síce vyhrala firma INTES Poprad z dôvodu najnižšej kúpnej ceny, na ktorú kraj kládol najväčší dôraz. Avšak, kým zvyšné dve súťažiace firmy ponúkli pozáručný servis takmer zadarmo, INTES Poprad si vyžiadal viac ako 1,5 milióna eur. Pozáručný servis ale v bodovaní pri získaní zákazok nezavážil tak, ako kúpna cena, preto zákazku získala INTES Poprad za celkové reálne náklady 2, 272 milióna eur, čo je o 824 999,9 eur viac ako najlacnejšia ponuka od firmy Siemens. Juraj Blanár neušetril pri kúpe CT prístroja, navyše je táto kúpa kritizovaná ako extrémne predražená.

obhajobu Dva nakúpila nastavil vyžiadal ponuka


A dokonca aj vo svojich materiáloch (BSK, pozn.) uvádzate, že je spustená len jedna trasa Bratislavskej integrovanej dopravy, a že to vlastne celé nefunguje.

Monika Flašíková-Beňová hovorí o spustení jednej “trasy” avšak správne by bolo uvádzať spustenie “prvej etapy”. Použitie výrazu “jedna trasa” namiesto "prvej etapa" vytvára dojem, že doteraz zrealizovaná časť projektu má len malý alebo zanedbateľný význam. Takéto tvrdenie považujeme za snahu o vylepšenie argumentačnej pozície, a preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci. bid.sk : “Integrovaný dopravný systém v Bratislavskom kraji (IDS BK), doteraz známy aj pod menom Bratislavská integrovaná doprava (BID), je systém dopravy, kde viacerí dopravcovia vzájomnou spoluprácou vytvárajú pre cestujúceho spoločnú dopravnú a tarifnú ponuku. Cestujúcemu tak ponúkajú spoločný cestovný lístok, … “ bid.sk : “... od 1. júna 2013 sa zavádza I. etapa (IDS BK). V I. etape dochádza k tarifnej integrácii troch dopravcov prevádzkujúcich verejnú osobnú dopravu na území hl. mesta Bratislavy a v regióne Záhorie.” Nebola teda spustená jedna trasa ale etapa. Pri pohľade na Schému zón IDS BK (.pdf) zistíme, že v súčastnosti možno hovoriť o viacerých železničných a autobusových trasách v rámci IDS DK.

bid.sk

bid.sk

Schému zón IDS BK


Jedná sa o rozpočte, ale tie kľúčové zákony, ktoré budú mať dopad na občanov tie sa už proste prijali a ten váš malý vynález skazy, ktorý ste si skonštruovali proste dopadne na chrbáty ľudí, lebo im nakladáte a vy, vy pomenúvate samozrejme jednotlivosti ako nárasty cien v jednotlivých oblastiach, ale to dopadne v celku na tých ľudí či zvyšovanie DPH...

Vláda schválila návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov.

návrh zákona


Ale pri verejnom obstarávaní len pripomeniem 4 kontrakty, ktoré boli podpísané prechádzajúcou vládou a ktoré som podpisoval na výstavbu 4 úsekov na diaľnici 700 miliónov eur rozdiel.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti viackrát ( V politike , 23. januára 2012).J. Figeľ hovorí o štyroch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

V politike
SME,
Svinia-Fričovce


Som 10 rokov zástupca podnikateľov Slovenska. Zastupujem slovenských podnikateľov od roku 2004

Z dostupných zdrojov vyplýva, že Ján Oravec bol zvolený za prezidenta Združenia podnikateľov Slovenska v októbri 2003 (vlastný životopis Oravca, INEKO ). Zástupcom podnikateľov Slovenska je teda už viac ako 10 rokov. Ako prezident ZPS má za úlohu zastupovanie a obhajovanie záujmov podnikateľov v sociálnom dialógu a schvaľovaní legislatívy. Okrem toho, od roku 2004 Oravec zastupuje a obhajuje záujmy slovenských zamestnávateľov v rámci Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru.

životopis INEKO


...Európska únia (...) začala konať ešte na jeseň 2009, kedy spustili takzvaný infridgement proces, teda také to zisťovanie, na jar 2010, pred 6 rokmi dospeli k záveru, že Gréci jednoznačne porušujú v množstve bodov schengenskú zmluvu

Podla správy Európskej komisie boli v Grécku v roku 2009 aj v roku 2010 zaznamenané problémy v oblasti migracnej politiky. V týchto rokoch prebiehal aj takzvaný infringement proces, ktorý mal preverit uplatnovanie práva na azyl. Záverom infringementu bolo zistenie, že Grécko porušilo 2 clánky Európskeho dohovoru o ludských právach v súvislosti s migracnou politikou a vo viacerých bodoch nedodržalo pravidlá Schengenskej zmluvy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf pdf pdf pdf pdf


Tri roky klesali nehody počas nášho vedenia.

Počet nehôd podľa ročenky ministerstva vnútra za jednotlivé celé ročné obdobia vlády Roberta Fica: 2007: 61 071 2008: 59 008 2009: 25 989

ročenky


V situácii, kedy Slovensko má 400 tisíc nezamestnaných...

Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny hovorí o čísle 402 518 evidovaných nezamestnaných osôb na Slovensku ku koncu mesiaca september 2012. Novšie údaje zatiaľ nie sú k dispozícii, výrok však napriek tomu hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny


Najskôr by som pánovi predsedovi povedal, on to nemá rád, ale mu to zopakujem, nikdy za nič neniesol zodpovednosť. Za nič, nikdy, ani keď bol štyrikrát súčasťou vládnej koalície a sa mu ľahko rozpráva.

Béla Bugár bol celkovo členom strany z vládnej koalície 6-krát, z toho 4-krát v priebehu existencie samostatnej Slovenskej republiky. Ani v jednej vláde síce nebol ministrom, no dvakrát bol podpredsedom parlamentu. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. Béla Bugár je poslancom NR SR od roku 1990. Svoju politickú kariéru začal v strane Maďarského kresťanskodemokratické hnutia(MKDH), kam patril do roku 1998. MKDH bola po voľbách v roku 1990 a 1992 súčasťou koalície s ďalšou maďarskou stranou Spolužitie, v roku 1994 sa pridala aj strana MOS a vytvorili Maďarskú koalíciu.

politickú kariéru
voľbách
SMK-MKP
1998
koalíciu
MOST-HÍD
koalíciu


Niečo naznačil predseda parlamentu nedávno, keď povedal, že už aj vrabce čvirikajú, že si chce založiť (prezident Kiska, pozn.) vlastnú politickú stranu

Andrej Danko 13. novembra 2016 povedal v diskusnej relácii TA3 na adresu prezidenta nasledovné: "... a možno sa častom dostaneme k tomu, čo už si vrabce čvirikajú, že z pozície prezidenta by chcel byť lídrom politickej strany. " Výrok premiéra Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

TA3
TREND
Denníka N
Postoj


To určite nie, ale viete, ja si myslím, že práve to, že sme to povedali pred mesiacom a pol ešte v decembri niekedy v strede decembra, že ho ideme meniť nielen rokovací poriadok, ale ideme meniť aj zákon o prokuratúre, generálnej prokuratúre a fakticky ten, ktorý ide do ďalšieho kola volieb už bude vedieť do čoho ide.

Myšlienku o zmene voľby generálneho prokurátora na verejnú a teda i rokovacieho poriadku priniesli médiá už 2.12. 2010. Koalícia sa v priebehu decembra dohadovala ako túto zmenu prakticky zabezpečiť.

priniesli dohadovala


Preberáme 7 alebo 8 ľudí, ktorí budú u nás rehabilitovať po zraneniach (v súvislosti so situáciou na Ukrajine, pozn.)

