V STV v správach ma pán Kaník obvinil z tunelovania rozpočtu VÚC, dôvodom je nákup deviatich dokumentov o hospodárskom a sociálnom rozvoji. Ja som na to reagoval, napísal som mu otvorený list a vyzval som ho na duel, lebo už tých klamstiev bolo príliš, a on mi odpovedal znova otvoreným listom, v ktorom píše: „Pán Maňka ma obvinil zo šírenia lži. Naráža na moju výzvu, aby zastavil verejné obstarávanie deviatich analytických materiálov pre BB kraj za takmer 900 tisíc eur. Verím pánovi Maňkovi, že tento nezmyselný záchvat strategického plánovania, ktoré nerobí žiadna iná župa, sa mu za pár mesiacov pred voľbami vysvetľuje veľmi ťažko.“

Je pravdou, že Kaník verejne kritizoval nákup deviatich strategických materiálov za 900 tisíc eur. Kaník sa vyjadril, že materiály sú pochybného účelu. Tiež sa vyjadril, že nákup týchto materiálov považuje za vyťahovanie peňazí z rozpočtu BBSK. Išlo o tlačovú konferenciu, časť výstupu mohla byť aj na STV. Je pravdou, že Maňka napísal otvorený list Ľ. Kaníkovi, v ktorom sa ohradil voči obvineniu nehospodárneho nákupu dokumentov o hospodárskom a sociálnom rozvoji zo strany Kaníka. Kaník na obvinenia reagoval tak ako interpretuje Maňka. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kaník vyzval Maňka 9. septembra 2013 aby zastavil nákup deviatich dokumentov o hospodárskom a sociálnom rozvoji za 900 tisíc eur. TASR , 9. septembra 2013: "Ľudovít Kaník dnes na tlačovej konferencii v Banskej Bystrici vyzval aktuálneho predsedu kraja Vladimíra Maňku (Smer-SD), aby zastavil a okamžite zrušil verejné obstarávania (VO) za takmer 900.000 eur na nové strategické materiály, deväť dokumentov "pochybného účelu a naplnenia" , ktoré by mali slúžiť na rozvoj vyššieho územného celku. ... Ako pokračoval, skôr sa mu zdá, že je to masa papiera, ktorá slúži na to, aby sa vytiahli ešte zvyšné peniaze , ktoré v kraji ostali." Ako informuje agentúra SITA (11. septembra 2013), Maňka mal vyzvať Kaníka na súboj, po tom ako mal hovoriť o nehospodárnosti verejného obstarávania deviatich strategických dokumentov pre BBSK za takmer 900 tisíc eur. Otvorený list adresovaný Maňkovi (11. septembra 2013): "Z otvoreného listu končiaceho župana Vladimíra Maňku som sa dozvedel, že ma vyzýva na súboj. Pán Maňka ma obvinil zo šírenia lži. Naráža na moju výzvu, aby zastavil verejné obstarávanie deviatich analytických materiálov pre Banskobystrický samosprávny kraj za takmer 900-tisíc eur. Verím pánovi Maňkovi, že tento nezmyselný záchvat strategického plánovania, ktorý nerobí žiadna iná župa, sa mu pár mesiacov pred voľbami vysvetľuje len veľmi ťažko. Zvlášť, keď som použil presné čísla z oficiálnych dokumentov. Ale keď si už tak potrpí na dobré spôsoby, nemusel by kvôli škaredému obrazu rozbíjať zrkadlo. Väčšinou to nefunguje." Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zastavil
TASR
SITA
Otvorený list


No v podstate len ten ekonomický rozvoj, ktorý som spomínal, ten dokumentuje to, že už v otázke životnej úrovne sme predbehli krajiny, ktoré boli pred nami. Už sme na tom lepšie ako Maďarsko, sme na tom lepšie ako Portugalsko, mnohé ďalšie krajiny.

V rebríčku životnej úrovne meranej ako podiel HDP na jedného obyvateľa dosiahla Slovenská republika 75% priemeru EÚ. Z tabuľky uverejnenej v článku na portáli Openiazoch.sk vyplýva, že Slovensko obsadilo 20. priečku, pričom nižšiu úroveň života majú v Litve, Estónsku, Maďarsku, Poľsku, Lotyšsku, Rumunsku a Bulharsku. Rovnakú životnú úroveň malo v roku 2012 Grécko a spomenuté Portugalsko. Výrok hodnotíme ako zavádzanie, práve z dôvodu uvedenia Portugalska ako krajiny s nižšou životnou úrovňou.

článku


A ty si nepamätáš, pán predseda, že Ústavný súd Slovenskej republiky rozhodol pri voľbe aj o predbežnom opatrení a vy ste umelo naťahovali uverejnenie predbežného opatrenia v Zbierke zákonov a rozhodli ste podľa zákona, ktorý bol pozastavený práve rozhodnutím Ústavného súdu.

Výrok R. Fica hodnotíme ako zavádzajúci, pretože na jednej strane je pravdou, že voľba generálneho prokurátora prebehla ešte pred nadobudnutím účinnosti predbežného rozhodnutia Ústavného súdu, na druhej strane nie sú dôkazy o tom, že by koalícia umelo naťahovala termín zverejnenia v zbierke zákonov. Na telo (9. jún 2013): Zastupujúci GP Tichý a 35 opozičných poslancov 30. mája. 2011 podali návrh na ÚS, aby rozhodol o neplatnosti koaličnej novely rokovacieho poriadku, ktorá mala priniesť zmenu voľby nového generálneho prokurátora z tajnej na verejnú. 15. júna 2011 vydal Ústavný súd predbežné rozhodnutie o pozastavení účinnosti novelizovaných ustanovení rokovacieho poriadku. Predseda parlamentu R. Sulík zvolal na 17. júna 2011 novú voľbu do ktorej sa zapojil J. Čentéš a tajným hlasovaním bol zvolený za generálneho prokurátora.

telo
návrh
predbežné
pozastavení účinnosti
náleze
ponechal


Možno pán minister Kamenický si bude musieť ešte pripraviť ďalšie peniaze, keďže sa prišlo na to, že cez PPA a to bola vaša vláda, nebola to ani Matovičova, ani Ódorova, ani Hegerova vláda, bola to vaša vláda predchádzajúca, keď cez PPA zriadili penzióny, dali dotácie z eurofondov a teraz zistíme, že tie penzióny tam vlastne nie sú, ale sú to rodinné domy.

Kauza zneužívania eurofondov cez Poľnohospodársku platobnú agentúru (PPA) sa týka rozhodnutí prijatých počas vlád vedených stranou Smer-SD. Dotácie mali byť použité na vybudovanie penziónov a rekreačných zariadení, avšak niektoré z týchto projektov nie sú podľa zistení portálu 360-tka, Nadácie Zastavme korupciu a Denníku N verejnosti prístupné a pravdepodobne slúžia ako súkromné objekty. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Predseda KDH Milan Majerský odkazuje na nedávne odhalenie portálu 360tka ( 0:18 ) na nezrovnalosti využitia dotácií z výzvy Poľnohospodárskej platobnej agentury (PPA) na podporu cestovného ruchu. Peniaze žiadateľom mali pomôcť zaplatiť penzióny, rekreačné areály, prípadne reštaurácie alebo ihriská.

Túto výzvu vyhlásil v roku 2016 vtedajší minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Ľubomír Jahnátek (SMER-SD). Portál 360tka v spolupráci s Nadáciou Zastavme Korupciu sa zameral ( 0:23 ) 48 projektov, ktorým stále beží doba udržateľnosti, no napriek tomu sa do týchto areálov verejnosť nedostane.

Jedným z týchto objektov je Vila Amonra ( 1:09 ) v obci Limbach pri Pezinku, na ktorú PPA dala takmer 200-tisíc eur .

Druhým podozrivým projektom má byť Vidiecky dom v Nitrianskych Hrnčiarovciach (Malanta), na ktorú 4. marca 2016 PPA odobrila dotáciu vyše 550-tisíc eur, teda len deň pred parlamentnými voľbami.

Ďalším z prípadov je dotácia na údajný penzión, ktorý je v skutočnosti rodinným domom, patriaci firme dcéry funkcionárky Daniely Onderišinovej. Dotácie vo výške státisícov eur v rovnaký deň získali aj osoby napojené na kauzu Dobytkár, ako Alžbeta Papp a Roland Kósa.

Zistenie Nadácie Zastavme korupciu poukazuje na sieť firiem napojených na Papp a Kósu, ktoré spolu od PPA získali dotácie v hodnote vyše 10 miliónov eur. Mnohé z týchto projektov vykazovali nezrovnalosti či nedodržanie podmienok podpory. Projekty označované ako „ubytovacie zariadenia“ v skutočnosti vykazujú známky súkromných domov, a nie je zrejmé, či boli reálne využívané na deklarovaný účel.

Podstatnou časťou prípadu je podozrenie na konflikt záujmov v súvislosti s pôsobením Onderišinovej v PPA – konkrétne v sekcii, ktorá dotácie schvaľovala. Hoci PPA neskôr formálne konflikt záujmov neidentifikovala, stalo sa tak až potom, čo bola zmluva podpísaná.

Aj keď Šutaj Eštok v čase vyhlásenia výzvy PPA v roku 2016 nezastával post ministra ani nemal priamy vplyv na činnosť Poľnohospodárskej platobnej agentúry, pôsobil v štátnej správe – najskôr ako riaditeľ odboru na Ministerstve školstva a následne ako poradca podpredsedu vlády. V rokoch 2016 až 2018 bol generálnym tajomníkom služobného úradu Úradu podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu. Do parlamentu sa neskôr dostal v roku 2020 práve na kandidátke vtedajšej vládnej strany Smer-SD.

Hoci neniesol priamu zodpovednosť za prideľovanie sporných dotácií, Majerského výrok poukazuje na jeho pôsobenie v inštitúciách a politických štruktúrach, ktoré boli súčasťou vtedajšej vládnej garnitúry.

0:18
vyhlásil
0:23
1:09
PPA dala takmer 200-tisíc eur
projektom
odobrila
prípadov
Zistenie
časťou
riaditeľ
tajomníkom
dostal


Sme krajina, ktorá má najvyšší hospodársky rast v EÚ.

Európska komisia 9. novembra 2016 publikovala ekonomickú prognózu únie a členských krajín. Podľa tejto štatistiky rast HDP Slovenska by mal byť na úrovni 3,4 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Takáto miera rastu patrí medzi vyššie, avšak nepredstavuje to najvyšší prognózovaný hospodársky rast. Podľa hodnotenia komisie lepší výsledok majú krajiny Malta, Rumunsko, Írsko a Luxembursko. Švédsko by malo dosiahnuť rovnaký hospdársky rast, ako Slovensko (tzn. na úrovni 3,4 %). Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Prognózy Európskej komisie (.pdf) pre ekonomický rast všetkých 28 krajín EÚ v roku 2017 naznačili, že z mierneho ozdravenia ekonomiky majú profitovať všetky členské štáty, vrátane Slovenska. Ak v roku 2016 má byť v eurozóne rast na úrovni 1,7 % a v EÚ na úrovni 1,8 %, hospodársky rast Slovenska by mal byť na úrovni 3,4 %, a tak by Slovensko dosiahlo štvrtú najlepšiu pozíciu v eurozóne (pred nami sú Írsko s prognózovaným hospodárskym rastom na úrovni 4,1 %, Malta s rastom 4,1 % a Luxembursko s hospodárskym rastom 3,6 %) a piatu pozíciu v celom EÚ (po Rumunsku s predpokladaným hospodárskym rastom 5,2 %). V jarnej prognóze sa predpokladalo rast HDP na úrovni 3,2 % pre rok 2016. Ostatné vyšehradské krajiny taktiež dosahujú pomerne dobré výsledky, podľa prognózy má mať česko hospodársky rast na úrovni 2,2 %, Maďarsko 2,1 % a Poľsko až 3,1 %. (zdroj: Statistical Annex (.pdf), tabuľka 1) Aj Eurostat (.pdf) vydal prognózu ekonomických ukazovateľov, ide o prognózu rastu HDP pre tretí štvrťrok 2016. Podľa tejto analýzy má dosiahnuť hospodársky rast Slovenska 3,2 % oproti rovnakému obdobiu v predchádzajúcom roku. Táto analýza nedisponuje informáciami pre všetky krajiny (chýbajú napr. údaje o Malte, Írsku, Luxembursku). Hospodársky rast Slovenska napriek tomu nie je najvyšší, Rumunsku sa prognózuje rast na úrovni 4,6 %. Robert Fico veľmi často argumentuje s ukazovateľom rýchlosti rastu ekonomiky, urobil to niekoľkokrát pred aj po voľbách .

ekonomickú prognózu
Prognózy Európskej komisie
Statistical Annex
Eurostat
pred
po voľbách


Ide sa vlastne mimo rámca platného európskeho komunitárneho práva, pretože lídri sa nedohodli na zmenách Lisabonskej zmluvy, a teda budú zmeny Lisabonskej zmluvy ako top dokumentu Európskej únie nahradené akousi mimovládnou dohodou, ktorá by mala byť dokončená do marca.

Pôvodný plán kancelárky Merkelovej a prezidenta Sarkozyho, ktorým mala byť zmena Lisabonskej zmluvy, stroskotal na požiadavkách Veľkej Británie. Alternatívou sa preto stalo vytvorenie medzivládnej dohody medzi členskými štátmi eurozóny a ďalšími 6-timi členmi EÚ. Pluska.sk , 12.december: " Nová zmluva by mala byť pripravená do marca , keď sa uskutoční ďalší summit EÚ. Podľa Sarkozyho práve nedostatok finančnej regulácie, z ktorej sa chcela pri rokovaniach vymaniť Británia, spôsobil terajšiu krízovú situáciu v EÚ. Podmienky Británie označil Sarkozy za neprijateľné. " Český premiér Nečas v súvislosti s novou situáciou uviedol: "Ukázalo sa, že to nie je priechodná cesta cez všetkých 27 krajín. Takže vzniká projekt novej medzivládnej zmluvy, ktorá združí štáty členských krajín eurozóny s prísnejšími pravidlami a automatickými sankciami. Zmenou je to, že k tomuto združeniu sa budú môcť pridať aj krajiny, ktoré nepoužívajú euro," Finweb.sk , 9.december: "Na sprísnení rozpočtovej disciplíny v eurozóne sa dohodlo 17 krajín "európskej dvadsaťsedmičky". Ďalších deväť nečlenských štátov eurozóny bude pripojenie k novej zmluve ešte zvažovať po konzultáciách s národnými parlamentmi. Jediná Veľká Británia zostáva stranou. Nové pravidlá dohody stojace mimo únijnej zmluvy obsahujú napríklad automatické sankcie pre rozpočtových "hriešnikov" či "zlaté pravidlo" vyrovnanosti rozpočtov. Podľa kancelárky Angely Merkelovej bude finálna podoba novej zmluvy o užšej fiškálnej integrácii prezentovaná začiatkom marca ." Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Pluska.sk

Finweb.sk


My sme znížili daň na niektoré DPH na niektoré komodity.

Podľa informácií inštitútu Ineko : " od roku 2007 vláda zaviedla nižšiu, 10%-tnú sadzbu DPH na lieky a zdravotnícke pomôcky, od roku 2008 tiež na knihy a tlačoviny."

Ineko


Teraz budeme mať ako šiesta krajina z dvadsiatich siedmich krajín schválený operačný program. Sme, za nami je 21 krajín, tzn. sme krajina, ktorá má kompletne skončené po dvoch rokoch tvrdej driny celé programovanie na nasledujúcich 7-10 rokov.

Operačný program Slovensko na roky 2021-2027 bol schválený vládou SR koncom júna 2022. Tento strategický dokument, ktorý predložila ministerka investícií Veronika Remišová, bude určovať kam potečú investície v podobe eurofondov v nasledujúcich rokoch.

Prijatiu operačného programu predchádzalo schválenie tzv. Dohody o partnerstve (Partnership Agreement). Dohoda o partnerstve, ktorá bola schválená Európskou komisiou 18. júla 2022, je rámcovou dohodou, prostredníctvom ktorej sa bude daný národný program aplikovať.

Oficiálnu zelenú dala Komisia slovenskému operačnému programu až na konferencii v Prešove, kde schválenie osobne oznámila eurokomisárka Elisa Ferreira. Aktuálne tak môže Slovensko začať čerpať spomínané eurofondy na najbližšiu dekádu. Slovensko je pritom len šiestou krajinou, ktorej Komisia odobrila spustenie nového programového obdobia, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

schválený júna potečú schválená zelenú šiestou


Čiže Slovensko sa zatiaľ zaviazalo, že plán (pomoci Grécku, pozn.) sa spúšťa, nezaviazalo sa, vláda sa ani nemôže zaviazať, k výške príspevku, kým jej to zákonné zmeny nebudú urobené, plénum Národné rade, ktoré je teraz bude zvolané tak ako ústava ukladá do siedmych dní...

"Summit hláv štátov alebo vlád Eurozóny“ z minulého týždňa, na ktorom sa zúčastnil premiér Fico, nehovorí presne o tom, koľko ktorá krajina poskytne financií. Tlačová správa (.pdf) zo stretnutia hovorí, že „na základe žiadosti gréckej vlády z 23. apríla a dohody, ktorú euroskupina dosiahla 2. mája, poskytneme Grécku 80 miliárd eur v rámci spoločného balíka s MMF v hodnote 110 miliárd EUR. Prvú splátku dostane Grécko už v nadchádzajúcich dňoch, do 19. mája." Presná čiastka sa objavuje až v materiáloch z rokovania vlády , pričom postup, ktorý už schválila vláda ešte musí schváliť parlament (ako sa píše aj vo vládnych materiáloch).

Tlačová správa
v materiáloch z rokovania vlády


prípojka môže byť vybudovaná približne v novembri a tie náklady je pripravený znášať Eustream.

M. Lajčák pravdepodobne vychádza z interných informácií, ktoré nie sú verejne dostupné.

pravdou
rokovala
Ministerstvo zahraničných vecí


...máme jednu z najvyšších nezamestnanosti v Európe.

Podľa údajov Eurostat je nezamestnanosť na Slovensku 5. až 6. najvyššia z EÚ 28. Takúto pozíciu v nezamestnanosti možno považovať za "jednu z najvyšších nezamestnanosti v Európe". Porovnaním všetkých krajín Európy použitím čísel z Trading economics zistíme, že Slovenskom malo v 4. štvrťroku 2013 10. najvyššiu nezamestnanosť. Údaje za rok 2014 nie sú kompletné. Slovenská republika je podľa Eurostat za 1. štvrťrok 2014 krajinou s 5. najvyššou nezamestnanosťou v EÚ, keď jej úroveň dosahovala 13,9%. Predbehli nás krajiny ako Španielsko, Chorvátsko, Cyprus a Portugalsko. Údaje za Grécko nie sú k dispozícii. Podľa údajov Eurostat za 4. štvrťrok 2013 bola nezamestnanosť Slovenska na úrovni 14,2% a bola 6. najvyššia, keď nás predbehlo aj Grécko. Podľa údajov Eurostat za rok 2013, nezamestnanosť na Slovensku dosahovala 14,2%, čo bola 6. najvyššia nezamestnanosť z EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 05.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Trading economics
Eurostat
Eurostat


My sme sa k tomu postavili, ako normálni pragmatickí politici a povedali sme, poďme urobiť čím skôr voľby a preto sme zahlasovali, za všetky 3 termíny.

Všetci sedemnásti poslanci strany Sme rodina hlasovali za tri návrhy termínu predčasných volieb. Hlasovalo sa za návrh Smeru , aby sa predčasné voľby konali 27. mája, za termín Hlasu 24. júna, a aj za vládny návrh na 30. septembra.

Hnutie Sme rodina bolo podľa Borisa Kollára naklonené k čo najskoršiemu termínu predčasných volieb a preto hlasovali za všetky návrhy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

návrh Smeru
termín Hlasu
vládny návrh
naklonené


Od apríla sme pripravili, schválili sme si vo vláde akčný plán 50 opatrení, prvých 20-30 opatrení sa realizuje.

Akčný plán boja proti daňovým podvodom obsahujúci 50 opatrení na roky 2012 až 2016 bol schválený vládou SR 31. mája 2012. Podľa Vlastného materiálu Akčného plánu prvá etapa opatrení, pozostávajúca z 18 opatrení, nadobudla účinnosť 1. októbra 2012 (s. 3). Opatrenia z druhej etapy Akčného plánu sa majú začať realizovať najneskôr do 1. októbra 2013. Tri zo 16 opatrení z druhej etapy sa už realizujú a ďalších 8 má termín do konca roka 2012. Spolu tak ide o 21 opatrení, ktoré sa plánu Akčného plánu realizujú už dnes. Toto číslo je v intervale, aké uvádza P. Kažiimír. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

schválený
Vlastného materiálu


Mohol by som hovoriť, že nezamestnanosť na Slovensku je 10,5 alebo 10,6 %...v rámci tej Európskej únie je 9 % (priemer nezamestnanosti, pozn.)

Ja pravdou, že nezamestnanosť Slovensku je podľa posledných údajov za 4. štvrťroku 2015 a mesiac január 2016 je na úrovni medzi 10,8 % a 10,3 % a priemerná nezamestnanosť v EÚ 28 je na úrovni okolo 9,1 % resp. 8,9 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


...fond na podporu umenia dostáva zo štátnych zdrojov každý rok 20.000.000 EUR. Toto sú peniažky, ktoré s najväčšou pravdepodobnosťou fond na podporu umenia tento rok neminie, pretože veľká väčšina ide na festivaly, na mnoho a mnoho kultúrno-spoločenských podujatí...

Fond na podporu umenia hospodári so sumou asi 20 miliónov eur ročne. Veľkou časťou podporuje kultúrne podujatia, ktoré sú pre koronavírus zakázané. Je teda dôvodný predpoklad, že tieto peniaze nebude vedieť minúť. Tvrdenie Ľubice Laššákovej hodnotíme ako ešte pravdivé. Ministerstvo kultúry poskytlo pre Fond na podporu umenia zo štátnych peňazí v roku 2020 20 miliónov eur. Rok predtým to bolo 23 miliónov eur a v roku 2018 20 miliónov eur. Väčšinu výdavkov fondu - 21 miliónov eur - tvorili v roku 2019 príspevky na tzv. podpornú činnosť. Z nich najväčšia časť išla na program 1 - umenie. Do neho patrí podpora divadla, tanca, hudby, vizuálneho umenia, literatúry a medziodborových aktivít. Druhá najväčšia suma išla do programu 4 - tradičná kultúra a kultúrno-osvetová činnosť, pod ktorý tiež spadá organizácia podujatí. Podobnú štruktúru výdavkov mal fond aj v roku 2018. Zákaz Úradu verejného zdravotníctva usporadúvať verejné akcie od 10. marca 2020 sa dotkol mnohých kultúrnych podujatí.

2020 bolo 2018 tvorili išla Podobnú Zákaz


Ak hovoríme o zvýšení stropov pre odvody, jednotlivé typy poistenia, tam to zasiahne pracujúcich zhruba na úrovni zárobku v hrubom 1 200 eur a viac. Tých je asi 12%, o ktorých ste hovorili.

P. Pelegrini správne uvádza, že zavedenie stropov pre odvody zasiahne aj pracujúcich zarábajúcich nad 1200 eur a viac. Na druhej strane nehovorí pravdu, že počet zamestnancov na Slovensku, ktorí zarábajú viac ako 1200 eur je asi 12%. V skutočnosti je ich takmer 14%. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Prvá časť výroku o zvýšení stropov pre odvody je pravdivá. Zvýšenie stropov pre jednotlivé typy poistenia boli schválené parlamentom 8. augusta 2012 ako súčasť novely zákona o sociálnom poistení. Táto zmena sa týka aj zamestnancov, ktorí zarábajú 1200 eur v hrubom a viac. Zvyšuje a zjednocuje sa maximálny vymeriavací základ na platenie sociálnych a zdravotných odvodov na 5-násobok priemernej mzdy v roku 2013. V súčasnosti ide v prípade nemocenských odvodov o 1,5-násobok priemernej mzdy, zdravotné odvody o 3-násobok, dôchodkové poistenie a poistenie v nezamestnanosti najviac 4-násobok priemernej mzdy. Druhá časť výroku týkajúca sa počtu zamestnancov, ktorí zarábajú viac ako 1200 eur je nepravdivá. Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo 30. septembra 2012). Za smerodajné údaje budeme brať platy zamestnancov, a nie iných foriem pracovného pomeru. Podľa analýzy Štruktúry miezd na Slovensku v roku 2011 mzdu v intervale v intervale od 1200,01 do 2300 a viac zarábalo 13,9 % zamestnancov na Slovensku. P. Pelegrini hovorí o asi 12% čo sa od skutočnosti líši o takmer 2 p.b. Dátum zverejnenia analýzy: 15.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

schválené
1200 eur
Na telo
analýzy


SMER po vstupe do vlády: zrušil „Zajacove“ 20-korunáčky

SITA z dňa 29. augusta 2006: " Niektoré poplatky za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti sa od 1. septembra zrušia . Vyplýva to z nariadenia vlády, ktorým sa ich výška stanovila na 0 Sk. Toto faktické zrušenie sa týka dvadsaťkorunového poplatku za návštevu ambulancie a päťdesiatkorunového poplatku za deň hospitalizácie."

SITA


Mesto Prešov dalo najviac peňazí na opravu základných škôl, materských škôl z celého Slovenska.

Jediný zdroj, ktorý potvrdzuje túto informáciu je správa TASR, kde hovorkyňa mesta Prešov Veronika Kmetóny Gazdová uviedla, že " mesto Prešov dalo v tomto roku na rekonštrukciu škôlok najviac financií na Slovensku, 4,5 milióna eur. " Nakoľko je to však vyjadrenie hovorkyne mesta Prešov, nemôžeme tento zdroj považovať za adekvátny. Iné správy, ktoré by poukazovali na danú informáciu sa nám nepodarilo nájsť. Nepodarilo sa nám rovnako nájsť ani súhrnné štatistické informácie, ktoré by zhŕňali výdavky na opravu základných a materských škôl všetkých miest na Slovensku. Keďže takéto dáta nie sú dostupné, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správa


KDH hovorí od Mečiarových zákonov, že určite by nemal byť iba 1 volebný obvod, ale malo by byť v tomto prípade 8 a hranice by určovali samosprávy.

V roku 1998 znížila vládna koalícia na čele s Vladimírom Mečiarom počet volebných obvodov do Národnej rady zo štyroch na jeden. Strana KDH sa dlhodobo usiluje o návrat k volebnému systému s viacerými obvodmi, tento bod je stabilne súčasťou predvolebného programu strany. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

Vládna koalícia na čele s Vladimírom Mečiarom, zložená zo strán Ľudová strana - Hnutie za demokratické Slovensko (HZDS), Združenia robotníkov Slovenska (ZRS), a Slovenskej národnej strany (SNS), schválila 20. mája 1998 novelu zákona o voľbách do Slovenskej národnej rady.

V tejto novele sa pre voľby do Národnej rady zmenil počet volebných okrskov zo štyroch na jeden volebný obvod. Pôvodné volebné obvody boli: územie hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, Západoslovenský kraj, Stredoslovenský kraj a Východoslovenský kraj.

Za druhej Dzurindovej vlády v roku 2004 pripravilo ministerstvo vnútra vedené nominantom KDH Vladimírom Palkom návrh na zvýšenie počtu volebných obvodov, ministerstvo chcelo návrat k pôvodným štyrom obvodom.

Podobnú iniciatívu zvýšenia počtu obvodov predložil v roku 2011 ďalší vtedajší minister vnútra za KDH Daniel Lipšic, väčšina strán však vtedy tento nápad odmietla.

Kresťanskodemokratické hnutie navrhovalo prinavrátenie sa k volebnému systému s viacerými volebnými obvodmi viackrát aj vo svojom predvolebnom programe.

S cieľom presadiť štyri volebné obvody kandidovalo KDH napríklad do volieb v roku 2012 (s. 45 ). V programe pre voľby v roku 2016 strana navrhovala „viac volebných obvodov pre voľby do NR SR, ktoré budú zohľadňovať územnosprávne členenie Slovenska“ (s. 21 ).

V roku 2020 KDH v programe pre voľby do NR SR presadzovala už konkrétne osem volebných obvodov (s. 136 ) a podobne osem volebných obvodov spomína aj volebný program pre voľby do parlamentu v roku 2023 (s. 113 ).

schválila zákona zmenil pripravilo predložil kandidovalo 45 navrhovala 21 programe 136 spomína 113


A nehovoriac o tom, že posledné tri dní sa objavili aj také letáčiky (pred voľbami 10. marca pozn.), že voľte Stranu maďarskej koalície, lebo Most aj tak sa dostane slovenskými hlasmi, do parlamentu.

Je pravda, že pred voľbami sa objavili letáky, ktoré citovali politológa L.Öllősa. On sa voči tomu ohradil. http://www.bumm.sk/66146/felrevezeto-roplapokkal-kampanyolnak-a-csallokozben.html Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Bol pokus urobiť ústavu Európskej únie. Keď to neprešlo vo Francúzsku a v Holandsku, tak miesto toho, aby sa zamysleli aj lídri štátov, aj, samozrejme, predstavitelia v Bruseli o tom, či teda naozaj tá, to Európske spoločenstvo je to schopné nejakým spôsobom stráviť, tak prišli s Lisabonskou zmluvou, ktorá na 90 percent (opraví na 100 po poznámke Šebeja, pozn.) prekopírovala tú ústavu...