Slovenská republika ponúkla Ukrajine humanitárnu pomoc a možnosť rehabilitácia zranených občanov na území Slovenskej republiky. Informovala o tom TASR 3. marca 2014 po stretnutí Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky, ktorej zasadnutia sú neverejné. Je možné, že práve na tomto stretnutí bola uvedená presnejšia informácia koľko zranených Ukrajincov preberáme. O poskytnutí humanitárnej pomoci rozhodli už na zasadnutí Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky 21. februára 2014. Podľa ministerstva zdravotníctva, boli vyčlenené prostriedky pre 20 protivládnych demonštrantov , ktorí budú mať možnosť využiť liečebno - rehabilitačné pobyty. Demagog.SK nezistil presný počet ľudí, ktorých už Slovenská republika prebrala. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

TASR
zasadnutí
20 protivládnych demonštrantov


Rušenie štátnych sviatkov. Áno, je to jedna z tém, ktorá bola nastolená. Je zakotvená aj v programovom vyhlásení vlády, ale čo je podstatné, so súhlasom všetkých partnerov sociálnych.

V programovom vyhlásení vlády na roky 2012-2016 (pdf) sa naozaj spomína rušenie niektorých štátnych sviatkov, ako tvrdí Ján Richter: "Vláda posúdi nadštandardne vysoký pocet štátnych sviatkov a volných dní a za podmienky jednotnej dohody so sociálnymi partnermi predloží návrh na ich primerané zníženie."

spomína SITA


Tak on zneužije 400-tisíc ľudí na Slovensku, aby mu dali podpis na referendum, ktorého otázky sú súčasťou aj programového vyhlásenia vlády a dajú sa riešiť štandardným legislatívnym spôsobom.

Štyri otázky referenda sú už v programovom vyhlásení novej vlády, nie všetkých šesť ako by mohlo z tvrdenia P. Pašku vyplývať.

sú


Vláda R. Fica: Zníženie DPH na lieky a na knihy Vláda I. Radičovej: Plošné zvýšenie DPH a spotrebných daní

Údaj o znížení daní na knihy a lieky je pravdivý. Daň na tieto tovary sa znížila o 9 percent. bodov z pôvodných 19% na 10%. Druhá časť uvedených údajov je rovnako pravdivá, aj keď nesúvisiaca s DPH na lieky a knihy. Od začiatku 2012 DPH platí zvýšená 20%-ná daň. Spotrebné dane sa zvyšovali postupne už od roku 2010. Napríklad pri spotrebnej dani , zatiaľ čo daň za pivo bola zvýšená o 50% . V zvyšovaniu dochádzalo aj v roku 2011. INEKO : Od roku 2007 vláda zaviedla nižšiu, 10%-tnú sadzbu DPH na lieky a zdravotnícke pomôcky, od roku 2008 tiež na knihy a tlačoviny. Dovtedy platila jednotná 19%-ná daň. RÚZSR : Základná sadzba dane z pridanej hodnoty (DPH) sa od začiatku budúceho roka dočasne zvýši o jeden percentuálny bod na 20 %. Zároveň sa zruší znížená sadzba DPH vo výške 6 %, ktorá sa uplatňuje na predaj potravín z dvora. Na lieky, zdravotnícke pomôcky a knihy sa bude pritom aj naďalej uplatňovať znížená 10-percentná sadzba DPH. Pravda, 30.november 2011: Spotrebná daň z tabakových výrobkov by sa mala zvýšiť v prvom kroku od 1. februára 2012 a následne od začiatku marca 2013. Konkrétne špecifická časť spotrebnej dane z cigariet by mala v budúcom roku stúpnuť z 55,7 eura na 58 eur na tisíc kusov a minimálna sadzba dane z 85 eur na 88,5 eura na tisíc kusov cigariet. Rovnako sa od februára 2012 upravuje aj spotrebná daň z tabakových výrobkov. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

INEKO

RÚZSR

Pravda,


Tu nejde o to, aby ich (nezamestnaní, pozn.) nosili na úrad práce nejaké formálne potvrdenia o tom, že si niekde hľadali prácu. To (nosenie formálnych potvrdení na úrad práce, pozn.) pani Tomanová zaviedla, za môjho pôsobenia to tak nebolo.

Je pravdou, že povinnosť pravidelne nosiť na úrad práce potvrdenie o tom, že nezamestnaný si aktívne hľadá prácu zaviedla ministerka V. Tomanová v novele zákona z roku 2008.

Ľ. Kaník bol ministrom práce sociálnych vecí a rodiny v období 2002-2005.

Server SME.sk dňa 3.4 2004 uviedol v rámci článku Čo úrady v rámci tzv. konktaktiu robia nasledovné:

"kontrolujú, či si uchádzač o zamestnanie plní povinnosť aktívne si hľadať zamestnanie. Uchádzač to preukazuje buď tlačivom ústredia práce (potvrdenie o hľadaní zamestnania na účely ÚPSVR), alebo žiadosťou o prijatie do zamestnania, prípadne iným dokladom, že si u konkrétneho zamestnávateľa hľadal zamestnanie,"

Je pravdou, že povinnosť pravidelne nosiť na úrad práce potvrdenie o tom, že nezamestnaný si aktívne hľadá prácu zaviedla ministerka V. Tomanová v novele zákona 139/2008 Z.z . Konkrétne išlo o úpravu, že nezamestnaný sa musí osobne preukazovať aktívne hľadanie práce najmenej raz za kalendárny mesiac.

59. V § 34 odsek 5 znie: „(5) Uchádzač o zamestnanie je povinný aktívne si hľadať zamestnanie a aktívne hľadanie zamestnania osobne preukazovať úradu najmenej raz za kalendárny mesiac v termíne a na mieste určenom úradom .“. V pôvodnej úprave zákona o službách zamestnanosti z decembra 2003 sa aktívne hľadanie práce upravovalo nasledovne:

§ 34 odsek 5 znie:

"(5) Uchádzač o zamestnanie je povinný aktívne si hľadať zamestnanie tak, aby toto hľadanie bolo preukázateľné."

To znamená, že v pôvodnej úprave nebola podmienka preukazovať aktívne hľadanie práce v určitom časovom intervale, no kontrolóri si takého potvrdenie mohli pri kontrole vyžiadať. Inými slovami, pravidelné nosenie (mesačný interval) potvrdení o aktívnom hľadaní práce na úrad práce zaviedla Tomanová.

Čo úrady v rámci tzv. konktaktiu robia
139/2008 Z.z
pôvodnej úprave zákona


Čo sa týka cestnej infraštruktúry, my dávame niekoľko miliónové zákazky veľkým spoločnostiam, ktoré si cenu práce zdvojnásobujú.

Podarilo sa nám nájsť jeden príklad, ktorý zodpovedá interpretácii Lukáša Sisáka. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Denník pluska.sk prichádza s prípadom predraženej štátnej zákazky. Štát po ťažbe štrku na výstavbu úseku diaľnice Sverepec - Vrtižer nezakopal jamy. Váhostav tvrdí, že povinnosť zakopať jamy v zmluve nemali a ani za to vraj nedostali zaplatené. Preto vznikol podľa informácií TV Markíza dodatok. Vyplýva z neho, že za meter kubický zeminy dostane Váhostav viac ako 15 eur, čo celkovo činí maximálne okolo šesť miliónov eur. Samotný Váhostav si na prácu najal inú firmu, tvrdí TV Markíza a dopĺňa, že z akceptačného listu vyplýva, že tá je to ochotná urobiť za 5,5 eura na meter. Teda dohromady za niečo vyše dvoch miliónov eur. Váhostav napokon s touto firmou pracovať nebude. "Nemohli sme už akceptovať pôvodne nami vybranú firmu, pretože nespĺňala technické parametre, ktoré sú určené v tejto zmluve," vysvetlil opäť hovorca firmy. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pluska.sk


Medzi prioritami vlády bude aj zriadenie detenčného ústavu ako špeciálneho zariadenia pre zabezpečenie starostlivosti o duševne chorých, ktorí si vyžadujú osobitné podmienky pre ochranu ich samých, ako aj verejnosti