Výrok Mareka Madarica hodnotíme ako pravdivý. Ústava EÚ bola odmietnutá v roku 2005 rovno týmito dvoma krajinami a nová zmluva do velkej miery kopírovala túto neschválenú ústavu, pricom medzi hlavnými zmenami bola absencia politických symbolov. Na Wikipedii sa píše, že francúzi odmietli Ústavu 29. mája 2005 : "On 29 May 2005 the French public rejected the Constitution by margin of 55% to 45% on a turnout of 69%. Just three days later, the Dutch rejected the constitution by a margin of 61% to 39% on a turnout of 62%," holandania 1. júna 2005 . Po neprijatí Európskej ústavy sa zacala pripravovat nová zmluva - Lisabonská . Tá je v princípe velmi podobná Ústave EÚ: "There are, however, some differences. Firstly, the noun "constitution" and the adjective "constitutional" have been banished from the text, as though they describe something inadmissible. At the same time, all mention of the symbols of the EU have been suppressed, including the flag (which already flies everywhere), and the European anthem (Beethoven's Ode to Joy). However ridiculous they seem, these decisions are significant. They are intended to chase away any suggestion that Europe may one day have a formal political status. They sound a significant retreat from European political ambition.", teda rozdiely v zmluvách sú, že Lisabonská ruší slová "ústavný,ústavná, ústavné, ústava", symboly EÚ ustupujú do úzadia (vrátane vlajky a hymny, Beethovenovej Ódy na radost). Lisabonská zmluva , podpísaná v roku 2007 obsahovala demokratické zmeny ako posilnenie inštitúcie Európskeho parlamentu a zmeny hlasovania v Rade EU. Ústava EU bola iba súcastou Lisabonskej zmluvy, a aj napriek tomu, že bola podpísaná, nebola nikdy ratifikovaná. Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Wikipedii
29. mája 2005
1. júna 2005
Lisabonská
podobná
Lisabonská zmluva


A opakujem, že zadĺžovanie po výmene vlády a po nástupe nových manažmentov sa takmer zdvojnásobilo oproti zadĺžovaniu počas môjho pôsobenia.

Podľa najaktuálnejšej správy o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva na rok 2010 bol celkový dlh štátnych zdravotníckych zariadení 285,65 mil. euro. Z toho 209,36 mil euro tvorili zdravotných zariadení pod ministerstvom zdravotníctva SR. Medziročný nárast dlhu štátnych zdravotníckych zariadení bol + 93,91 mil euro. Teda priemerný mesačný nárast približne o 7,825 mil. euro. Za tri mesiace roka 2011 vzrástol dlh, aj naprike výmene manažmentu zdravotníckych zariadení o ďalších približne 30 mil. euro na celkových 239,5 . čo je približne 10 mil euro na mesiac, teda približne o štvrtinu. R. Raši hovorí o takmer zdvojnásobení zadĺženia. Podľa dostupných údajom môžeme hovoriť, že po nástupe nového manažmentu sa zadlžovanie zvýšilo o približne štvrtinu. Dátum zverejnenia analýzy: 14.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Jozef Rajtár, ktorý sa do toho zahrýzol a ktorý sa významnou mierou pričinil o to, že Bašternák a Kočner sú dnes v base.

Jozef Rajtár prispel do odhaľovania „kauzy Bašternák” viacerými novými informáciami, zároveň podal niekoľko trestných oznámení, ktoré vyvolali konanie polície. Trestné stíhanie pre skutok, za ktorý bol Bašternák nakoniec odsúdený, však polícia začala pred podaním trestných oznámení Jozefa Rajtára - navyše v inej veci. Stalo sa tak po tom, ako na prípad upozornili médiá. Marián Kočner je väzobne stíhaný pre kauzu zmenky. Jozef Rajtár na neho podal viacero trestných oznámení - no v iných kauzách. K tomu, že Kočner sedí vo väzbe, Rajtár teda „výraznou mierou” neprispel. Výrok Ľubomíra Galka preto hodnotíme ako nepravdivý. Kauza Bašternák V máji 2016 podal Rajtár trestné oznámenie pre možné daňové podvody niekdajšej Bašternákovej firmy „Real Forum Invest.” O päť mesiacov začala polícia trestné stíhanie vo veci. Začiatkom roku 2018 mal prísť budovu ohodnotiť súdny znalec, ktorého si objednala prokuratúra. V decembri 2017 podal Rajtár ďalšie trestné oznámenie. Žiadal v ňom Bašternákove väzobné stíhanie. Mal podozrenie na subvenčný podvod a poškodzovanie záujmov EÚ. Na jar 2018 podal Rajtár ďalšie trestné oznámenie v kauze Bašternák, pretože sa domnieval, že ekonomické podvody mohla spáchať organizovaná skupina. Bašternák sa dostal do väzenia v marci 2019. Súd mu vymeral 5 rokov za neodvedenie daní a poistného. Trestné stíhanie v tejto veci otvorila polícia v apríli 2016 - teda mesiac pred prvým trestným oznámením Jozefa Rajtára. Stalo sa tak po tom, čo Denník N a Trend upozornili na nedostatky vo vyšetrovaní. Kauzy Mariána Kočnera Marián Kočner je väzobne stíhaný v kauze „zmenky”. Trestné oznámenie na neho podala Televízia Markíza. Najvyšší súd ho do väzby poslal v júni 2018, pretože sa obával , že bude ako obvinený pokračovať v trestnej činnosti. Dôvody Kočnerovho „zabásnutia” teda súviseli práve a len s kauzou zmeniek. V apríli 2019 rozšíril súd jeho väzbu aj na útekovú. Kočner sa pre zmenky medzičasom postavil pred súd. Poslanec SAS Jozef Rajtár podal v júni 2017 na Mariána Kočnera trestné oznámenie pre podozrenie z krátenia daní pri prevode bytov v komplexe Five Star Residence. V októbri 2018 polícia Kočnera obvinila . Ďalšie trestné oznámenie podal Rajtár v marci 2018 - pre podozrenie , že ekonomické trestné činy pri sporných prevodoch vykonala organizovaná skupina. Rajtár v októbri 2018 pre aktuality.sk povedal , že až do zadržania Kočnera mal policajnú ochranu. Pridelili mu ju v súvislosti s nebezpečným vyhrážaním sa. Asistent Ľubomíra Galka Peter Kolár pre Demagóg.SK 3. decembra uviedol, že „významná miera je síce všeobecný pojem no Jozef Rajtár svojou aktivitou, vystupovaním na protestoch ako i ich spoluorganizovaním okrem iného vytváral celospoločenský tlak, vďaka ktorému mala polícia odvahu kauzy riešiť a doťahovať.” Demagóg.SK oslovil so žiadosťou o vyjadrenie aj Jozefa Rajtára. Ponúkli sme mu, aby upresnil, prípadne doplnil svoje aktivity v kauzách Mariána Kočnera a Ladislava Bašternáka. Email zostal bez odpovede.

podal začala podal podal dostal otvorila upozornili kauze obával rozšíril postavil podal obvinila podozrenie povedal


...vďaka zastaveniu rozkrádania a zlepšeniu hospodárenia podarilo zvýšiť platy robotníkov na údržbe ciest v BBSK za 3 roky takmer o štvrtinu (...).

Výrok Milana Uhríka sa objavil 15. augusta 2017 na jeho FB stránke. Za posledné 3 roky došlo k zvýšeniu mzdy robotníkov akciovej spoločnosti kraja, Banskobystrickej regionálnej správy ciest (BBRSC) raz na začiatku roka 2016. Na základe vtedy prijatej novej kolektívnej zmluvy sa zvýšili platy zamestnancov o 4,5% až 7%. Túto informáciu však vie doložiť len tlačová správa , ktorá bola uverejnená na webovej stránke BBSK a post na FB stránke kraja. Nakoľko vyššie spomenutá kolektívna zmluva nie je verejne dostupná a nenašli sme žiadny ďalší dokument, ktorý by doložil tvrdenie kraja resp. Uhríka, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Výrok
správa
post
výlučne
nevytvorila
zmluvy
Úradu BBSK
BBRSC
správa


Máme daňové zaťaženie o 5 percentuálnych bodov vyššie ako v Poľsku (...)

Rovnaký výrok Radoslava Procházku sme overovali už aj v minulej relácii. Jeho analýzu si môžete prečítať tu . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Posledné dostupné štatistiky OECD pochádzajú z roku 2012. Podľa tých bolo daňové zaťaženie v Poľsku na úrovni 32,1 %, kdežto na Slovensku sa daňové zaťaženie udržiava okolo 36,6 %. Tento rozdiel teda predstavuje približne 4,5 percentuálneho bodu.

tu Poľsku Slovensku


Ale podľa mňa ten systém je zlý. A poviem to na dvoch príkladoch. Policajti sú hodnotení podľa toho, aká je kriminalita v ich regióne. To znamená majú motiváciu dokonca, mi ľudia píšu, odrádzať občanov, bežných ľudí, aby podávali trestné oznámenia. Druhá vec. Policajti sú hodnotení podľa toho, koľko pokút vyberú. To je neprijateľné. Potom naozaj je tu taká tendencia akoby sem tam šikanovať ľudí...

Plat policajtov (v stálej štátnej službe) tvoria podľa zákona 73/1998 (.pdf) nasledujúce zložky, z ktorých si Daniel Lipšic vybral len niektoré: "a) funkčný plat, b) prídavok za výsluhu rokov, c) hodnostný príplatok, d) osobitný príplatok, e) príplatok za riadenie, f) príplatok za zastupovanie, g) osobný príplatok, h) príplatok za štátnu službu v sťažených a zdraviu škodlivých podmienkach, i) príplatok za prípravu policajta čakateľa, j) príplatok za starostlivosť o prideleného služobného psa alebo služobného koňa, k) príplatok za starostlivosť a vedenie služobného motorového vozidla alebo motorového člna, l) príplatok za výkon potápačskej činnosti, m) príplatok za zmennosť, n) príplatok za výkon štátnej služby nad základný čas služby v týždni, o) príplatok za štátnu službu v noci, p) príplatok za štátnu službu v sobotu a v nedeľu, r) príplatok za štátnu službu vo sviatok a s) ďalší služobný plat."


... od samého začiatku je s nami (Peter Pellegrini, pozn.) v Smere, od roku 2000 sa stal členom strany Smer-sociálna demokracia.

Oficiálne zverejnené životopisy a profily Petra Pellegriniho neinformujú o tom, odkedy je členom strany SMER-SD. Asistencom poslanca NR SR sa stal v roku 2002 , v roku 2006 bol následne do parlamentu zvolený ako poslanec. Kvôli nedostupnosti presnej informácie hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

životopisy

profily


…dá (štát, pozn.) 26 miliónov eur dá vládny stimul firme, ktorá je tu už dlhé roky, má 50 milionov ročne účtovný zisk a chce si kúpiť novú modernú technológiu...

Vláda SR (bod 18 — 27) 10. októbra 2012 schválila celkovo 10 návrhov z dielne Ministerstva hospodárstva SR na poskytnutie daňovej pomoci desiatim podnikom. Jedný z nich bola úľava pre Mondi SCP a.s. Ružomberok vo výške 25 miliónov eur. Podľa schváleného návrhu , mali úľavy mali viesť k investícii - “nákup a inštaláciu nových, moderných a vysoko efektívnych technologických zariadení, ktorých cieľom je zvýšiť kapacitu technologického uzla regenerácie a súvisiacej úpravy odparky” .V roku 2012 bol čistý účtovný zisk Mondi SCP a.s. Ružomberok 40 mil. eur, čo bolo približne 46 mil. eur pred zdanením. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podobný, či dokonca aj dvojnásobne vyšší účtovný zisk mala v rokoch 2011 a 2010.

Vláda SR
schválila
poskytnutie
návrhu
zisk


My sme jednoznačne, tento výkonný výbor, ktorý ešte stále funguje, jednoznačne povedali a mali sme aj s Rišom o tom niekoľko debát, že do českej ligy, do rakúskej ligy nadnárodnej nedostane (Slovan, pozn.) od nás súhlas. Že jediná šanca je v prípade, že nebude hrať v KHL, bude hrať v slovenskej extralige.

Prezident Slovenského zväzu ľadového hokeja Igor Nemeček hovoril o Výkonnom výbore SZĽH, ktorý funguje dodnes pod jeho vedením. Výkonný výbor SZĽH naozaj nesúhlasil s pôsobnosťou Slovanu v českej či rakúskej lige. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tvrdenia z výroku potvrdzujú mediálne správy, ktoré pojednávajú o nesúhlase s hraním Slovanu Bratislava v českej lige a ani v rakúskej EBEL lige, po tom, čo Slovan nemal byť opätovne prijatý do KHL. Jedinou možnosťou pre Slovan sa teda zdalo byť pôsobenie v slovenskej extralige "Podľa Kurieru by Slovanu nedal povolenie na štart v EBEL ani výkonný výbor Slovenského zväzu ľadového hokeja (SZĽH), táto otázka by bola podľa rakúskeho denníka citlivou pred júnovými voľbami prezidenta zväzu," píše denník Pravda . Čo sa týka pôsobenia v českej lige, to bolo zvažované pôvodne aj z českej aj zo slovenskej strany. z vyjadrení šéfa českej Tipsport extraligy vyplýva, že k určitým debatám o tejto možnosti došlo, ale rozhodujúci by bol až podnet zo SZĽH, ktorý neprišiel, preto možno usúdiť, že neskôr už SZĽH s pôsobením Slovanu v českej lige nesúhlasil. "Ešte v polovici februára sa generálny manažér Slovana Maroš Krajči pýtal Řezníčka na možnosť štartu v českej Tipsport extralige, no odvtedy už k žiadnym ďalším rokovaniam neprišlo. „Ani od klubu, ani od slovenského zväzu už neprišlo k žiadnemu kontaktu, takže v teórii o prijatí už ďalej nepokračujeme,“ cituje Řezníčka iDnes.

Pravda vyjadrení cituje TASR


Slovensko je krajina, ktorá má jeden z najväčších podielov nezamestnaných mladých ľudí.

V štatistikách Eurostatu sa za posledný kvartál roku 2011 uvádza pomer nezamestnaných mladých ľudí na Slovensku vo výške 33,7%, čím dosahuje tretiu najvyššiu hodnotu v rámci EÚ 27 . Vyššiu má len Španielsko a Portugasko (cez 40%). Z regiónu dosahujú Poliaci zhodne s Maďarmi 26% a Češi 18%.