Vláda 30. marca 2017 schválila dostavbu detenčného ústavu pri Psychiatrickej nemocnici v Hronovciach. Detenčný ústav by mal začať fungovať v roku 2020-2021. Sľub preto hodnotíme ako splnený. Detenčný ústav je zdravotné zariadenie strážené príslušníkmi Zboru väzenskej a justičnej stráže. Určené sú pre páchateľov trestných činov, ktorí trpia psychickou poruchou, prípadne sexuálnou deviáciou. V súčasnosti sú na Slovensku ľudia, ktorí by mali patriť do takýchto zariadení umiestňovaní vo väzení, alebo v psychiatrických liečebniach.Takéto zariadenia však pre nich nie sú vhodné, pretože nie sú pod s dohľadom lekárov aj dozorcov. Zriadenie detenčného ústavu, ktorý sa mal postaviť v Hronovciach, podpísal ešte v roku 2006 vtedajší minister zdravotníctva Zajac a minister spravodlivosti Lipšic. Na tento ústav bolo vyčlenených 127 mil. korún. K jeho dostavbe v roku 2011 však nedošlo kvôli problému s verejným obstarávaním a peniaze naň prepadli. Vláda 30. marca 2017 odsúhlasila zriadenie detenčného ústavu v Hronovciach, ktorý by mal stáť hneď vedľa psychiatrickej liečebne. Ústav by mal mať kapacitu 75 miest. Pravda uvádza, že detenčný ústav v Hronovciach by sa mal začať stavať v druhej polovici roku 2017 a mal by začať fungovať od konca roku 2020, prípadne od roku 2021. Investičné náklady sú odhadované na 15 534 000 eur. Minister financií Kažimír po minuloročnom schválení rozpočtu vyhlásil, že „ detenčné centrum musíme postaviť a musíme prestať o tom rozprávať “. „ Keď bude dohoda, budú peniaze okamžite uvoľnené. “ Minister ráta v budúcnosti aj s postavením ďalšieho zariadenia pri väznici v Rimavskej Sobote. Výstavba detenčného centra na Slovensku spadá pod pôsobnosť ministerstva zdravotníctva. Súdni psychiatri však v roku 2015 organizovali petíciu a požadovali v nej, aby detenčné ústavy spadali pod rezort spravodlivosti. Podľa nich má stráženie nebezpečných ľudí spadať pod justíciu a teda pod ministerstvo spravodlivosti tak isto, ako je to v Česku, v Rakúsku a v Maďarsku. V Českej republike v súčasnosti fungujú dva detenčné ústavy- v Opave a v Brne. Model, ktorý máme na Slovensku uplatňuje napríklad Veľká Británia a Írsko. Podľa odborníkov nám anglosaský právny systém nie je taký blízky, ako kontinentálny uplatňujúci sa v okolitých krajinách. Vtedajší minister spravodlivosti Borec však tvrdí, že súčasné nastavenie na Slovensku je v poriadku. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Vláda Detenčný Vláda Pravda petíciu Českej Borec


Nastalo vyvlastňovacie konanie a v tomto vyvlastňovacom konaní 97% ľudí prijalo peniaze od štátu vo výške trhovej ceny plus 20% bonus. Ostali 3%. Áno, je to zhruba 1300 ľudí, tak to viedlo ministerstvo dopravy, u ktorých beží vyvlastňovací proces a ktorí sa raz skončí na súde a dostanú svoje peniaze.

Na portáli aktuálne.sk sa uvádza, že ide o 40 tisíc ľudí, ktorých majetku sa spor týka, z čoho približne 1036 nepristúpilo na to, aby pozemok predali štátu za 1,2-násobok trhovej ceny, čo sú približne 3% ľudí, ktorí sa so štátom nedohodli. Čas.sk uvádza, že ide o 1300 vlastníkov, ktorých bude treba odškodniť. To je 3,25%, čo môžeme zaokrúhliť na 3%. Robert Fico hovoril v O5M12 na STV o 10%, pravdu má Marek Maďarič.

aktuálne.sk

Čas.sk


...redaktori tohto denníka sa nechali počuť, že budú písať dovtedy, pokiaľ Chren nepadne, a to pre mňa znamenalo úplnú diskreditáciu tohto denníka.

J. Droba používa tvrdenie, s ktorým už operoval aj R. Sulík . Ten spomínal, že mediálnemu poradcovi R. Mervovi mali toto tlmočiť zástupcovia denníka SME K. Čikovský a M. Kostolný. Keďže sa malo jednať o uzavretú skupinu ľudí, ani toto tvrdenie nie je overiteľné.

R. Sulík


Štandardne sa štátny rozpočet začína pripravovať vo februári, v apríli sú prvé odhady a následne sa pripravujú zákony, ktoré by mali predchádzať prípadným zmenám v súvislosti so štátnym rozpočtom...

Na podobný problém upozornil I. Mikloš v relácií V politike (12.9.) a rovnako tak v relácií Na Telo (3.10.). Mikloš vtedy kritizoval nezverejnenie daňovej prognózy a východísk štátneho rozpočtu, ktoré sa zvyčajne pripravujú už v prvej polovici roka. Podľa základného metodického rámca pre tvorbu rozpočtu verejnej správy MF SR zo dňa 30.05.2008 sa východiská štátneho rozpočtu spravidla predkladajú do konca marca ( "...sekcia rozpočtovej politiky, ktorá v období od 15. februára do konca marca spracuje návrh východísk rozpočtu verejnej správy a predloží tento návrh na rokovanie vlády" ), no na stránke MF SR dodnes figurujú len rámcové dokumenty z roku 2009 t. j. návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2010-2012 zo dňa 21.04.2009, čo explicitne potvrdzuje Miklošovo tvrdenie o nepripravenosti východísk štátneho rozpočtu.

V politike

Na Telo


To, že niektoré krajiny to zaviedli (zdanenie bánk, pozn.), zaviedli to také krajiny, ktorých banky utrpeli výrazne svetovou finančnou krízou a museli ich sanovať krajiny.

Podľa informácií portálu banky.sk sa vlády Francúzska, Cypru, Nemecka, Maďarska, Portugalska, Švédska a Veľkej Británie dohodli na zavedení bankovej dane. Daň je už účinná vo všetkých zmienených krajinách okrem Cypru. K sanácii bánk pristúpila Veľká Británia , Francúzsko , Nemecko , Maďarsko , Švédsko . O tom, že by k takýmto krokom pristúpilo Portugalsko a Cyprus sme informácie nenašli. O podobnej dani uvažujú aj Spojené štáty, ktoré taktiež zachraňovali banky.

banky.sk
Veľká Británia
Francúzsko
Nemecko
Maďarsko
Švédsko


Matoviča, ktorému poslanci vždy v polovici odišli. Tak ako aj v tomto, aj v minulom volebnom období.

Hnutie Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti (OĽANO) Igora Matoviča bolo založené 11. novembra 2011. Do parlamentu sa dostalo už po ďalších voľbách, pričom vo volebnom období 2012-2016 stratilo v poslaneckom klube päť poslancov zo 16, jedného získalo. Vo volebnom období 2016-2020 hnutie stratilo až deväť poslancov z 19, aktuálny počet poslancov v klube je teda desať. V oboch prípadoch títo poslanci odchádzali postupne počas celého volebného obdobia. Keďže duch povedaného sedí, hodnotíme tvrdenie Bélu Bugára ako ešte pravdivé. Vo volebnom období 2012-2016 získalo OĽANO 16 mandátov. V tomto volebnom období stratilo päť poslancov, pristúpil k ním Daniel Lipšic . Poslanecký klub priebežne opúšťali Alojz Hlina (október 2012), ktorý prešiel ku KDH, Mária Ritomská (november 2013), Mikuláš Huba (máj 2014), Miroslav Kadúc (november 2015) a nakoniec Štefan Kuffa (december 2015). Konečný počet poslancov v klube sa teda ustálil na čísle 12. Vo volebnom období 2016-2020 získalo OĽANO 19 mandátov. Aktuálny počet členov poslaneckého klubu OĽANO je desať . Hnutie postupne opustili Oto Žarnay, Viera Dubačová (obaja február 2017), Richard Vašečka (február 2018), Alan Suchánek (jún 2019), Veronika Remišová, Elena Červeňáková, Soňa Gáborčáková, Jozef Lukáč a Anna Verešová (jún 2019).