Eurostatu


Všetko idú privatizovať a dane sa zvyšujú. My sa týmito vyhláseniami vôbec nezaoberáme. Ja vidím iný problém vo vzťahu k vládnym stranám.

Od nového roka sa zvýši daň z pridanej hodnoty na 20% a ako uvádzame vyššie, do programových téz a pr. vyhlásenia sa dostali aj tézy o privatizácií.


jednoducho my patríme asi prví na svete, čo majú taký veľký rozsah vlakov zadarmo.

Od 17. novembra 2014 sa na Slovensku jazdí vlakovou dopravou zadarmo. Platí to pre žiakov, študentov a dôchodcov. Nikde sa nám však nepodarilo nájsť informáciu o tom, či je Slovensko prvou, resp. jedinou krajinou, ktorá zaviedla toto opatrenie a výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Regionálny týždenník Záhoria - Záhorák.sk síce prichádza s informáciou, podľa ktorej bude zavedením bezplatnej vlakovej dopravy "cestovanie vlakom na Slovensku dotované tak, ako v žiadnej inej krajine EÚ," porovnanie so zvyškom sveta sa nám však nájsť nepodarilo.

vlakovou dopravou

Záhorák.sk


Začali sme to (Progresívne Slovensko, pozn.) pred dvoma rokmi po celom Slovensku (...). Podarilo sa nám vyhrať s Matúšom Vallom, ktorého sme podporovali, najväčší úspech bol v prezidentských voľbách, kde uspela naša kandidátka Zuzana Čaputová a ďalšia vec, (...) kde tie percentá rastú, je, že sme ukázali, že dokážeme spolupracovať, že sme sa spojili (...) so stranou Spolu do eurovolieb.

Politické hnutie Progresívne Slovensko vzniklo 27. novembra 2017, čiže 2 roky dozadu, zaregistrovaním na ministerstve vnútra SR. V komunálny voľbách na jeseň 2018 sa Matúš Vallo stal primátorom Bratislavy aj s podporou Progresívneho Slovenska. Progresívne Slovensko malo aj v prezidentských voľbách svoju kandidátku Zuzanu Čaputovú, ktorá nakoniec aj zvíťazila . Percentá v prieskumoch pre PS taktiež rastú. K augustu 2018 to bolo 4,1%, k septembru 2018 4,6% ( AKO ). V koalícii so stranou Spolu, získali v telefonickom prieskume k februáru 2019 7,5% ( AKO ). V prieskume parlamentných preferencii k aprílu 2019 táto koalícia získala 13,4% ( Focus ). Tieto dve strany sa spojili aj pre voľby do Európskeho parlamentu, do ktorých postavia 14 kandidátov. Na základe týchto informácii, hodnotíme výrok ako pravdivý.

vzniklo podporou zvíťazila AKO AKO Focus spojili


...polka vašej strany odišla ku konzervatívnemu Lipšicovi.

Maďarič naráža na odchod poslancov SaS ako reakcia a údajnú nejednostnosť poslaneckého klubu SMER-SD v otázke registrovaných partnerstiev: "To je zaujímavé, že keď vám vyhovuje, tak Smer je jedna hlasovacia mašinéria, kde nemajú poslanci žiadny názor a keď vám to nevyhovuje, tak zrazu nejaká rôznosť názorov je niečo nekonzistentné. Po ďalšie, vy si strážte svoju konzistenciu, lebo vy ste tak konzistentní, že keď prišli na to, že bola kríza vo vašej strane, tak polka vašej strany odišla ku konzervatívnemu Lipšicovi." Poslanecký klub SaS prišiel v parlamente o 5 z 11 poslancov, keď 5 poslancov (Miškov, Krajcer, Droba, Kollár a Chren) Miškov, Kollár, Krajcer a Chren odišli z SaS a založili Liberálnu dohodu. Neskôr sa zlúčili z Lipšicom a J. Žitňaskou, ktorí odišli z KDH a založili NOVA. Po zlúčení Liberálnej dohody a NOVA a strana nazýva NOVADO . Počet 5 z 11 poslancov je takmer polovicu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pre úplnosť treba však zdôrazniť, že v tomto výroku overuje odchod poslancov z poslaneckého klubu SaS, nie odchod členov strany. V októbri 2012 mala strana SaS 290 členov. Odchodom 75 členov strany SaS nestratila polovicu celkového počtu členov. V apríli 2013 opustilo stranu SaS 75 členov a približne polovica tímlídrov. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

založili založili NOVADO mala opustilo


...pani Merkelová sa prihlásila k našej myšlienke, slovenskej myšlienke flexibilnej solidarity a k ochrane hraníc a to je to, čo sme roky chceli a hovorili o nás, že sme rasisti, xenofóbi a neviem čo ešte.

Ešte začiatkom júna 2018 začala nemecká kancelárka Angela Merkelová v rozhovoroch pre médiá teoreticky pripúšťať možnosť " flexibilného rozdelenia si úloh" , pokiaľ ide o solidaritu medzi členskými štátmi EÚ v otázke migrácie. Podobný návrh ( .pdf , str.3), ktorý predpokladal princíp rôznej pomoci v rámci migračnej krízy, predložili krajiny V4 na samite v Bratislave počas slovenského predsedníctva v roku 2016. Merkelová sa v rozhovoroch neodvolávala na žiadne predošlé návrhy tohto konceptu a Slovensko, ako ani žiadnu inú krajinu V4 nespomenula. Tvrdenie Ľuboša Blahu o tom, že sa Merkelová prihlásila k slovenskej myšlienke, je teda čiastočne prehnané. Dokonca niektoré nemecké médiá dodnes nesprávne uvádzajú, že sa jedná len o maďarský návrh. Keďže však bolo Slovensko jedným z autorov konceptu flexibilnej solidarity, výrok hodnotíme ako pravdivý. Návrh flexibilnej, neskôr tzv. "efektívnej solidarity" pochádza z obdobia slovenského predsedníctva v Rade EÚ v roku 2016, kedy ho spolu na samite v Bratislave s ostatnými krajinami V4 Slovensko predstavilo ako alternatívu k povinnému prerozdeľovaniu utečencov. Samotný návrh sa v dobe jeho predstavenia naozaj netešil veľkej popularite, odborníci aj politici ho videli skôr "v koši" , považovali ho za "detinský" , "stupiditu" , "mŕtvy koncept, PR nášho predsedníctva" . Návrh predpokladá účasť európskych krajín na riešení migračnej krízy rôznymi spôsobmi, nielen prerozdeľovaním migrantov, ale napríklad aj poskytnutím finančných prostriedkov, či personálnym posilnením vonkajších hraníc. O podobnom koncepte hovorí aj nemecká kancelárka, no zatiaľ len veľmi všeobecne a skôr teoreticky. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

médiá flexibilného .pdf nesprávne alternatívu netešil


A to všetci ten príbeh poznáme, kedy plakal pán Krajčí na vláde a Matovič hlasoval proti nemu, tak isto ako pán Sulík.

Exminister zdravotníctva Marek Krajči v rozhovore pre postoj.sk uviedol, že na zasadnutí vlády pred Vianocami „fyzicky, fyzicky sa plakalo. Ja som neplakal nahlas, len mi tiekli slzy. Ale jedna pani tam veľmi plakala.” Vláda vtedy zaviedla lockdown s výnimkami, ktorý však Krajči považoval za prislabý. „ Už som niekde povedal, že v tejto situácii ma nepodporili ani moji vlastní. A je to tak. (ticho) To znamená, že v tom jednom hlasovaní som bol jediný, kto mäkší lockdown nepodporil. Všetci ostatní to podporili,” dodal v tom istom rozhovore. Kabinet musel neskôr lockdown sprísni ť. Tvrdenie Ľuboša Blahu hodnotíme ako pravdivé.

lockdown dodal sprísni


Tam je dnes skoro 6,5 miliardy eur a to sú veľmi vážne peniaze, i keď viacerí sporitelia si možno celkom neuvedomujú, že druhý pilier je súčasťou prvého pilieru.

Približných 6,5 miliardy eur v 2. pilieri dôchodkového starobného sporenia možno považovať za pravdivý údaj. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny uvádza k 31.10.2014 spravovaný majetok DSS v celkovej výške 6,314 a postúpené príspevky v celkovej výške 6,487 miliárd eur. Portál sme.sk k 1.1.2015 prináša údaj 6,44 miliárd eur a podľa agentúry SITA majetok sporiteľov v 2. pilieri dosiahol k 9.1.2015 sumu vyše 6,41 miliardy eur.

sme.sk

SITA


Dlho sa tu hovorilo o diverzifikácii plynu, tak musím povedať, že za našej vlády sa diverzifikovalo to, že máme dnes prepoj do Poľska, to nie je výsledok toho že, že pán Heger sa tam ukazuje ako točí kohútikom. Máme prepoj Maďarska, máme prepoj na Českú republiku.

Smer-SD vládol od júna 2006 po jún 2010, a potom od marca 2012 po február 2020. Proces budovania nového plynovodu medzi Maďarskom a Slovenskom sa začal v júni 2009 podpisom Memoranda o porozumení. Víťazi verejného obstarávania potrubného materiálu a prác na vybudovanie slovensko-maďarského plynovodného prepojenia boli vybraní v decembri 2012 a plynovodné prepojenie bolo otvorené v roku 2015 vo Veľkých Zlievcoch . Všetky procesy teda prebehli ešte počas vlády Smeru-SD.

Výstavba plynovodu medzi Poľskom a Slovenskom začala v auguste 2018 , čiže znovu počas vlády Smeru-SD. Prepojenie s Českou republikou funguje už od roku 2009 . Výrok poslanca Kamenického hodnotíme ako pravdivý.

júni 2009
v decembri 2012
2015
Veľkých Zlievcoch
auguste 2018
2009


Bangalorské princípy vychádzajú potom z toho, že je nevyhnutné v záujme zachovania spravodlivosti a rozhodnutia vo veci, že pokiaľ existujú tieto procesné prekážky, tak musia rozhodovať aj sudcovia, ktorí by boli predpojatí alebo namietnutí, pokiaľ nie je iná možnosť.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vzhladom na nedostupnost oficiálneho slovenského prekladu tzv. Bangalorských princípov za relevatný dokument považujeme anglickú verzia textu spolu so sekundárnymi zdrojmi v slovenskom jazyku. Originálne znenie tzv. doktríny nevyhnutnosti z dokumentu (.pdf) The Bangalore principles of judicial conduct: 2.5 A judge shall disqualify himself or herself from participating in any proceedings in which the judge is unable to decide the matter impartially or in which it may appear to a reasonable observer that the judge is unable to decide the matter impartially. Such proceedings include, but are not limited to, instances where 2.5.1 the judge has actual bias or prejudice concerning a party or personal knowledge of disputed evidentiary facts concerning the proceedings; 2.5.2 the judge previously served as a lawyer or was a material witness in the matter in controversy; or

dokumentu Preklad Správe


My sme dali priestor odborníkom, odborníci sa vyjadrili na ostrom krízovom štábe, aj na pandemickej komisii sa to odhlasovalo.

Odporúčania konzília odborníkov týkajúce sa celoplošného testovania prerokovala 21. októbra Pandemická komisia. Návrh posunula Ústrednému krízovému štábu ( .pdf ). Ten 26. októbra celoplošné testovanie schválil . Tvrdenie Romana Mikulca preto hodnotíme ako pravdivé.

.pdf schválil


Pomoc ľuďom utekajúcim pred vojnou a násilím u nás ponúkli mnohé združenia aj jednotlivci, kresťanské aj iné organizácie.

V reakcii na súčasnú situáciu v Európe, kedy množstvo ľudí z Afriky a Blízkeho východu prichádza do EÚ skutočne v snahe pomôcť vzniklo alebo sa angažovalo viacero organizácií a iniciatív aj jednotlivcov. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

Výzva k ľudskosti
KtoPomoze.sk
iných
Človek v ohrození
jednotlivcov
výzvu


Vtedy (v čase prvého kontrolného dňa na Ministerstve spravodlivosti, pozn.) pán minister spravodlivosti sľúbil, že predloží koncepciu súdnictva, jeho ďalších zmien, do dnešného dňa sa nič také nestalo.

Prvá kontrola na Ministerstva spravodlivosti sa uskutočnila v októbri 2012. V tom čase minister Borec hovoril o pripravovanej koncepcii modernizácie a stabilizácie súdnictva, ktorú mal predložiť v prvom polroku 2013. Tento alebo podobný dokument nebol do dnešného dňa (4. februára 2014) predložený na rokovanie vlády alebo rokovanie parlamentu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prvú kontrolu Ministerstva spravodlivosti uskutočnil premiér ešte v októbri roku 2012. Je pravdou, že Borec plánoval predložiť v prvom polroku koncepciu stabilizácie a modernizácie súdnictva. TASR , 9. novembra 2012 uvádza: "Borec v súvislosti s pripravovanými riešeniami spomenul komplexnú rekodifikáciu Občianskeho súdneho poriadku, racionalizáciu trestnej politiky či odstraňovanie deficitu v oblasti elektronizácie justície. "Tieto opatrenia sú uvedené v legislatívnom pláne na toto volebné obdobie. Koncepciu stabilizácie a modernizácie súdnictva plánuje ministerstvo predložiť v prvom polroku 2013," avizoval." Aj Programové vyhlásenie (.rtf) vlády SR 2012-2016 uvádza: "Vláda vypracuje novú koncepciu stabilizácie a modernizácie súdnictva, ktorá bude základom pre novú právnu úpravu." Dokument o koncepcii a stabilizácii súdnictva neboli do dnešného dňa na rokovanie vlády alebo NR SR predložené. S plánom zásadných zmien prišiel minister spolu s premiérom až v januári 2014. Tieto však ešte nie sú v paragrafovom znení, ale určené na verejnú diskusiu. TASR (30.1.2014): "Premiér Robert Fico (Smer) a minister spravodlivosti Tomáš Borec (nominant Smeru) predkladajú na verejnú diskusiu sériu návrhov, ktoré by viedli k výrazným zmenám v práci sudcov . Tím, ktorý bude pracovať na legislatívnej forme jednotlivých návrhov, ako aj rokovania s opozičnými predstaviteľmi, sudcami a ďalšími ľuďmi z prostredia justície bude mať na starosti minister spravodlivosti Tomáš Borec. Ten pripravil aj sériu doplňujúcich opatrení, ktoré na jednej strane posilňujú právomoci predsedov súdov, na druhej strane zvyšujú zodpovednosť sudcov." Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

uskutočnil premiér
TASR
vyhlásenie
prišiel
TASR


V prvom čítaní sme zahlasovali za energetický balíček … V druhom čítaní sme za nezahlasovali preto, lebo sme vyzvali pána Hirmana aj celú vládu, aby konečne začala so sociálnym dialógom. Spýtala sa sociálnych partnerov, vrátane energetickej oblasti, aké sú technické riešenia, ktoré to umožnia urobiť, ale oni diletanti to takto neurobili.