Daniel Lipšic

Alojz Hlina

Mária Ritomská

Mikuláš Huba

Miroslav Kadúc

Štefan Kuffa

desať

Oto Žarnay, Viera Dubačová

Richard Vašečka

Alan Suchánek


Hromadu poslancov Fideszu boli pri, keď prisahali gardisti, maďarskí gardisti na námestí v Budapešti pod oknami prezidentského paláca do rúk bývalého ministra obrany. Bolo tam hromadu poslancov z Fideszu.

Podľa Pravdy šlo o jednu poslankyňu Fideszu.

Podľa Pravdy


Jedenásť odobraných štátnych občianstiev Slovenskej republiky bolo v Spolkovej republike Nemecko, kde Spolková republika Nemecko, pokiaľ sa ten, kto si požiada o štátne občianstvo Spolkovej republiky Nemecko, tak sa musí vzdať svojho vlastného občianstva.

Správa SITA z dňa 14. februára 2011 uvádza, že už 32 ľudí stratilo slovenské občianstvo, z toho 12 ľudí prijalo nemecké občianstvo. Nemecko neumožňuje dvojité štátne občianstvo.

SITA neumožňuje


Na zdravotných odvodoch si vyberiete 50 miliónov eur a na tejto dani z dividend vyberiete 110. Čiže viacej vyberiete od ľudí.

Cieľom navrhovanej právnej úpravy zrušenia zdravotných odvodov a obnovenia dane z dividene je zvýšiť príjem do štátneho rozpočtu. Je pravdou, že sa na dani z dividend vyberie viac peňazí od ľudí ako pri odvodoch, ale čísla Richarda Sulíka nie sú presné. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

návrh zákona
zrušená
bola pôvodne
dôvodovej správy
médiá
blogovom príspevku


Zazneli v médiách aj z úst pani ministerky určité čísla. Napríklad, že za uplynulé roky si súkromné zdravotné poisťovne vyplatili alebo majú zisk, nie vyplatili, okolo 500 miliónov eur. Pani ministerka, viete, že 400 miliónov z týchto 500 miliónov eur je v podstate navýšenie hodnoty dôvery pri fúzií s Apolom a ten reálny zisk zo zdravotnej starostlivosti je menší.

Exminister zdravotníctva I. Uhliarik hovorí pravdu v prípade tvrdenia o zisku súkromných zdravotných poisťovní. Podľa agentúry SITA bol v materiáli, ktorý v júli 2012 prerokovávala vláda uvedený zisk súkromných zdravotných poisťovní za obdobie 2006 až 2012 vo výške 558,6 mil. eur. Toto číslo potvrdila pre Pravdu aj ministerka zdravotníctva Z. Zvolenská (29. 8. 2012): " V rokoch 2006 až 2011 dosiahli súkromné zdravotné poisťovne zisk vo výške pol miliardy eur, čo je v starej mene viac ako 16,5 miliardy korún " Pravdivé je i druhé tvrdenie, ktoré poukazuje na hodnotu súkromnej poisťovne. 31 decembra 2009 kúpila súkromná zdravotná poisťovňa Apollo poisťovňu Dôvera, pričom po zlúčení zostal ponechaný pôvodný názov jednej z nich-Dôvera. Znalecký posudok po kúpe určil Dôvere o 470 mil. eur vyššiu hodnotu ako mala pred predajom, pričom nepribudli peniaze ani majetok. Vysvetlením bolo, že sa ocenila aj hodnota poistného kmeňa. Táto suma bola v účtovníctve hospodárskym výsledkom, bez nej by nebol reálny zisk súkromných poisťovní za obdobie piatich rokov takmer 600 mil. eur, ale necelých 100 mil. eur.

SITA
Pravdu
hodnotu
o 470 mil.


40-tisíc voľných pracovných miest len na ústredí práce.

Najaktuálnejšie dostupné údaje o nezamestnanosti a o stave voľných pracovných miest z konca decembra 2016 hovoria o 35 284 voľných pracovných miestach. Decembrové údaje boli zverejnené päť dní po televíznej debate, preto pre úplnosť uvádzame aj údaje za november 2016. Ku koncu novembra sa evidovalo 37 869 voľných pracovných miest ( ÚPSVaR, .zip ). Na stránkach Internetového sprievodcu trhom práce , ktoré pracuje pod Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny je v súčasnosti evidovaných 29 913 voľných pracovných pozícii. Podľa údajov zo ÚPSVaR bolo 40 628 pracovných miest voľných v októbri ( ÚPSVaR, .zip ). Richterove tvrdenie nie je pravdivé vo svetle decembrových, ani vo svetle novembrových údajov. Ide preto o nepravdivý výrok.

ÚPSVaR sa v októbri pre portál aktuality.sk vyjadrilo, že eviduje 43-tisíc voľných pracovných miest, pričom pracovný portál Profesia.sk na trhu ponúka viac ako 58-tisíc pozícií.

Voľné pracovné miesta, o ktorých Ján Richter hovorí a sú evidované na Úrade PSVaR alebo v systéme ISTP - Internetový sprievodca trhom práce, ktorý úrad uviedol do prevádzky v novembri 2013. Ide o novovytvorené pracovné miesta alebo existujúce neobsadené pracovné miesta. ÚPSVaR poskytuje zamestnávateľom informačné a poradenské služby zamerané na hľadanie vhodného zamestnanca pre konkrétne pracovné miesto. Zamestnávatelia so sídlom mimo územia SR môžu nahlásiť voľné pracovné miesto, ktoré bude zverejnené na portáli EURES (európske služby zamestnanosti). Ide o sieť spolupracujúcich subjektov , ktorých cieľom je uľahčiť voľný pohyb pracovných síl v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru.

Decembrové údaje
ÚPSVaR, .zip
Internetového sprievodcu trhom práce
ÚPSVaR, .zip
aktuality.sk
Úrade PSVaR
ISTP
EURES
sieť spolupracujúcich subjektov


Ty budeš hlasovať za, ostatní traja sa zdržia. Takto mi to povedal, takto to potvrdil aj Martinovi Feckovi, čo je čistá duša.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne medializované vyjadrenie M. Fecka, ktoré by potvrdilo toto Matovičovo tvrdenie. Martin Fecko nám na otázku, či sa tak stalo neodpovedal.


Zoberiem si napríklad nedávnu históriu ohľadne brexitu. Boli na Slovensku aj takí predstavitelia politických strán, ktorí tlieskali tomu, dokonca na Facebooku písali, že hurá, hurá, to by sme mali aj my urobiť.

Výsledok referenda o vystúpení Británie z Európskej únie tzv. Brexit, rozprúdil veľkú vlnu názorov a diskusií aj na slovenskej politickej scéne. K tomuto veľmi dôležitému výsledku, ktorý sa priamo dotýka Slovenska sa veľká väčšina našich politických predstaviteľov postavila s nevôľou a zaujala k tomuto rozhodnutiu britského obyvateľstva negatívny postoj. Avšak našli sa aj také strany resp. ich predstavitelia, ktorí tento krok privítali a podporili. Konkrétne Ľudová strana Naše Slovensko a strana Sme rodina. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Referendum Kotleba Uhrík petíciu videa názor vyjadril


ja som bol v 2006 roku komisárom v Bruseli, ale viem o tom, že tento návrh (rekodifikácia trestného zákona, vypustenie § 128, pozn.) prešiel s podporou Smeru, pretože vláda už mala menšinu a Smer dokázal prehlasovať to, na čom sa dohadovalo. A vy ste hlasovali za.

Výrok Jána Figeľa hodnotíme ako zavádzanie. Ján Figeľ pravdivo informuje o svojom pôsobení v Bruseli, o podpore novely Trestného zákona zo strany Smer-SD i o vtedajšej vládnej koalícii. Zavádza však pri informácii, že samotná strana Smer dokázala prehlasovať spomínanú novelu. Ján Figeľ bol eurokomisárom v rokoch 2004 - 2009, teda aj v r. 2006 . Rovnako pravdivo hovorí i o podpore novely Trestného zákona zo strany Smeru. Za prijatie novely Trestného zákona hlasovalo 117 poslancov , 1 hlasoval proti a 21 sa zdržalo. Z klubu Smer-SD za prijatie tohto zákona hlasovalo 24 poslancov (vrátane Roberta Fica) , nehlasovali 2 a 1 poslanec sa zdržal hlasovania. Treba však podotknúť, že tento návrh zákona by prešiel i bez podpory strany Smer-SD , nakoľko by zaň hlasovalo 93 poslancov . Za prijatie novely sa hlasovalo 20. mája 2005, kedy mala vládna koalícia na čele s Mikulášom Dzurindom v parlamente iba menšinu (70 poslancov).

eurokomisárom
Za prijatie novely Trestného zákona


Nové verejné obstarávanie, pre ktoré sme zmenili zákon, k prvému aprílu 2011 boli upravené podmienky tak, aby sa aj spresnili, aj sprísnili.

Od 1. apríla 2011 sú pravidlá pre verejné obstarávanie prísnejšie . Okrem iných zmien v novele zákona o verejnom obstarávaní došlo aj k nasledovným:

prísnejšie


Povedali sme, že chceme vytvoriť 100-tisíc pracovných miest, len tento rok je to 50-tisíc nových pracovných miest a dnes máme obrovský problém s nedostatkom pracovnej sily...

5. decembra 2015 na slávnostnom sneme strany Smer predstavil Robert Fico tretí sociálny balíček, súčasťou ktorého bolo aj vytvorenie 100 000 nových pracovných miest. Toto opatrenie by malo platiť od roku 2017 v prípade, že Smer aj po parlamentných voľbách 2016 ostane vo vláde. Na základe mesačných štatistík Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny môžeme porovnať stav z konca roka 2015 a súčasný stav. Evidovaná miera nezamestnanosti klesla o 1,55 percentuálnych bodov, celkový počet uchádzačov o zamestnanie evidovaných Ústredím práce sociálnych vecí a rodiny poklesol o 49 128 (počet disponibliných uchádzačov klesol o 40 231, počet nedisponibilných o 8 897). Ak hodnotíme zmeny v celkovom počte uchádzašov, je Ficov výrok pravdivý. Je taktiež pravda, že Slovensko má nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily.

predstavil

Ústredia práce sociálnych vecí a rodiny

nedostatok

uviedol

Úradu práce, sociálnych vecí

Eurostat

Eurostat

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny

Ján Richter

Konfederácia odborových zväzov


Jeho kolegovia zo strany Hlas boli ministrami. On (Peter Pellegrini, pozn.) sám bol predseda parlamentu, minister školstva, bol vicepremiér pre informatizáciu, tak to sa nedá povedať, že oni nie sú súčasť minulosti.

Peter Pellegrini vybudoval svoju kariéru v strane Smer-SD, kde sa z poslaneckého asistenta vypracoval až na premiéra. V roku 2020 Smer-SD opustil a založil, spolu s viacerými bývalými kolegami, stranu Hlas-SD. Medzi najvýznamnejšie tváre novej strany patrili práve odídenci zo Smeru, ktorí v minulosti zastávali významné posty vo vláde. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Peter Pellegrini začal svoje politické pôsobenie v roku 2002, kedy pôsobil ako poslanecký asistent Ľubomíra Vážneho. V parlamentných voľbách v roku 2006 bol už zvolený za poslanca za stranu Smer-SD. Poslancom NR SR sa stal znova aj po voľbách v roku 2010 a taktiež po predčasných voľbách 2012.

Vo volebnom období 2012 - 2016 zastával viacero funkcií. Spočiatku sa stal štátnym tajomníkom Ministerstva financií, následne dočasne pôsobil po demisii vtedajšieho ministra Dušana Čaploviča ako minister školstva, vedy, výskumu a športu. V novembri 2014 nahradil na funkcii podpredsedu parlamentu Pavla Pašku. Vo voľbách v roku 2016 bol opätovne zvolený do Národnej Rady. Od roku 2016 do roku 2018 pôsobil ako podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu a od roku 2018 viedol vládu ako jej predseda.

V roku 2020 založil, spolu so skupinou 11 poslancov, ktorí boli zvolení za stranu Smer-SD, svoju vlastnú politickú stranu - Hlas-SD. Medzi najvýznamnejších predstaviteľov novej strany patrili Richard Raši, ktorý v minulosti pôsobil ako minister zdravotníctva a podpredseda vlády SR pre investície a informatizáciu, Denisa Saková, ktorá pôsobila ako ministerka vnútra, Peter Žiga, ktorý pôsobil ako minister životného prostredia a minister hospodárstva a Ľubica Laššáková, ktorá zastávala funkciu ministerky kultúry.

asistent zvolený pôsobil


V rokoch 2006 až 2010 stúpli mzdy učiteľov o 24 %. Bolo to najviac v tomto volebnom období, stúpli platy učiteľov najviac za celé obdobie od roku 1989. Ako ideme po volebných obdobiach, za vaše úbohé necelé dvojročné obdobie to bolo 1,33 %,

Tvrdenie, že rast počas prvej vlády Róberta Fica bol najvyšší v období od roku 1989, hodnotíme ho ako nepravdivé, keďže počas 2. vlády Vladimíra Mečiara (1994-1998) rástli platy učiteľov o vyše 62%. Minister financií P. Kažimír nešpecifikuje, o ktorých kategóriách učiteľov hovorí. Pristúpili sme teda k porovnaniu miezd pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve, čiže sme nezohľadňovali platy vysokoškolských pedagógov. Nasledujúci graf zobrazuje nami prepočítané priemerné mzdy pracovníkov regionálneho školstva - škôl, od roku 1994 (nakoľko údaje spred roku 1994 nie sú dostupné, resp. sú dostupné iba údaje o priemerných mzdách CELKOM, t.j. vrátane nepedagogických zamestnancov). Údaje, ktoré sme čerpali z dát UIPŠ , nezohľadňujú zamestnancov školských zariadení, materských ani vysokých škôl, ani prostriedky EÚ. Údaje spred roka 2008 boli prepočítané konverzným kurzom 30,126 SKK = 1 €. Ako je na grafe zvýraznené, rast platov počas 1. vlády Róberta Fica bol na úrovni 33% - minister P. Kažimír zrejme nedostatočne pozorne prebral argument svojho kabinetného kolegu Čaploviča, ktorého výrok o raste platov všetkých zamestnancov v školstve (tzn. nielen pedagogických ale i nepedagogických) na úrovni 24% sme overovali pred týždňom. Celkový rast týchto platov počas vlády Ivety Radičovej nie je overiteľný, nakoľko najnovšie publikované dáta sú za rok 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

UIPŠ výrok


Prezident vetoval tie covidové počiny vládnej koalície, ktoré v zásade, za ktoré hlasovali aj poslanci Hlasu.

Prezident Peter Pellegrini vetoval zákon o tzv. covidových amnestiách, ktorý schválil parlament 9. apríla 2025. Zákon pôvodne podporili všetci poslanci a poslankyne strany Hlas-SD. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zákon o covidových amnestiách mal finančne odškodniť osoby, ktoré počas pandémie uhradili pokuty alebo náklady na povinnú karanténu.

V hlasovaní o vládnom návrhu zákona o náprave krívd spôsobených fyzickým osobám v súvislosti s protipandemickými opatreniami (tlač 591, tretie čítanie) bolo prítomných 144 poslancov. Za návrh hlasovalo celkovo 78 poslancov, proti bolo 66. Za návrh hlasoval aj celý poslanecký klub Hlasu, teda všetkých 26 prítomných členov a členiek klubu. Stranu Hlas-SD založil Peter Pellegrini v roku 2020.

Prezident Pellegrini zákon vetoval s tým, že odmieta paušálne odškodňovanie všetkých, ktorí porušili pandemické opatrenia a označil ho za nebezpečný precedens.

Predloženému zákonu a dôvodom, prečo ho prezident vetoval, sme sa podrobne venovali tu .

vetoval odškodniť hlasovalo všetkých založil odmieta tu


V novom programovom období 2014 – 2020 bude sprístupnených až 366,8 miliárd EUR na investície do európskych regiónov, miest a reálnej ekonomiky.