Poslanecký klub strany Smer-SD podporil energetický zákon v prvom čítaní. V druhom čítaní podporili iba pozmeňovacie návrhy poslanca Fica a poslanca Šeligu, pri ostatných sa zdržali. Fico to odôvodnil potrebou širšej diskusie s predstaviteľmi tripartity či energetických firiem. Minister hospodárstva takéto predlžovanie prijatia zákona odmietol s ohľadom na dramatický vývoj v energetickom sektore. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Poslanci strany Smer-SD zahlasovali v prvom čítaní za vládnu novelu zákona o energetike a tým ju posunuli do druhého čítania.

V druhom čítaní hlasovali poslanci Smeru za návrh uznesenia, ktoré podal predseda strany Robert Fico, ako aj za pozmeňovací návrh poslanca Šeligu. Pri hlasovaní o pozmeňovacích návrhoch zo správ výborov a o skrátení lehoty podaných návrhov sa poslanci Smeru zdržali.

Rovnako sa zdržali aj pri hlasovaní o prijatí energetického zákona v treťom čítaní.

Je pravdou, že zatiaľ čo poslanci schvaľovali energetický zákon v skrátenom legislatívnom konaní, Smer-SD vyzýval k zapojeniu tripartity a k širšiemu dialógu s energetickými spoločnosťami o opatreniach. Minister hospodárstva takéto konanie odmietol, čo odôvodnil dramatickou a zhoršujúcou situáciou v energetickom sektore.

zahlasovali
návrh
návrh
výborov
podaných návrhov
zdržali
skrátenom
vyzýval
dialógu


My nespĺňame ani priemer OECD, máme len 5,6 sestry na tisíc obyvateľov (...)

Laurincov výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože sa Slovensko nachádza pod priemerom OECD, no pracuje tu 5,8 zdravotných sestier na 1000 obyvateľov, čo je blízke uvedenému údaju. Publikácia OECD Health at Glance 2015 (str. 91) uvádza, že v roku 2013 bolo na Slovensku 5,8 zdravotných sestier na 1000 obyvateľov, čo je hlboko pod priemerom OECD 9,1 zdravotnej sestry na 1000 obyvateľov. Takisto Slovensko zaznamenalo pokles pomeru zdravotných sestier k počtu obyvateľov v porovnaní s rokom 2000, nakoľko v tomto roku dosahoval daný ukazovateľ úroveň 7,8. Healt at Glance 2014 (.pdf, s. 66) uvádza pre rok 2012 totožný údaj 5,8 sestry na 1000 obyvateľov.

Health at Glance 2015
Healt at Glance 2014


Tento rok v septembri sme do nemocníc naliali takmer pol miliardy eur.

TASR : Tridsaťjeden zdravotníckych zariadení by sa malo podľa návrhu novely zákona o zdravotných poisťovniach účinnej od apríla (2011, pozn.) transformovať do konca tohto roka. V odôvodnených prípadoch by sa tento termín mohol posunúť o pol roka. O pol roka viac majú aj nemocnice ministerstiev vnútra a obrany. Pred týmto krokom sa bude realizovať oddlženie za 350 miliónov eur. Nemocnice sa už v minulosti oddlžovali dvakrát, prvýkrát za vlády Mikuláša Dzurindu prostredníctvom spoločnosti Veriteľ. Na tento účel sa vtedy využilo asi 664 miliónov eur. Oddlžoval aj kabinet Roberta Fica, nemocniciam poskytol 130,2 milióna eur, ktoré mali pôvodne vrátiť. V rámci terajšieho oddlžovania sa im tento dlh odpustil. Čiže skutočne platí, že oddlžovanie stojí štát takmer pol miliardy eur. Konkrétne 480 mil. eur a to 350 mil. eur poskytnutých priamo nemocniciam na oddlženie a 130 mil. eur ako odpustenie návratného finančného príspevku poskytnutého ešte minulou vládou.

TASR


Keď som preberal kraj, mal 28 % (v hodnotení transparentnosti,pozn.), v súčasnosti má 75 %...

Jaroslav Baška (SMER-SD) je predsedom Trenčianskeho samosprávneho kraja (TSK) od roku 2013. Vtedy kraj získal v hodnotení transparentnosti Transparency International Slovensko (TIS) len 28 % a umiestnil sa na poslednom mieste medzi župami. V zatiaľ poslednom hodnotení, v 2017, kraj dosiahol až 74,8 %, teda po zaokrúhlení 75 %, a rebríček vedie. Výrok je pravdivý. Baška zvíťazil vo voľbách do VÚC v roku 2013 s 53,45 % všetkých hlasov už hneď v prvom kole. Baška v úrade vystriedal Pavla Sedláčka (HZDS). S hodnotením transparentnosti krajov začala v rámci projektu Otvorená samospráva organizácia Transparency International Slovensko (TIS) v roku 2011. Analýza 11 rozličných oblastí transparentnosti prebieha každé dva roky. V roku 2013, kedy Baška prevzal úrad, bola župa hodnotená najhoršie, získala len 28 % . V 2015 bola trenčianska župa stále posledná v rebríčku. V analýze v tomto roku už župa vedie rebríček s hodnotením 74,8 % . Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

53,45 %
Otvorená samospráva
28 %
74,8 %


Z pohľadu Slovenska sankcie nie sú katastrofou, lebo iba asi dva a pol percenta nášho vývozu ide do Ruska.

Vývoz tovaru do Ruskej federácie predstavoval v roku 2018 1,9 % z celkového slovenského exportu, čo v porovnaní s ostatnými krajinami naozaj nie je vysoká hodnota. Po uvalení sankcií celkový slovenský export dokonca vzrástol. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Z krajín mimo EÚ je Ruská federácia tou, do ktorej Slovensko vyváža najviac tovaru. Keďže 85 % slovenského exportu smeruje do členských krajín EÚ, v prípade Ruska ide o veľmi nízke percento. Podľa údajov Štatistického úradu SR to v roku 2018 bolo 1,9 %, v roku 2019 sa export pohybuje na úrovni 2 %. Naopak import z Ruska je viac než dvojnásobný na úrovni 5,3 % v roku 2018 a 5,4 % 2019. Medziročne sa vývoz Slovenska do Ruska zvýšil o 7,6 % a dovoz o 24,8 %. Až 90 % dovozu z Ruska na Slovensko by mali tvoriť energetické suroviny ako ropa a plyn, ako aj ďalšie suroviny. Aj keď „čo sa týka porovnania s ostatnými krajinami, tak Slovenský export bol najviac negatívne ovplyvnený v rámci V4 a štvrtý najviac ovplyvnený v EÚ,“ táto negatívna zmena mala len malý vplyv na celkový export Slovenska. To dokazujú aj čísla celkového vývozu , ktorý sa po uvalení sankcií voči Rusku v roku 2014, medziročne zvýšil z 64,721 miliárd eur v roku 2014 na 67,680 miliárd eur v roku 2015.

údajov
zvýšil
dovozu
zmena
celkového vývozu


V rokoch 2006 až 2010 sa ceny (el. energie pozn.) zastavili, my sme ich ustabilizovali, ale stále sa nám ich nepodarilo potlačiť niekde na rozumnú úroveň, ale minimálne nerástli, minimálne nerástli.

Podľa Eurostatu cena elektrickej energie pre domácnosti (Sk/kWh, pozn.): január 2006 - 543 Sk január 2007 - 534 Sk prvý polrok 2008 - 485 Sk druhá polrok 2008 - 463 Sk prvý polrok 2009 - 15, 40 Eur (464 Sk) druhý polrok 2009 - 15,60 Eur (470 Sk) prvý polrok 2010 - 15, 20 Eur (458 Sk) Cena elektrickej energie pre priemyselné spoločnosti (SK/kWh, pozn.): január 2006 - 290 Sk január 2007 - 324 Sk prvý polrok 2008 - 386 Sk druhá polrok 2008 - 391 Sk prvý polrok 2009 - 14,23 Eur (429 Sk) druhý polrok 2009 - 14, 03 Eur (423 Sk) prvý polrok 2010 - 11, 74 Eur (354 Sk) O relatívne stabilnej cene elektrickej energie, dokonca o poklese, je možné hovoriť iba v súvislosti s domácnosťami. Pokiaľ sa jedná o cenu elektrickej energie pre firmy, tak tam došlo k nárastu. Konečné porovnanie hovorí o náraste, nie úplne zanedbateľnom. Ľ. Jahnátek neuvádza vo svojom výroku konkrétne, či sa jedná o ceny elektrickej energie pre domácnosti alebo firmy. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako neoveriteľný a konkrétne hodnotenie nechávame na čitateľovi.

január 2006
január 2007
prvý polrok 2008
druhá polrok 2008
prvý polrok 2009
druhý polrok 2009
prvý polrok 2010
január 2006
január 2007
prvý polrok 2008
druhá polrok 2008
prvý polrok 2009
druhý polrok 2009
prvý polrok 2010


Zažili sme už vyše 20 rokov dozadu, keby do eurozóny bola prijatá krajina, ktorá tie podmienky nespĺňala ani zďaleka a potom boli s tým veľké problémy, hovorím o Taliansku. Ale povedala sa, to je zakladajúca krajina, tých musíme prijať a nespĺňali podmienky typu deficit, celkový dlh a pod.

Taliansko nesplnilo všetky kritériá, ktoré boli určené ako záväzné pre vstup do Eurozóny. Spolu s Talianskom tieto kritériá pred vyše dvadsiatimi rokmi, kedy bolo euro zavedené ako účtovná mena, tieto kritériá nenaplnila polovica členských štátov, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurozónu tvorí 20 členských štátov EÚ, ktoré majú spoločnú menu - euro. Euro bolo zavedené ako účtovná mena v 11 členských štátoch 1. januára 1999. Eurobankovky a mince boli uvedené do obehu 1. januára 2002.

Aby členské štáty EÚ mohli pristúpiť k eurozóne, musia spĺňať takzvané konvergenčné kritériá, teda hospodárske a právne podmienky stanovené v Maastrichtskej zmluve v roku 1992, známe aj ako „maastrichtské kritériá“. Konečné rozhodnutie o pristúpení krajiny EÚ k eurozóne prijíma Rada EÚ. Rozhodnutie vychádza z návrhu Európskej komisie a prijíma sa po porade s Európskym parlamentom a po prerokovaní návrhu v Európskej rade.

Podmienky, ktoré musia krajiny splniť, sú nasledovné:

1. Cenová stabilita - Krajina si musí udržiavať dlhodobú cenovú stabilitu a priemernú mieru inflácie (vykazovanú v priebehu jedného roka), ktorá neprekračuje o viac ako 1,5 percentuálneho bodu miery inflácie troch členských štátov s najlepšími výsledkami.

2. Zdravé a udržateľné verejné financie - plánovaný alebo skutočný deficit verejných financií by nemal presiahnuť 3% HDP a miera zadlženosti verejnej správy by nemala byť vyššia ako 60% HDP.

3. Stabilita výmenného kurzu - krajina musí preukázať, že hospodárstvo dokáže odolať menovým výkyvom.

Krajina sa musí zúčastňovať na mechanizme výmenných kurzov (ERM II) aspoň dva roky bez výraznejších odchýlok od centrálnej parity ERM II a devalvácie bilaterálnej centrálnej parity jej meny voči euru.

4. Dlhodobé úrokové sadzby, aby bolo možné posúdiť trvalost konvergencie.

Okrem štyroch vymenovaných hospodárskych konvergenčných kritérií musí krajina zosúladiť svoje vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa primárne fungovania národnej centrálnej banky s príslušnými právnymi predpismi EÚ.

Taliansko malo v roku 1998 mieru zadlženosti vyššiu ako 110% HDP ani nebolo členom ERM po dobu dvoch rokov pred zavedením eura. Taliansko však nebolo jediné, ktoré nesplnilo kritériá, viac ako polovica členských krajín EÚ, ktoré vstupovali do eurozóny ich v roku 1999 podľa dostupných údajov nesplnila.

tvorí bolo boli mohli podmienky pristúpení vychádza musí musí musí bolo musí malo zadlženosti nebolo nebolo


Tak presne aj Igor Liba dostal podporu cez Ministerstvo školstva a následne cez nás na svoju hokejovú akadémiu, takisto to bolo u Zdena Cígera na materiálne vybavenie, Žigo Pálffy teraz začal vlastne fungovať od tejto sezóny alebo od budúcej sezóny so svojou neziskovou organizáciou, kde má na starosti celú mládež...

Slovenský zväz ľadového hokeja na svojej oficiálnej stránke neposkytuje informácie súvisiace s rozpočtom alebo poskytovaním finančnej podpory. Podľa registru dotácií v oblasti športu Ministerstva školstva ani vo vyúčtovaní dotácií však s výnimkou hokejových klubov, ktorým bola poskytnutá pomoc a samotného SZĽH nefigurujú konkrétne subjekty ako školy a nadácie, ktoré obdržali finančnú pomoc. Potrebné informácie sme nezískali ani z mediálnych správ či stránok spomínaných akadémií a neziskovej organizácie. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Igor Liba má od roku 2012 hokejovú akadémiu v Čani. Na stránke akadémie nie sú dostupné informácie o jej financovaní.

Hokejová akadémia Zdena Cígera funguje od roku 2011 a poskytuje priestor aj deťom zo sociálne slabších vrstiev. Ani v tomto prípade sa nám však nepodarilo nájsť verejne dostupné podrobnosti o jej financovaní.

Žigmund Pálffy bol v apríli tohto roku vymenovaný za čestného prezidenta neziskovej organizácie MHKM Skalica (Mestský hokejový klub mládeže Skalica). Táto organizácia v minulosti obdržala príspevky od SZĽH.

registru dotácií
Igor Liba
akadémie
funguje
poskytuje
vymenovaný
obdržala


Je tu 67-tisíc nezamestnaných absolventov.