Výrok Moniky Flašíkovej-Beňovej je písomným vystúpením na plenárnej schôdzi Európskeho parlamentu. Informácia, ktorú uvádza pochádza z tlačovej správy Európskej komisie o rozpočtovom rámci EÚ na roky 2014 – 2020: "V rámci reformovanej politiky súdržnosti bude k dispozícii celkovo až 366,8 miliárd EUR na investície do európskych regiónov, miest a reálnej ekonomiky." Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovej správy


Českej republiky majú historicky najvyššiu nezamestnanosť.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 10 februára 2013, Na telo , 10. marca 2013). Podobný výrok overovali aj českí kolegovia z Demagog.cz ( Otázky Václava Moravce , 17. február 2013).

Na telo
Na telo
Otázky Václava Moravce
priniesli
januári
Februárová
novej metodiky


Preložka 1-64 Nitra - Komjatice nie je v silách mesta, pretože je to cesta 1. triedy a správca je Slovenská správa ciesť, podobne ako oprava Chrenovského mosta.

Je pravda, že správcom úseku Nitra - Komjatice je Slovenská správa ciest, pretože úsek je súčasťou cesty prvej triedy I/64. Zadávateľom výstavby Chrenovského mosta však bolo mesto Nitra a nie Slovenská správa ciest. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Cestné komunikácie spravujú jednotliví správcovia komunikácií . Diaľnice, diaľničné privádzače a rýchlostné cesty spravuje Národná diaľničná spoločnosť. Cesty prvej triedy s výnimkou ciest na území mesta Bratislava spravuje Slovenská správa ciest. Cesty druhej a tretej triedy spravujú úrady jednotlivých samosprávnych krajov. Preložka I/64 Nitra - Komjatice spadá pod cestu 1. triedy I/64 (.pdf, s. 20; Wikipedia ), ktorá spája hraničný priechod s Maďarskom so Žilinou a spravuje ju Slovenská správa ciest, o čom svedčí aj tender na túto cestu, ktorého zadávateľom bola SSC. Výstavbu Chrenovského mosta , ktorý v Nitre spája ulicu Slančíkova a Wilsonovo nábrežie, obstarávalo mesto Nitra, ktoré výstabu aj financovalo.

správcovia komunikácií
I/64
Wikipedia
tender
Chrenovského mosta
obstarávalo


Tak aj kolegovia z SDKÚ, ale aj kolega Matovič, ktorý za pár ústupkov vo vzťahu ku brigádnikom bol schopný zrazu podporiť totálnu deštrukciu druhého piliera.

Ľudovít Kaník a Igor Matovič skutočne uspeli so svojimi navrhovanými zmenami zákonami, jeden so zvyšovaním druhého pilieru o 0,25 % od roku 2017 a druhý s úľavami pre brigádnikov pri výške odvodov. Podľa výpisu o hlasovaní o zmenách v druhom pilieri , však napriek tomu za prijatie zákona ako celku nehlasovali, podobne ako zvyšok opozície. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

skutočne
zmenách v druhom pilieri


Strana Smer stratila zo 14 poslancov tam zostal iba jeden.

Rovnaký výrok sme overovali v relácii po 1. kole volieb do VÚC ( O 5 minút 12 , 10. november 2013). Podľa údajov Štatistického úradu SR bol vo voľbách 2013 do zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja zvolený len jeden poslanec za stranu SMER - Peter Fitz za volebný obvod č. 13. Celkovo má zastupiteľstvo 44 poslancov, z toho 34 kandidovalo v posledných voľbách za koalíciu strán SDKÚ - DS, SZ, OKS, SMK-MKP, SaS, MOST-HÍD a KDH. V minulom období (2009-2013, pozn.) bolo v zastupiteľstve BSK skutočne 14 poslancov za stranu SMER resp. koalíciu SMER, ĽS-HZDS, SZS, HZD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
údajov
zastupiteľstve


...naši poľnohospodári ešte stále nedosahujú rovnakú výšku dotácií v niektorých oblastiach, ako poľnohospodári z niektorých iných tých takzvaných "starých" členských štátov Európskej únie.

Flašíková-Beňová správne poukazuje na skutočnosť, že vo výške dotácií v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP) SR stále zaostáva za viacerými krajinami západnej Európy. Príloha (.pdf) jednej zo správ Rady Európskej únie z roku 2011 (uvádzajúca priemerné priame platby zo Spoločnej poľnohospodárskej politiky pre rok 2017) ponúka (v štvrtom stĺpci) prehľad priamych platieb na jeden hektár poľnohospodárskej pôdy. V prípade SR ide o 205,6 eur, čo je nižšie než napríklad Francúzsko (296,2 €), Belgicko (434,8 €), Dánsko (363,1 €), Holandsko (457,5 €), Grécko (383,5 €) či Taliansko (404,1 €).

Príloha vyrokovať grafe zavádza zmenšovanie


Urobil (Čaplovič ako minister školstva, pozn.) aj kus práce napríklad ohľadom centier voľného času napriek tomu, že to boli kontroverzné veci...

Bývalý minister školstva Dušan Čaplovič predložil novelu zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení, ktorú schválili poslanci Smeru v parlamente 20. septembra 2012. Tento zákon obsahoval kontroverzné zmeny financovania centier voľného času, ktoré boli kritizované. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Novelu zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení (. pdf ) z dielne ministerstva školstva schválili poslanci Smeru v parlamente 20. septembra 2012. Novela obsahuje zmenu financovania centier voľného času - peniaze dostanú všetky obce, kde majú deti trvalý pobyt a je len na nich, či na krúžkovú činnosť v inom meste či obci prispejú. Niektoré obce ešte pred začatím platnosti oznámili, že peniaze centrám nedajú. Centrá návrh kritizujú pre neadresnosť, ktorá môže viesť k ich zániku alebo k obmedzeniu ich činnosti. Výrazne , takmer na tretinu, sa navyše znížila dotácia na každé dieťa v CVČ. Nový spôsob financovania centier taktiež nemyslí na mladých nad 15 rokov, za ktorých nebudú dostávať obce peniaze. Novela začala platiť od 1. januára 2013.

zákona pdf schválili peniaze Centrá Výrazne MOST-Híd novelu navrhovala zaniklo TASR


Od 1.5. Nadobudol účinnosť Novela zákona o sociálnych službách.

Novelu zákona 96/2013 Z.z o sociálnych službách , ktorý Ján Richter v relácií spomína bol schválený 20. marca 2013 a nadobudol skutočne platnosť 1. mája 2013. Celé znenie novely zákona možno nájsť na stránkach elektronickej zbierky zákonov . (pdf)

sociálnych službách
zbierky zákonov


Našli sa (peniaze, pozn.) formou toho, že sa nám zlepšil výber dane z pridanej hodnoty, výber z pohľadu hlavne úspešnosti.

Podobný výrok sme už overovali . Výber DPH sa zlepšil ak za kľúčové považujeme zlepšenie pri porovnaní júnovej a septembrovej prognózy IFP. Odhad výberu DPH sa v posledných mesiacoch zlepšil, výber daní je teda úspešnejší. Ak by sme však za rozhodujúce považovali konečnú sumu, ktorá je odhadovaná na výbere DPH na rok 2013 s plánovaným výberom v aktuálnom rozpočte, hodnotenie by bolo problematickejšie.

overovali prognóza


Na Slovensku sa všeobecne hovorí, že 350 000 štátnych zamestnancov. To ale nie sú úradníci. Tam máte sestričky, lekárov, učiteľov, hasičov, policajtov. Úradníkov, tých klasických úradníkov je 88 000. Tento zákone rieši len miestnu štátnu správu, kde ich je 18 000.