Číslo, ktoré uvádza správa o situácií na trhu práce je o poznanie nižšie ako hovorí J. Brocka. Tento údaj však uvádza počet absolventov evidovaných ako uchádzačov o zamestnanie v danom roku. J. Brocka pravdepodobne hovorí o kumulovanom celkovom počte absolventov, ktorí sú nezamestnaní. V roku 2011 EK odhadovala počet nezamestnaných absolventov na úrovni 78 tisíc. Demagog.sk nezistil absolútny počet nezamestnaných absolventov za rok 2012 resp. k aprílu 2013. Príloha (tabuľka č. 11) k správe o situácii na trhu práce hovorí o čísle 28 559 absolventov evidovaných ako uchádzačov o zamestnanie v roku 2012. Pre rok 2011 je toto číslo 29 058. Samotná správa o situácii na trhu práce neuvádza celkový počet nezamestnaných absolventov. Aktuálne informácie o počte nezamestnaných absolventov sa nám nepodarilo zistiť. Na konci roku 2011 bolo však podľa Európskej komisie na Slovensku 78 tisíc nezamestnaných absolventov. Počet nezamestnaných ľudí do 25 rokov bol podľa Eurostat v rokoch 2011. ako aj 2012 na úrovni 76 tisíc. Celkový počet absolventov v roku 2012 bol 134 121 (65 557 stredné školy spolu, 68 564 I., II. a III. stupeň VŠ ). Posledné dostupné štatistiky Ústredia práce o výhradne nezamestnanosti absolventov sú zo septembra 2011, kedy bolo evidovaných UoZ 34 035 absolventov (AS1_1109.xlsx). V apríli 2013 (tabuľka č.5) bol počet absolventov evidovaných ako uchádzačov o zamestnanie na úrovni 23 930. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správe
Európskej komisie
Eurostat
stredné školy
VŠ
štatistiky


Opakujem to už niekoľkokrát a poviem to aj tu. 50% všetkých pracujúcich na Slovensku má mzdu hrubú nižšiu ako tisíc eur. 75% všetkých pracujúcich na Slovensku má mzdu nižšiu ako 1500 v hrubom.

Podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky (ŠÚ SR) bola priemerná hrubá mzda za rok 2022 na úrovni 1 501 eur. 50 % pracujúcich, v štatistike ŠÚ SR medián (x50), má hrubú mzdu 1226 eur. 75 % pracujúcich, 3. kvartil v štatistike, má hrubú mzdu 1 688 eur.

Portál platy.sk uvádza , že hrubá mzda 50 % pracujúcich bola v roku 2022 1 350 eur a pri troch štvrtinách pracujúceho obyvateľstva to bolo 1 890 eur.

Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako nepravdivý.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil na Petra Pellegriniho so žiadosťou o vyjadrenie, avšak nezareagoval.

údajov uvádza


Vláda v nadväznosti na prijatú stratégiu hospodárskej politiky pripraví nové znenie zákona o strategických podnikoch a zákaze privatizácie strategického majetku štátu.

Medzi priority tretej vlády Roberta Fica patril aj zákon o strategických podnikoch a zákaze privatizácie strategického majetku štátu. Zmenu legislatívy by prívatal aj predseda SNS Andrej Danko a Kotlebova ĽSNS . Podľa všetkého sa na zákone začalo pracovať na jar 2014 a sľubované legislatívne úpravy dosiaľ neprebehli.

priority SNS Andrej Danko ĽSNS sľubované


Na verejnú dopravu dávame viac, ako povedal kolega. (2,4 milióna eur, pozn.)

Mesto Nitra má vyčlenených 2,4 milióna eur na mestskú verejnú dopravu, túto informáciu udáva rozpočet mesta Nitra na rok 2014 (.pdf, s. 39). V rozpočte jš však aj položka 1 milión eur na "vykrytie straty za mestskú verejnú dopravu", Nitra teda v roku 2014 dáva na verejnú dopravu viac ako 2,4 milióna. V predchádzajúcich rokoch na túto položku minula viac ako 4 milióny eur ročne.

V roku 2013 vyčlenilo mesto Nitra v rozpočte (.pdf, s. 40) na mestskú verejnú dopravu 3,2 milióna eur , podľa záverečného účtu (.pdf, s. 82) nakoniec minula 4 013 533 eur .

V roku 2012 vyčlenilo mesto Nitra v rozpočte (.pdf, s. 39) na túto položku 3 748 200 eur , podľa záverečného účtu (.pdf, s. 78) nakoniec minulo až 4 748 236 eur .

rozpočet mesta Nitra na rok 2014
rozpočte
záverečného účtu
záverečného účtu


Napríklad sa to robí za tejto vlády, bolo vystavených 10 tisíce pracovných povolení pre občanov zo Srbska, z Ukrajiny, ktorí samozrejme potom tlačia na mzdy dole.

Počas rokov 2016 až 2019 stúpol počet zamestnancov zo Srbska či Ukrajiny o desaťtisíce. Chýba však dôkaz, že tlačia dole mzdy. Analýzy Inštitútu sociálnej politiky a INESS skôr naznačujú, že hoci cudzinci zarábajú menej než domáci, obsadzujú skôr miesta, o ktoré miestni nemajú záujem. Tvrdenie Richarda Sulíka ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľné. Podľa údajov, ktoré portálu Demagóg.SK poskytlo Ústredie práce sociálnych vecí a rodiny, bolo v rokoch 2016 až 2019 (údaj k novembru) vydaných 15 362 potvrdení o možnosti obsadenia pracovného miesta pre občanov Srbska a 31 250 pre občanov Ukrajiny. V rokoch 2013 - 2015 bolo vydaných 607 potvrdení pre občanov Srbska a 1473 pre občanov Ukrajiny. Za tretej vlády Roberta Fica teda ich počet skutočne narástol o desaťtisíce. Je však otázne, či títo cudzinci „tlačia mzdy dole”, ako to tvrdí Richard Sulík. Podľa zhrnutia analytického komentáru Inštitútu sociálnej politiky z roku 2018 „ priemerný vymeriavací základ cudzincov je nižší v porovnaní s občanmi SR.” „ Najviac cudzincov pracuje v odvetviach, kde pred zaradením do evidencie pracovalo málo nezamestnaných, a v povolaniach s najvyšším počtom voľných pracovných miest. Cudzinci teda skôr dopĺňajú nedostatok vhodnej domácej pracovnej sily.” Podobne podľa zhrnutia štúdie INESS „ ekonomickí migranti zriedka vytláčajú z trhu práce miestnu pracovnú silu” a „ skôr dopĺňajú existujúcu (...) a vytvárajú príležitosti pre rast a prinášajú potrebné zručnosti.” INESS tiež konštatuje že, „ prisťahovalci obsadzujú horšie platené pracovné miesta alebo dostávajú nižšiu odmenu v porovnaní s miestnou pracovnou silou, nejde však o dumping nízkymi mzdami. Ich nízke mzdy sú často dôsledkom regulačnej a byrokratickej záťaže pracovného trhu.” Z uvedených štúdii teda vyplýva, že cudzinci síce často pracujú za nižšiu mzdu ako Slováci, no obsadzujú miesta, o ktoré miestni nemajú záujem. Chýba teda dôkaz, že „tlačia mzdy (aj ostatné) dole”. Riaditeľ Klubu 500 - združenie spoločností zamestnávajúcich viac ako 500 zamestnancov - Tibor Gregor pre Demagóg.SK uviedol, že zákon „ priamo ustanovuje, že pracovné podmienky vrátane mzdových podmienok a podmienky zamestnávania dočasne pridelených zamestnancov musia byť najmenej rovnako priaznivé ako u porovnateľného zamestnanca zamestnávateľa.” Podľa Gregora je pre firmy z Klubu 500 zamestnávanie cudzincov preto administratívne náročnejšie či drahšie ako zamestnávanie domácich. Okrem rovnakej mzdy im totiž musia poskytnúť ubytovanie či preklad pracovno-právnej internej legislatívy do materinského jazyka. Hovorkyňa Konfederácie odborových zväzov Martina Némethová pre Demagóg.SK uviedla, že „vo firmách, kde pracuje väčšie množstvo takýchto pracovníkov, sa stáva, že je väčší tlak od zamestnávateľov na udržanie miezd na nižšej úrovni a nám to sťažuje najmä kolektívne vyjednávanie.” Demagóg.SK sa na dôkaz k tvrdeniu, že cudzinci „tlačia mzdy dole” pýtal aj Richarda Sulíka - žiaden však neposlal.

zhrnutia zhrnutia konštatuje


Ľudia nie teraz, nie pred mesiacom, rok, možno dva roky dozadu si na internete mohli a môžu pozrieť to, ako zaživa odrezávajú hlavy.

Videá, na ktorých sú zachytené popravy, sú na internete známe. Ich najväčší rozmach prišiel spolu s Islamským štátom od roku 2014. Netreba ale zabúdať, že nejde iba o ISIS a videá so zachytenou popravou zverejnila aj teroristická skupina Boko Haram . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Boko Haram
skupín
brutálne popravy
upálením
deti
ponižovania zajatcov
prejavy
obet
ruský špión
americký
rukojemníci


To ultimátum, to bolo naopak, to oni (Ukrajinci, pozn.) dali Rusom, nie naopak.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Viaceré zdroje s odvolávaním na agentúru Interfax ( BBC 3.3.2014, Reuters 3.3. 2014, SITA 3.3.2014) tvrdia, že práve ukrajinské jednotky dostali ultimátum na kapituláciu do rána (4.3.2014) 4:00 nášho času. Ultimátum porovnateľného rázu zo strany Ukrajiny voči Rusku dané nebolo.

Interfax BBC Reuters SITA


V Česku ich majú (vojakov v aktívnej zálohe, pozn.) do 2000, v Maďarsku 4000, v Poľsku 4000 a stále to zvyšujú.

Ministerstvo obrany SR ešte v roku 2016 predstavilo projekt , ktorý zahŕňal aj budovanie aktívnych záloh. Do septembra 2017 bolo podľa informácií portálu aktuality.sk vycvičených 38 príslušníkov aktívnych záloh, pričom rezort obrany plánoval tento počet radikálne zvýšiť. V máji 2018 na historicky prvý výcvik aktívnych záloh nastúpilo 14 vojakov, ministerstvo obrany však vyhlásilo, že v budúcom roku chce do aktívnych záloh zaradiť viac ako 300 vojakov. V porovnaní so Slovenskou republikou je v ostatných štátoch V4 o podobný výcvik a zaradenie do aktívnych záloh neporovnateľne vyšší záujem. Výrok Milana Krajniaka sa týka aktívnych záloh armád spomenutých krajín. Je pravda, že tento rok sa výcviku aktívnych záloh Armády SR zúčastnilo len 14 záujemcov. V Česku, Maďarsku a Poľsku je o členstvo v aktívnych zálohách omnoho väčší záujem a uvedené stavy aktívnych záloh vo výroku V porovnaní so Slovenskou republikou je v Českej republike o podobný výcvik a zaradenie do aktívnych záloh neporovnateľne vyšší záujem. Portál iDnes.cz v apríli vydal reportáž o aktívnych zálohách v Českej armáde kde sa píše o takmer 2500 vojakoch v aktívnej zálohe. Aktívne zálohy sa v tejto krajine systematicky budujú od roku 2003. Informácie z poľských webov hovoria približne o čísle 5000 aktívnych rezerv. Čísla z roku 2013 Maďarskej armáde priznávajú takmer 5000 členov zálohy. Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

projekt
aktuality.sk
nastúpilo
aktívnych
iDnes.cz
poľských webov
Čísla z roku 2013


Tento rok som vyčlenil 124 000 euro na skúšky, ktoré súvisia s udeľovaním Značky kvality SK...

Ľ. Jahnátek uvádza sumu o približne 5 tisíc euro nižšiu, ako uvádzajú výdavky spojené so Značkou kvality SK v oficiálnom dokumente. Výrok však hodnotíme ako pravdivý, kedže minister pôdohospodárstva si nepresnosťou o 5 tisíc euro nevylepšuje argument zásadným spôsobom. Štruktúra Rozpočtu Ministerstva pôdohospodárstva neuvádza špecifické finančné náklady na projekt Značka kvality SK. Podľa Parlamentného rozpisu rozpočtu kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka na roky 2013 (s. 2), MPRV SR predložilo v rámci medzirezortného pripomienkového konania k východiskovému materiálu rozpočtu na roky 2013-2015 námietky zásadného a objektívneho charakteru, žiadna z pripomienok však nebola zo strany Ministerstva financií SR akceptovaná. Jednou z takýchto pripomienok bola aj požiadavka o navýšenie zdrojov v objeme 0,47 mil. eur v roku 2013 (a následne aj v ďalších rokoch), s cieľom bola napr. podpora prezentácie slovenských potravinárskych výrobkov, a to hlavne výrobkov so „ZNAČKOU KVALITY SK“ . V kapitole výdavky na tovary a služby (s. 11) sa uvádzajú výdavky na značku kvality a marketingových aktivít v objeme 129 958 eur. Táto položka by podľa popisu zodpovedať výdavkom, ktoré súvisia s udeľovaním Značky kvality SK. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Rozpočtu Ministerstva
rozpisu


Áno, a politický rozmer je ten, že tento materiál mali napríklad kolegovia z SaS najmenej pred 2 rokmi. Polícia ho mala tieto materiály najmenej 6 rokov. Média, napríklad Sme ho malo tento materiál najmenej 2 alebo 3 roky. Sám šéfredaktor Sme povedal.

Richard Sulík na svojom blogu uvádza, že k "materiálu, ktorý hovorí o korupcii obrovského rozsahu" (pozn. spis Gorila) sa dostal už na jar roku 2010.

D.Lipšic dnes (23. januára 2012) potvrdil existenciu akcie Gorila na základe dokumentov od premiérky Radičovej. SISKauza Gorila naozaj existovala. Minister vnútra Daniel Lipšic z KDH povedal, že išlo o legitímnu akciu SIS v boji proti korupcii.Podľa informácií vyplývajúcich zo spisu, ktorý premiérka našla v archíve Úradu vlády, SIS v roku 2006 odovzdala získanú informáciu vtedajšiemu predsedovi vlády M. Dzurindovi aj M. Padovi ministrovi vnútra.

Detailnú analýzu postupu SIS pri informovaní verejných činiteľov o zistených informáciách poskytuje bývalý šéf Úradu boja proti korupcii J. Šátek .

Šéfredaktor denníka SME M. Kostolný nepriamo priznáva že o kauze Gorila vedel už 2 roky a vysvetľuje prečo pred dvomi rokmi o Gorile nepísali , resp. ju nezverejnili.

J. Šátek


Ja som s týmto návrhom (zrušenia súbehu práce a výsluhového dôchodku, pozn.), ešte som bol kolegom pani poslankyne, keď bol minister Magvaši presadzoval túto myšlienku a to je už desať rokov dozadu, ale samozrejme aj toto je problém politickej vôle...

K tejto údajnej iniciatíve poslanca Brocku sme nenašli žiadne mediálne záznamy.


Oni si nemôžu predstavovať nejaký senát najvýhodnejší, pretože vždy aj ten prvý sudca spravodajca a senát je určený spôsobom náhodného prideľovania, náhodného výberu sudcu na Ústavnom súde.

Podľa Rozvrhu práce Ústavného súd SR na rok 2013 platí, že: "Rozdelenie práce v rozhodovacej činnosti sa riadi zásadou náhodilosti prideľovania vecí jednotlivým sudcom tak, aby sa dodržalo pravidlo ich rovnomerného zaťažovania."

Rozvrhu práce


...my sme napríklad pristúpili, to trojročnom zmrazení platov k navýšeniu platov.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 8. decembra 2013). K poslednej valorizácií došlo ešte v roku 2010. V roku 2013 boli platy v štátnej a verejnej správe valorizované. Ide teda o tri roky. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. K 1. januáru 2010 skutočne prišlo k poslednej valorizácii platov zamestnancov štátnej správy o 1 % a odvtedy sa platy zmrazili. Naposledy rástli platy v štátnej správe v roku 2010 a to o 1% . V zákone o štátnom rozpočte 2010 je posledná valorizácia (§ 5) vo výške 1%. Od roku 2011 boli platy v štátnej a verejnej správe zmrazené. V zákone o štátnom rozpočte na rok 2011 (§ 5) je navýšenie taríf vo výške 0%. Vláda sa s odborármi dohodla už v októbri 2013 na zvýšení miezd v štátnej a verejnej správe. Ide nielen o štátnych úradníkov, hasičov a policajtov, ale aj o učiteľov. Neskôr koncom novembra 2013 sa vláda s odborármi dohodla, čo bolo potvrdené podpísaním kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa. Zvýšenie platov bude rozpočet stáť 90 miliónov eur. Túto skutočnosť uvádza aj Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky: "Kolektívna zmluva vyššieho stupňa v štátnej službe na rok 2014 bola dnes - 25. novembra 2013 slávnostne podpísaná v Zrkadlovej sále Úradu vlády SR. Signatármi kolektívnych zmlúv sú splnomocnení zástupcovia zamestnávateľov, reprezentovaní vládou SR, Združením miest a obcí Slovenska a predstaviteľmi samosprávnych krajov, a zástupcovia zamestnancov, reprezentovaní Konfederáciou odborových zväzov SR, Nezávislými kresťanskými odbormi Slovenska a Všeobecným slobodným odborovým zväzom. ... Navýšenie platových taríf bude predstavovať dve percentá z celkového objemu financií, čo pre každú platovú triedu znamená nárast o 16 EUR. Z verejných zdrojov si valorizácia vyžiada 90 miliónov EUR." Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
Naposledy
2010
2011
dohodla
podpísaním
uvádza


Máme historicky nízku infláciu, to znamená, miera zdražovania sa významne spomalila...

Je síce pravda, že za uplynulý rok došlo vo vývoji spotrebiteľských cien ku klesajúcemu trendu a to z 3,8% v auguste 2012 na súčasných 1,4% za august 2013. Avšak nie je pravda, že by v dlhšom období nebola pozorovaná nižšia inflácia než v súčasnosti. Nižšia inflácia než v súčasnosti bola pozorovaná napríklad od augusta 2009 do decembra 2010. Inými slovami, hoci došlo k spomaleniu zdražovania v posledných mesiacoch, nemožno o takomto trende hovoriť v dlhšom období a teda pojem historicky nízka inflácia je v tomto kontexte nesprávny. Preto označujeme výrok ako celok ako zavádzanie.

Uvádzame vývoj inflácie CPI (zdroj: časové rady IFP ):

Inflácia bol nižšia ako úroveň z augusta 2013 (1,4 %) v období august 2009 až december 2010.

Vývoj harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien možno pozorovať v nasledujúcom grafe:

časové rady IFP
Eurostat


Ale to, čo sa stalo, za toto obdobie, a keď hovoríte o verejných financiách, tak prosím, použijem hodnotenie, aby to neboli inštitúcie, ktoré vy spochybňujete, svetového ekonomického fóra, ktoré konštatuje, že Slovenská republika vo vládnej korupcii prepadla zo 76. miesta v roku 2006 na 127. miesto. Medzi, zariadili sme sa medzi najhoršie hodnotené štáty sveta.

Podľa správy Svetového ekonomického fóra z roku 2009 sme sa ocitli na 127 mieste v kategórii „Favoritism in decisions of government officials“ a na 95. mieste v kategórii „Diversions of public funds“.


...stav čerpania prostriedkov za operačný program ľudské zdroje, podľa prioritných osí. K 31.12.2017. (...), za operačný program ľudské zdroje je zodpovedné Vaše ministerstvo. Tak na prioritnú OSPAT čo je že integrácia marginalizovaných rómskych komunít, je vyčlenených 139 miliónov, čerpanie je 0,67%. Toto je programovacie obdobie, ktoré sa začalo v roku 2014, dnes máme rok 2018. Vám sa podarilo zo 139 miliónov vyčerpať na projekty 931 tisíc. Máme dva roky do ukončenia programovacieho obdobia. To programovacie obdobie trvá do roku 2020

Výrok sa dotýka čerpania finančných zdrojov v Operačnom programe Ľudské zdroje 2014-2020. Lucia Nicholsonová správne skonštatovala, že Ministerstvo vnútra SR je zodpovedné za tento operačný program. Rovnako správne uviedla finančnú hodnotu zdrojov EÚ pre prioritnú os 5 - Integrácia marginalizovaných rómskych komunít a mieru ich vyčerpania k 31. decembru 2017. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Lucia Nicholsonová hovorila pravdu, keď tvrdila, že Ministerstvo vnútra je zodpovedné za operačný program Ľudské zdroje. Podľa stránky Ministerstva vnútra: "Ministerstvo vnútra SR je v programovom období 2014-2020 sprostredkovateľským orgánom pre Operačný program Ľudské zdroje. V rámci svojich priorít sa rezort bude venovať integrácií marginalizovaných rómskych komunít a zabezpečeniu technickej vybavenosti v obciach s prítomnosťou marginalizovaných rómskych komunít." Cieľom Operačného programu Ľudské zdroje je podpora opatrení na posilnenie ekonomického rastu a zamestnanosti na Slovensku. V oblasti vzdelávania, zamestnanosti a sociálneho začlenenia program podporuje zvyšovanie kvality základného vzdelávania, zvyšovanie miery vysokoškolského vzdelania populácie, znižovanie predčasného ukončovania školskej dochádzky. Ďalej podporuje projekty v oblasti zvyšovania zamestnanosti a boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, vrátane opatrení zameraných na marginalizované rómske komunity. Zo zdrojov EÚ bolo na Operačný program Ľudské zdroje, prioritná os 5 - Integrácia marginalizovaných rómskych komunít, vyčlenených 139 000 000 eur. Štátne zdroje na túto prioritnú os predstavovali 23 384 706 eur. Podľa správy Čerpania ŠF a KF bolo na prioritnú os 5 - Integrácia marginalizovaných rómskych komunít k 31. decembru 2017 zo zdrojov EÚ vyčerpaných 931 050,31 eur čo predstavuje 0,67 % hodnoty celkovej finančnej podpory z fondu EÚ. Zo štátnych zdrojov bolo vyčerpaných 164 302,97 eur, teda 0,70 % celkovej hodnoty štátnej podpory. ( .pdf , Príloha 2) Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstva Cieľom .pdf


Uhliarik rozhodnutím o Pfizerovi zrušil monopol, ktorý bol zavedený Rašim.

Týmto rozhodnutim bol zrusený monopol, ktorý bol na trhu.

rozhodnutim


Nie je pred konkurzom (Letecká vojenská nemocnica v Košiciach pozn.).


Máme tu prokuratúra Špeciálnej prokuratúry, pána Špirku, ktorý (...) manipuloval s podpisom na zápisniciach.

Disciplinárna komisia, ktorá riešila Špirkov postup ohľadom vyhotovenia zápisníc, Špirka v prípade pripravovaného trestného oznámenia s Ľubošom Vargom vo svojom odôvodnení očistila. Zápisnica pôvodne podľa komisie nebola oznamovateľom podpísaná, čo dosvedčil aj špeciálny prokurátor Dušan Kováčik. O tejto veci sú navyše celkovo tri zápisnice, z toho dve preukázateľne podpísané oznamovateľom a na jednej je falošný podpis. Podľa komisie však nič nenasvedčuje tomu, že by tento podpis sfalšoval Špirko alebo že by sa tam s jeho súhlasom ocitol. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Tento výrok sa týka medializovaných informácií, ktoré prokurátor Vasiľ Špirko uviedol v marci 2018. Špirko podal trestné oznámenie na vtedajšieho ministra vnútra Kaliňáka pre sabotáž. Malo ísť o vykonštruovanie obvinenia zo zneužitia moci verejného činiteľa, aby ho zdiskreditovali a mohli odňať prípady, ktoré dozoroval. Obvinenie zo zneužitia moci verejného činiteľa sa týkalo Špirkovej angažovanosti v prípade podozrenia z korupcie na ministerstve vnútra - ako povedal Špirko konkrétne išlo "o dodávku sieťových komponentov a technológií v pôsobnosti ministra vnútra" . Špirko sa stal v tomto prípade zainteresovaným po tom, čo mu jeden z podvodníkov v rámci iného prípadu, ktorý v roku 2016 dozoroval (prevod časti akcií firmy B. A. Haus na vtedajšieho ministra vnútra Roberta Kaliňáka) - Ľuboš Varga povedal o vážnych podozreniach z korupcie na ministerstve vnútra. Spolu spísali trestné oznámenie, ktoré neskôr Ľuboš Varga ako kľúčový svedok napadol. Obvinil Špirka, že konal na vlastnú päsť a že nevedel, že podpisuje trestné oznámenie. Na základe tohto obvinenia riešila Špirkov postup v tomto prípade disciplinárna komisia. Tá v marci 2018 pred Špirkovým medializovaným vystúpením prišla so závermi, ktorými očistila jeho postup v prípade pripravovaného trestného oznámenia. Jedným z bodov, ktorými sa v rámci Špirkovho postupovania v prípade zaoberala bol aj falošný podpis na vyhotovenej zápisnici. Disciplinárna komisia v tejto súvislosti skonštatovala : „Nepodarilo sa však preukázať a nič nenasvedčuje tomu, že by jediným a výlučným pôvodcom podpisov bol Špirko alebo že s jeho súhlasom by sa tam ocitli. Špirko uviedol, že zápisnica pôvodne nebola oznamovateľom podpísaná – a v takejto pracovnej verzii išla na stôl špeciálnemu prokurátorovi Dušanovi Kováčikovi. Sám špeciálny prokurátor pri výsluchu potvrdil, že tieto falošné podpisy na zápisnici v tom čase neboli. Kedy sa tam dostali a akým spôsobom, sa nepodarilo zistiť. Podstatná časť trestného konania (voči Špirkovi), ktorá predchádzala disciplinárnemu konaniu, sa venovala tejto otázke. Zo znaleckého posudku vyplýva, že sa nedá zistiť, kto je pôvodcom falošných podpisov. Dôležité je povedať, že v spisovom denníku sú o tejto veci tri zápisnice, pričom dve z nich sú preukázateľne podpísané oznamovateľom – a jedna nie je podpísaná oznamovateľom (je na nej falošný podpis). Všetky tri sú z obsahového hľadiska identické. To znamená, že určite nedošlo k falšovaniu obsahu a v zápisniciach je zachytené to, čo (Varga) oznamoval. Zdá sa nám nelogické, aby niekto falšoval podpisy na jednom z troch vyhotovení a aby sme toto vyhodnocovali ako disciplinárne previnenie (Vasiľa Šprika), keď žiadnym spôsobom nebolo zasahované do obsahu.“ Na základe vyššie uvedených informácií môžeme označiť výrok Roberta Fica ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

uviedol obvinenia odňať prípade dozoroval konal podpisuje očistila skonštatovala


...pán prezident je za povinné kvóty a je za rozmiestňovanie migrantov na Slovensku. On to hovorí veľmi otvorene, on sa k tomu hlási.

Prezident Kiska sa veľakrát vyjadril o potrebe solidarity a humanitárneho rozmeru v debate o utečeneckej kríze. Apeloval na to, že v kríze ide taktiež o charakter a srdce Slovenska, pričom je našou morálnou povinnosťou pomôcť utečencom, ktorí to potrebujú. Na margo kvótneho systému sa však vyjadril niekoľkokrát v zmysle, že ho nepovažuje za perspektívny mechanizmus vo vzťahu k určitej skupine migrantov, ktorí utekajú do Európy z ekonomických dôvodov, a taktiež nesúhlasí so samotným pomenovaním a poňatím systému ako povinných kvót, no treba pomôcť tým, ktorí to naozaj potrebujú. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V prezidentovej správe o stave republiky ( 18. jún 2015 ) pripustil prezident A. Kiska, že kvóty nie sú perspektívnym riešením pre mnoho migrantov, ktorí prichádzajú do Európy z iných pohnútok, akými sú strach o život alebo bezpečnosť. "... Teda o imigrantoch, ktorých ani južné štáty Európskej únie osobitne, ani celá únia spoločne dnes nie je schopná zvládnuť v takých počtoch. Medzi ktorými častokrát nie sú ľudia, ktorí sú v ich domovskej krajine v najťažšej osobnej situácii. Prichádzajú, lebo môžu. Tu si myslím, že kvóty naozaj nie sú perspektívnym a správnym riešením ." 7. októbra Kiska v parlamente predniesol prejav, v ktorom mimo iného opäť pripomenul svoj pohľad na povinné kvóty. " Iste si pamätáte, že som tu pred vami v júni vo svoje Správe o stave republiky označil tento administratívny prerozdeľovací mechanizmus za nešťastný nápad. A prihováral som sa za to, aby Slovensko ponúklo pomoc dobrovoľne a iniciatívne, v súlade s možnosťami a kapacitami, ktoré u nás máme. Za nešťastné a neprimerané som považoval už samotné slovo „kvóty“, ktoré sa zaužívalo ." V prejave nezdôrazňuje svoj súhlas s povinnými kvótami, ale potrebu ľudského humanitárneho rozmeru. " Napriek tomu vo väčšine Európy ani úradnícky výraz kvóty neprekryl jeho ľudský a humanitárny rozmer v tomto konkrétnom prípade. Vo väčšine Európy si jej obyvatelia aj politickí lídri stále myslia, že máme a musíme pomôcť ľuďom, ktorí do Európy utekajú pred vojnou a násilím a ktorí tu už sú ... Pre väčšinu Európy aj jej politických lídrov zostal za nepekným výrazom „kvóty“ – človek. A pod číslami kvót zostali – živé ľudské bytosti. Myslím, že tento ľudský humanitárny rozmer, túto emóciu sme podcenili ." Podobné morálne apelovanie možno u Kisku vidieť aj v skorších vyjadreniach: Vo svojom prejave ( Vyhlásenie prezidenta Kisku k téme utečencov ) 7. septembra 2015 zdôraznil potrebu vedenia debaty o utečencoch na Slovensku, nie z dôvodu kvót a solidarity voči iným krajinám, ale kvôli živým ľudským bytostiam, ktorých životy sú ohrozené a potrebujú pomoc. „ Najskôr začnem u nás na Slovensku. Pretože debatu, ktorú vedieme o migrantoch a utečencoch, vnímam ako dôležitý zápas o srdce a charakter Slovenska .“ Na margo utečeneckej krízy sa takisto vyjadril o tom, že je našou morálnou povinnosťou pomôcť utečencom. „ Je našou morálnou povinnosťou pomôcť ľuďom v ohrození. Ak by boli doma, mohli by prísť o život " ( SITA )

18. jún 2015

7. októbra

zdôraznil

SITA


(...) takisto napríklad ten takzvaný protiteroristický balíček, ktorý bol prijatý, aj a zmena ústavy aj hlasmi Mostu (...)