Je pravdou, že vo verejnej správe bolo v roku 2012 zamestnaných približne 350 tisíc zamestnancov. Do tohoto čísla sú započítaní všetci zamestnanci, čiže aj verejná služba a policajti, či hasiči. Podľa materiálu Ministerstva vnútra SR k reforme ESO (.pdf) z 25. októbra 2012 uvádza počet zamestnancov štátnej správy na úrovni 88 158 zamestnancov, pričom 18 641 zamestnancov pracuje na v miestnej štátnej správe. Inštitút hospodárskej politiky vydal v roku 2011 dokument s názvom Analýza zamestnanosti a odmeňovania vo verejnej správe v období rokov 2010 až 2012 (.pdf, s.3). uvádza, že na Slovensku pracovalo na úradoch zhruba 350 000 ľudí. Tieto čísla ukazujú ale stav z roka 2010. Štátny rozpočet na roky 2013-2015, ktorý 19. decembra 2012 vyšiel v Zbierke zákonov, obsahuje počty štátnych zamestnancov. Vo verejnej správe bolo v roku 2012 zamestnaných spolu 344 218 osôb. Verejná správa sa ďalej rozdeľuje na (v zátvorke sú uvedené počty zamestnancov): Ústredná správa (161 111) Územná samospráva (175 981) Fondy sociálneho a zdravotného poistenia (7126) Súčasťou Ústrednej správy sú: štátne rozpočtové organizácie (128 037), štátne príspevkové organizácie (10 526), štátne účelové fondy (88), Fond národného majetku (39), Slovenský pozemkový fond (280), verejné vysoké školy (19 666) a ďalšie subjekty (2 475) Zamestnanci v rozpočtových organizáciach (128 037) sa delia na: štátnu službu (38 087), verejnú službu (36 994), hasičov (4 414), colníkov (3 305), policajtov (27 957), vojakov (14 716), ústavných činiteľov (184), sudcov (1 411) a prokurátorov (969) Rozpočet na roky 2013-2015 nevedie presnú štatistiku úradníkov na štátnej úrovni a zamestnancov v miestnej štátnej správe. Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ESO

Štátny rozpočet


To percento (deficitu pozn.) sa znížilo z úrovne cez 2 % na úroveň pod 2 %. To číslo je veľmi sympatické 1, 68 %.

Vzhľadom k tomu, že k roku 2016 ešte nebola vydaná súhrnná výročná správa a teda skutočný deficit ešte nie je známy a preto, že sa nám údaj o 1,68 % deficite, ktorý uvádza Peter Kažimír, nepodarilo v dostupných dokumentoch fakticky overiť, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa súhrnných výročných správ ministerstva financií ( MF SR ) má vývoj hospodárenia verejnej správy SR s ohľadom na deficit verejnej správy v posledných rokoch pozitívnu, t.j. skôr klesajúcu tendenciu, pričom deficit klesal z 4,9 % HDP v roku 2011 až k 2,7 % HDP v roku 2015. Predpoklad o znížení deficitu pod 2 % tak vyplýva až zo schváleného rozpočtu verejnej správy a je stanovený na 1,93 % HDP pre rok 2016. Konsolidovaná bilancia rozpočtu verejnej správy pre rok 2016 počíta s deficitom na úrovni 1,93 % HDP a deficitom 0,88 % HDP pre rok 2017, uvádza to Ministerstvo financií SR v Rozpočte verejnej správy na roky 2016 až 2018 ( .pdf , s. 10). Ak sa rozpočtové plánovanie naplní, oproti predošlým rokom sa bude skutočne jednať o stlačenie deficitu pod úroveň 2 %, keď skutočný deficit v roku 2013 bol na úrovni 2,59 % HDP, v roku 2014 na úrovni 2,87 % HDP a v roku 2015 na úrovni 2,74 % HDP. V prípade analýz hospodárenia verejnej správy pochádzajúcich mimo MF SR sa deficit vyvíja už menej pozitívne. Podľa komentára Národnej banky ( NBS ) Slovensko vykázalo za verejnú správu deficit za rok 2015 vo výške 3,0 % HDP a maastrichtský dlh zaznamenal výšku 52,9% HDP. Slovensko zaznamenalo deficit na úrovni maastrichtského limitu vyplývajúceho z Paktu stability a rastu. Vzhľadom na to, že stanovený limit nebol prekročený, nemala by byť voči Slovensku spustená procedúra pri nadmernom deficite. Pôvodný rozpočtový cieľ vo výške 2,49% HDP bol prekročený až o 378 mil. eur (0,5 p.b. HDP). V porovnaní s rokom 2014 došlo k nárastu deficitu verejnej správy o 0,3 p. b. (282 mil. eur). Štatistika verejných financií vydaná Eurostatom v zásade korešponduje s údajmi, ktoré uvádza NBS, a navyše ponúka porovnanie s ostatnými členskými štátmi EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 01.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

MF SR
rozpočtu
.pdf
NBS
Eurostatom


Napríklad. Juraj Široký, ktorý nielen dokončuje, alebo rekonštruuje hrad, ale aj štadión stavia, aj úseky diaľnic.

Široký sa prostredníctvom Váhostavu má podieľať ako na rekonštrukcii hradu, stavbe štadióna, či úsekov diaľnic.


Tak, ako Cargo dlhodobo za vlády, v ktorej sedel aj tuto pán Mikloš v minulosti, veľmi zle hospodárilo.

Výsledky hospodárenia železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. za roky 2002 - 2006 sú nasledovné: r. 2002 (.pdf): - 477,1 mil. Sk./ - 15 836 818,7 eur * r. 2003 (.pdf): - 4 826,3 mil. Sk./ - 160 203 810,7 eur * r. 2004 (.pdf): - 1 449,6 mil. Sk/ - 48 117 904, 8 eur * r. 2005 (.pdf): - 713,034 mil. Sk/ - 23 668 392,8 eur r. 2006 (.pdf): - 1 998,032 mil. Sk/ - 66 322 512,1 eur *V týchto obdobiach je strata vykázaná za spoločnosť Železničná spoločnosť a.s. (osobná aj nákladná doprava), ktorá sa v roku 2005 transformovala na Železničná spoločnosť Slovensko a.s. (osobná doprava) a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia a.s. (nákladná doprava).


Ak niekto vykrikuje z opozičných lavíc a bol predtým minister zdravotníctva a potom zistíme, že on prenajal na 21 mesiacov za 1,7 milióna eur nejaký stroj

V posledných týždňoch premiér Fico a nový minister zdravotníctva Čislák viac krát spomínali predražené prenájmy zariadení, ku ktorým malo dôjsť za ministra Uhliarika. Pojednáva o tom správa SITA , alebo správa TASR . V tomto konkrétnom výroku sa pravdepodobne jedná o prístroj CT ktorý si plánovala prenajať súkromná nemocnica vo Svidníku za sumu 1,74 milióna EUR. Podľa článku Hospodárskych novín zmluva síce bola podpísaná ministrom Uhliarikom, no k samotnému prenájmu ani čerpaniu peňazí nakoniec nedošlo. Nemocnica si nakoniec vybudovala CT pracovisko za vlastné peniaze. Výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa danej správy minister Uhliarik s prenájmom skutočne súhlasil a nedementoval ho ani vo svojej súčasnej reakcii. O tomto prípade informovala podľa správy TASR aj televízia Markíza Hovorca firmy Svet zdravia Tomáš Kráľ vo vyjadrení pre Hospodárske noviny odôvodnil prenájom CT prístroja tým, že "i šlo o vzdelávací projekt a Brusel definuje, že pri poskytovaní služieb tohto typu nemôžete nakupovať hnuteľný majetok ." Taktiež uviedol, " že projekt nemusel byť predražený. Nemocnica si totiž chcela prenajať špičkové vybavenie a v cene za prenájom mal byť zahrnutý nielen samotný CT prístroj, ale aj počítačové vybavenie, diagnostické stanice a moduly pre cétečko či výučbový softvér ." Článok však taktiež uvádza, že EÚ nepovolila financovanie prenájmu z euro fondov. Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správa SITA
správa TASR
článku
TASR
vyjadrení


„Ja ju považujem za legitímnu.“ To sú jeho vyjadrenia. (Ivana Korčoka ku situácii v Gaze, pozn.)

Ivan Korčok v rozhovore pre portál Refresher o Izraelskej operácii v Gaze povedal: „Ja ju považujem za legitímnu, s ohľadom na ten cieľ, ktorý Izrael deklaruje a to je zničenie vojenskej infraštruktúry Hamasu na území Gazy.“ Odpovedá pritom na otázku, či je odpoveď Izraela legitímna v takej podobe, v akej prebieha a s tým počtom civilných obetí. Korčok zároveň kritizuje Izrael za počet civilných obetí a hovorí, že by sa pridal k medzinárodným apelom, aby Izrael útoky na civilistov zastavil. Pellegriniho výrok hodnotíme ako pravdivý, aj keď uvádza len časť Korčokovho vyjadrenia.