V hlasovaní o novele ústavy, ktorá predlžuje maximálne možné lehoty na zadržanie v prípade podozrivých z trestných činov terorizmu hlasovala strana Most-Híd za, v prípade samotného protiteroristického balíčka tento zákon poslanci Mostu nepodporili . Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Poliačik explicitne hovorí o hlasovaní o zmene ústavy. Podobný výrok sme overovali 26. februára 2016 v rámci predvolebnej debaty Slovenského rozhlasu. Takzvaný protiteroristický balíček upravoval trestný zákonník a mal za cieľ zvýšiť bezpečnosť v kontexte možných teroristických útokov. Poslanci Most-Híd zmeny v zákonoch nepodporili.V tomto období však došlo aj k zmene ústavného zákona ošetrujúceho dĺžku zadržania osôb podozrivých z terorizmu. V tejto otázke Most-Híd hlasoval za (okrem dvoch neprítomných poslancov F. Šebeja a R. Chmela všetci). V hlasovaní z 9. decembra 2015 o zákone ako celku ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony poslanci klubu Most-Híd tento návrh nepodporili, respektíve 5 poslancov sa zdržalo, 8 bolo neprítomných a 1 nehlasoval. Protiteroristický balíček bol schválený v skrátenom legislatívnom procese a bol súčasťou novely trestného zákona schválenej 9. decembra 2015. Zákon bol doručený dňa 27.11. 2015. Rokovalo sa o ňom 1. decembra. Rokovanie jednotlivých výborov prebiehalo 2.-3. decembra. K druhému a tretiemu čítaniu došlo až 8. decembra. Zákon prešiel, no prezident Kiska ho vetoval . Následne ho poslanci Smeru ako jediní z parlamentu opäť schválili . Takisto sa 8. decembra hlasovalo o novele Ústavy SR, ktorá predlžuje maximálne možné lehoty na zadržanie v prípade podozrivých z trestných činov terorizmu. Zmenu vtedy podporilo 95 zo 141 prítomných poslancov, 25 poslancov bolo proti a 21 sa hlasovania zdržalo. Za novelu hlasovali poslanci za Smer, Most-Híd a nezaradení Štefan Kuffa a Miroslav Kadúc. Všetci ďalší prítomní poslanci boli proti alebo sa zdržali hlasovania. Celkovo poslanci Mostu-Híd hlasovali len za zmenu ústavy, nie za ostatné časti protiteroristického balíčka. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Most-Híd
nepodporili
26. februára 2016
za
hlasovaní
skrátenom legislatívnom procese
novely
vetoval
schválili
novele


… si myslíte, že proste tie ceny 500 - 700 alebo až tisíc EUR za megawatt hodinu na spote, že budú teraz trvať celý čas. Vidíte veľmi dobre, že ceny klesajú. Rovnako plyn, ako nám krásne klesol.

V roku 2022 dochádzalo k nárastom cien energií, ktoré boli ovplyvnené najmä obavami z obmedzenia dodávok plynu z Ruska. Ceny elektriny sa pohybovali v rozmedzí 500-1000 eur za megawatthodinu, v marci 2023 sú však ceny nižšie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V auguste minulého roka sa cena na burze EEX v Lipsku dostala na 700 eur za megawatthodinu . O týždeň skôr to bolo 500 eur . Elektrina dosiahla rekord na pražskej burze PXE 26. augusta 2022, keď sa jej cena bola 1 001 eur za megawatthodinu .

V porovnaní s augustovými maximami sú aktuálne ceny energií v Európe o zhruba 80 % nižšie. Podľa údajov z 3. marca zverejnených pražskou burzou PXE sa elektrina s dodávkou na Slovensko v budúcom roku predávala za necelých 145 eur za megawatthodinu .

Burzové ceny zemného plynu nasledujú podobný vývoj. Tie klesli na úroveň 45 eur za megawatthodinu . Zemný plyn sa tak predáva najlacnejšie za posledného jeden a pol roka.

700 eur za megawatthodinu
500 eur
1 001 eur za megawatthodinu
80 % nižšie.
145 eur za megawatthodinu
45 eur za megawatthodinu


...aby som to zovšeobecnil pravda, nezamestnanosť nám klesla zo 14% na 10,7%.

Štatistiky Eurostatu (Unemployment rates by sex, age and citizenship (%), 8. január 2016) ukazujú, že v období druhého kvartálu roku 2012 (začiatok vládnutia Ficovej druhej vlády), bola nezamestnanosť na úrovni približne 13,6%. Až do druhého kvartálu 2013 možno vidieť jej zvyšovanie na úroveň 14,5%. V roku 2014 a 2015 dochádza k jej postupnému znižovaniu. Eurostat k 8. januáru 2016 uvádza štatistiky po tretí kvartál 2015, kde nezamestnanosť dosahovala 11,3%. Mesačné štatistiky Eurostatu (Unemployment rate by sex and age - monthly average, %) uvádzajú za november 2015 nezamestnanosť 10,8%. Najnovšie dostupné štatistiky Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny ( november 2015 ) hovoria o nezamestnanosti 10,77%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostatu
vládnutia
uvádzajú
november 2015


To (tri sídla EP, pozn.) je priamo v zakladateľských zmluvách...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko sídlo parlamentu je zadefinované v Amsterdamskej zmluve, ktorá bola podpísaná v roku 1997 a do platnosti vstúpila v roku 1999. Otázke sídla Európskeho parlamentu sa skutočne venujú zakladateľské zmluvy, konkrétne protokol o umiestnení sídel orgánov a niektorých úradov a odborov Európskych spoločenstiev a Europolu, ktorý je pripojený k Amsterdamskej Zmluve. Podľa tohto dokumentu (pdf, s.109): " Európsky parlament má svoje sídlo v Štrasburgu, kde sa koná 12 mesačných plenárnych zasadnutí, vrátane zasadnutia o rozpočte. Dodatočné plenárne zasadnutia sa konajú v Bruseli. Výbory Európskeho parlamentu zasadajú v Bruseli. Generálny sekretariát Európskeho parlamentu a jeho oddelenia zostávajú v Luxemburgu. " Ďalšími inštitúciami, ktoré podľa Amsterdamskej zmluvy majú sídla alebo zasadania vo viacerých mestách sú Rada Európskej Únie, ktorá má sídlo v Bruseli, ale v apríli, júni a októbri zasadá v Luxemburgu a Európska Komisia, ktorá má taktiež oficiálne sídlo v Bruseli, ale niektoré jej odbory sídlia v Luxemburgu. Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tohto dokumentu


na Slovensku je zhruba 360 000 evidovaných nezamestnaných

Podľa údajov ÚPSVaR z marca 2014 je disponibilný počet uchádzačov o nezamestnanie na Slovensku 358,285, čiže skutočne je to zhruba 360 tisíc nezamestnaných. Celkový počet uchádzačov o zamestnanie (vrátane nedisponibilných) bol ku koncu mesiaca 397,216.

údajov


...Európska únia dávno mala informácie o nepresnosti čísiel, ktorí boli pri vstupe Európskej únie, do Európskej únie a potom aj do menovej únie...

Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2010 Naspäť Nahlásiť chybu


SMER po vstupe do vlády: zvýšil dostupnosť kúpeľnej liečby

V septembri 2007 schválila vláda novelu zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti. Novela ruší v kúpeľnej starostlivosti kategóriu diagnóz C, v ktorej si pacienti hradili pobyt i liečbu sami. Tieto diagnózy sa presúvajú do kategórie B, v ktorých liečbu platí poisťovňa, ale pacient si hradí pobyt. Niektoré výkony z kategórie B sa presúvajú do kategórie A, v ktorej liečbu i pobyt hradí poisťovňa v plnej výške. Podľa publikácie Kúpeľná starostlivosť v SR 2008 (.pdf), ktorú vydalo Národné centrum zdravotníckych informácií, došlo v roku 2008 v porovnaní s 2007 k miernemu poklesu celkového počtu odliečených pacientov, na druhej strane ale stúpol počet odliečených pacientov, ktorých pobyt hradila poisťovňa (stúpal od roku 2006).

schválila
Novela
Kúpeľná starostlivosť v SR 2008


Úradníkov (štátnych, pozn.) je 18 000. Bolo ich viac, je ich menej.

Zamestnanosť vo verejnej správe, vrátane rozpočtových organizácií, sa každoročne zvyšuje. Presné údaje o vývoji počtu štátnych úradníkov sa nám však nepodarilo zistiť. Výrok Roberta Kaliňáka preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa hlavnej knihy rozpočtu pre verejnú správu na roky 2016-2018 ( .pdf , s. 44), vydanej Ministerstvom financií SR, počet zamestnancov sa vo verenej správe medziročne zvyšuje o cirka 3 000 osôb. Čo sa týka zamestnancov v rozpočtových organizáciach, ktoré sú priamo svojimi príjmami a výdavkami napojené na štátny rozpočet, medziročne ich pribudlo 3 304. V porovnaní s rokom 2013 pracuje v rozpočtových organizáciach o 5 343 osôb viac. Analýza Stratégia riadenia ľudských zdrojov v štátnej službe na roky 2015 – 2020, ktorá bola vydaná Úradom vlády SR v roku 2015, uvádza: "V orgánoch štátnej správy vykonáva štátnu službu 37 441 štátnych zamestnancov. V ústredných orgánoch pôsobí 14 571 štátnych zamestnancov, z ktorých je väčšina (87,7 %) v stálej štátnej službe. 17,1 % štátnych zamestnancov je vo funkcii vedúceho štátneho zamestnanca. S fondmi Európskej únie (tzv. eurofondoví úradníci) pracuje cca 5 % zamestnancov. Tieto údaje tvoria základný kontext štátnej služby na SR, v ktorom je potrebné interpretovať analýzy popísané v nasledujúcich častiach Stratégie." ( .pdf , s. 17) Práve program ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená verejná správa), ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2013, má znížiť stavy vo verejnej správe s cieľom úspory verejných financií. Mimo iného má reforma ESO za úlohu modernizovať a informatizovať orgány verejnej správy, ako aj zjednodušiť vybavovanie dokladov pre fyzické a právnické osoby zlúčením úradov "pod jednu strechu". Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf


Viac ako 85% nášho hrubého domáceho produktu tvorí export.

P. Pelegrini uvádza údaj, ktorý sa veľmi blíži našim prepočtom. Preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 7. októbra 2012). Podľa našich výpočtov bol na základe údajov ŠÚ SR podiel exportu v roku 2011 na HDP v roku 2011 na úrovni 82,47 % ( celkový vývoz / HDP ).

Ak prepočítame priebežné údaje o celkovom vývoze a HDP za prvé dva kvartály 2012( celkový vývoz Q1-Q2: 30693,2 / HDP Q1-Q2: 34 405,8 ) tak podiel exportu na hrubom domácom produkte je 89% .

Komentár Inštitútu finančnej politiky (. pdf ) z 15. júna 2012 rovnako potvrdzuje, že rastu HDP pomáha najmä čistý export.

Na telo
celkový vývoz
HDP
celkový vývoz
HDP
pdf


..odsek sedem (Zákona o sudcoch a prísediacich, pozn.) hovorí, že musí oznámiť (návrat do funkcie sudcu, pozn.) 60 dní dopredu … keď to neoznámi, sankcia za to nie je, ale nemusí to byť písomne oznámené, a nie je, že kedy … tých 60 dní nemá byť odvtedy, čo sa ona vzdala funkcie štátnej tajomníčky.

Zákon o sudcoch a prísediacich (§ 24, ods. 7) hovorí , že „ s udca, ktorému bol prerušený výkon funkcie (...) sa môže znovu ujať funkcie na súde, na ktorom vykonával funkciu sudcu pred prerušením, alebo na inom súde, na ktorý bol preložený súdnou radou; uvedenú skutočnosť oznámi sudca Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky aspoň 60 dní pred začatím výkonu funkcie....” V zákone nie je uvedený spôsob oznámenia, rovnako zákon nepredpokladá sankciu za nesplnenie si tejto povinnosti. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

hovorí


Druhý dokument (o bitke v Nitre, pozn.), ktorý máme k dispozícii, je, pochádza zo 16. januára, čiže asi dva týždne pred zverejnením tej kauzy, kde policajt vyšetrujúci, vyšetrovateľ, píše dozorujúcej prokurátorke zjavne preto, že sa na to pýtala, že posudok sme dostali 7. januára a že takisto nám teraz prišlo posledné stotožnenie toho útočníka, identifikácia, ktorý to je, po jeho vypočutí budeme vnášať pre ťažké ublíženie na zdraví so sadzbou až 12 rokov.

Demagog.SK nemá k dispozícii dokument z ktorého vychádza minister vnútra. Pravdepodobne ide o interný dokument, ktorý je súčasťou vyšetrovacieho spisu. Prípad októbrovej bitky v Nitre bol na SME zverejnený 27. januára 2014, asi 4 mesiace po útoku. Deň 16. januára bol približne dva týždne pred zverejnením prípadu. Podľa dostupných informácií útočníkom hrozí až 12 rokov. Vzhľadom na to, že nemáme dostupný dokument, na ktorý sa odvoláva Kaliňák, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa SME (28.1.2014) polícia identifikovala páchateľov, nie z októbrového ale z druhého útoku 21. januára 2014, teda týždeň pred zverejnením. V tomto prípade Gašpar hovorí o identifikácii z druhého útoku, ktorý sa mal stať na Nový rok. "Polícia pre útoky v októbri a na Nový rok vedie dve samostatné trestné konania. V prvom prípade je podozrivých päť ľudí, v druhom traja. Nejde však o tie isté osoby. Z druhého útoku policajti nemajú videozáznam, lebo sa stal na inom mieste. „Identifikácia prebehla tak, že sme mali konkrétne zistenú totožnosť 21. januára,“ hovorí Gašpar. V tomto prípade útočníci majiteľovi baru Radovanovi Richtárikovi zlomili nohu." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME zverejnený hrozí SME