Ivan Korčok sa ku konfliktu v pásme Gazy vyjadril pri viacerých príležitostiach. Vo svojich vyjadreniach hovorí, že operácia je zo strany Izraela najmä reakciou na teroristický útok, ktorý sa odohral na ich území a jej cieľ je legitímny. Zároveň však dodáva, že vedenie operácie je pre množstvo civilných obetí neudržateľné.

Podobne sa Korčok vyjadril v rozhovore (v čase od 32:40) pre portál Refresher, odkiaľ ho Pellegrini vo výroku cituje.

Moderátor Adel Ghanam položil otázku: „Za vás tá odpoveď je legitímna? To, v akej podobe prebieha, s tým počtom civilných obetí?”

Korčok odpovedal: „Ja ju považujem za legitímnu, s ohľadom na ten cieľ, ktorý Izrael deklaruje a to je zničenie vojenskej infraštruktúry Hamasu na území Gazy.“

Ďalej Korčok kritizuje, že postup Izraela si vyžiadal množstvo civilných obetí: „V dnešnej podobe, to znamená pri 29-tisícoch civilných obetí, je neudržateľné z môjho pohľadu, aby operácia pokračovala takým spôsobom, že naďalej budú prichádzať o život títo civilisti.“ Dodal aj, že by sa ako prezident pridal ku pribúdajúcim apelom z demokratického sveta, aby operácia neprebiehala na úkor civilných obetí a že miera civilných obetí už prekročila hranicu.

Podobne sa Korčok ku konfliktu vyjadril aj na svojom mítingu alebo v rozhovore pre Denník N. Ešte ako minister zahraničných vecí Korčok po eskalácii napätia v roku 2021 odsúdil raketové útoky z Gazy a vyzval Izrael na zdržanlivosť.

Citát Korčoka z rozhovoru pre portál Refresher, na ktorý odkazuje Pellegrini, sa objavil aj na webovej stránke aj na fasáde bratislavského paneláku. Za touto negatívnou reklamou stojí bývalý minister za stranu Smer Juraj Draxler. Zákon pritom zakazuje akúkoľvek platenú reklamu tretích strán a to v prospech ako aj v neprospech kandidátov. Transparency International Slovensko preto podala na bilbord podnet pre porušenie volebného zákona.

Izraelsko-palestínsky konflikt trvá už niekoľko desaťročí, aktuálna eskalácia sa však týka udalostí z októbra minulého roka. Hamas z Pásma Gazy 7. októbra 2023 spustil rozsiahly a prekvapivý teroristcký útok na Izrael. Útoky sa začali v skorých ranných hodinách raketovou paľbou proti Izraelu a vpádmi teroristov na izraelské územie. Pri útoku zabili teroristi z Hamasu približne 1 139 Izraelčanov a asi 250 ďalších vrátane žien, detí a dôchodcov zobrali ako rukojemníkov. Pri útoku vypálil Hamas na izraelské územie vyše 3 500 rakiet.

Izrael v reakcii na útok zo 7. októbra 2023 vyhlásil vojnu Hamasu a započal vojenskú operáciu v Pásme Gazy. Izrael následne odrezal územia Gazy od zásob vody, elektriny a jedla, a začal s masívnym bombardovaním územia Gazy.

Izrael je za svoj postup v pásme Gazy medzinárodne kritizovaný . Podľa palestínskeho ministerstva zdravotníctva si izraelská operácia vyžiadala už viac ako 32-tisíc obetí , z toho 13-tisíc detí (údaje z 29. marca 2024). Izrael tieto čísla spochybňuje , medzinárodné humanitárne organizácie ako aj OSN ich však považujú za dôveryhodné. 1,7 milióna ľudí, teda až tri štvrtiny populácie Gazy, muselo opustiť svoje domovy. 24 z 36 nemocníc v Gaze bolo zničených a miliónu ľudí hrozí hladomor.

Súčasný minister zahraničných vecí Juraj Blanár sa v rámci zasadnutia Rady EÚ pre zahraničné veci v Bruseli vyjadril , že s Hamasom nikto nepočíta, čo sa týka spravovania Pásma Gazy a že je potrebné sa jednoznačne postaviť proti Hamasu, pretože jeho teroristické činy voči Izraelčanom nemajú žiadne ospravedlnenie.

Ministri EÚ spolu s Blanárom taktiež odmietli plány Izraela zaútočiť na palestínsky Rafah, kde sa nachádza okolo 1,7 milióna palestínskych civilistov a vyzvali izraelskú stranu, aby sa takýchto plánov vzdala.

Po stretnutí s veľvyslankyňu palestínskej administratívy Blanár vyhlásil : „Slovensko odsudzuje teroristický útok Hamasu. Uznávame izraelské právo na sebaobranu, avšak medzinárodné humanitárne právo musí byť dodržané, a to je momentálne porušované. Musia byť umožnené dodávky pomoci, potravín a liekov. Súčasná humanitárna situácia v Gaze je viac ako kritická,“ uviedol.

vyjadreniach
rozhovore
vyjadril
odsúdil
webovej stránke
fasáde
Zákon
podala
spustil
zabili
1 139
vypálil
vyhlásil
odrezal
bombardovaním
kritizovaný
obetí
spochybňuje
považujú
1,7 milióna
vyjadril
odmietli
vyhlásil


...na prepočet obyvateľov máme (Slovensko, pozn.) viac poslancov v Európskom parlamente ako napríklad Nemecko a tak isto máme jedného komisára, tak isto, ako má napríklad Nemecko.

Martin Klus má pravdu, ak tvrdí, že na prepočet obyvateľov má Slovensko viac poslancov v Európskom parlamente ako napríklad Nemecko. Slovensko zastupuje na každých 417 235 obyvateľov jeden poslanec. Na jedného poslanca v Nemecku pripadá 855 997 obyvateľov. Prepočet prebehol delením počtu obyvateľov jednotlivého štátu počtom poslancov v Európskom parlamente danej krajiny. Slovensko má 13 poslancov v Európskom parlamente, Nemecko má 96 poslancov. Údaje o počte obyvateľov vychádzajú z posledných dostupných oficiálnych údajov o stave obyvateľstva na Slovensku a v Nemecku . V prípade Európskej komisie má Slovensko jedného zástupcu, ktorý je podpredsedom energetickej únie a je ním Maroš Šefčovič . Nemecko má taktiež jedného komisára Günthera H. Oettingera , zodpovedného za ľudské zdroje a rozpočet. Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

13
96
Slovensku
Nemecku
Maroš Šefčovič
Günthera H. Oettingera


Vysokoškolsky vzdelaný človek, ktorý nastúpi do zamestnania ako učiteľ, dostáva nástupný plat 508 eur 50 centov.

Pavel Ondek udáva nástupný plat učiteľa presne. Zákon 390/2011 Z.z. o odmeňovaní pedagogických zamestnancov určuje platové triedy pre všetkých pedagogických zamestnancov. Zákon 317/2009 Z.z určuje zaradenie jednotlivých pedagógov do platových tried. Základný prehľad si môžete prezrieť aj tu (pdf). Pre vysokoškolsky vzdelaného absolventa, ktorý nastúpi na základnú alebo strednú školu platí zaradenie do 9. platovej triedy, ktorá je zákonom stanovená na úrovni 508,50 eur v hrubom.

390/2011
Zákon 317/2009 Z.z
tu


Na túto istú otázku sa na Slovensku konali už 2 referendá, v jednom referende dokonca došlo 38 % ľudí.

Na Slovensku sa doteraz uskutočnili dve referendá , ktoré sa občanov pýtali na súhlas s predčasnými voľbami. V roku 2000 prišlo na referendum 20 percent ľudí, v roku 2004 36 percent. Dôvodom vyššej účasti bolo spojenie s prezidentskými voľbami. Obe referendá však skonćili ako neplatné. Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako pravdivé.

referendá