Poviem vám asi tak, že vo všeobecnosti časť spektra, keď sa bavíme o SDKÚ a aj o strane Most, o SaS nehovorím, v podstate je akceptácia toho modelu, v prípade niektorých poslancov KDH a poslancov za OKS je diskusia o tom, že áno, oni si myslia, že je to dobrý návrh, ale možno by to spájanie odsunuli od nejaký čas.

Most, SDKÚ a SaS "v podstate akceptovali" Krajcerov model, Zsolta Simon sa pre SME vyjadril: "Na ideový zámer má mandát od koaličnej rady, každý konkrétny krok však bude ešte predmetom rokovania" . V tom istom článku sú taktiež spomína nasledovné: O ďalších rokovaniach hovoria aj poslanci KDH a SDKÚ. Poslanci za KDH a štvorica poslancov z OKS sú skôr za riešenie, ktoré by malo dva kroky (vymeniť riaditeľa STV, zistiť stav STV až potom začať diskusiu ohľadom zlúčenia s rozhlasom). Predseda OKS Peter Zajac povedal, že SRo je ekonomicky aj programovo v oveľa lepšej situácii ako STV. A podľa neho "tým, že nepoznáme ekonomickú situáciu STV, by sme pri okamžitom zlučovaní riskovali, že sa ublíži rozhlasu."

pre SME


...my sme sa dohodli na významnej novelizácii Ústavy, pokiaľ išlo o charakteristiku manželstva a pokiaľ išlo o významné ústavné zmeny v justícii. A potom došla ďalšia zmena, ktorá bola reakciou na diskusiu o tom, že čo s pitnou vodou, kde sme sa dohodli, že pitná voda sa zo Slovenska nikdy nebude nikdy vyvážať, len v nejakých plastikových fľašiach alebo v rámci vývozu minerálnych vôd.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže SMER a KDH spoločným hlasovaním schválili novelu zmenách v Ústave SR, týkajúcich sa legislatívy (sprísnenie previerok sudcov) a manželstva. Obe strany taktiež hlasovali za zmenu Ústavy v súvislosti s vývozom vody, ktorá sa odrazila aj na novele Zákona o vodách, ktorú podpísal prezident Andrej Kiska v decembri 2014. Výnimkou zo zákazu vývozu je humanitárna cezhraničná pomoc a zákaz sa nevzťahuje na vývoz balenej prírodnej a minerálnej vody.

novelu hlasovali novele Výnimkou


V krízových rokoch 2009 a 2010 všetky krajiny zachraňovali ekonomiky pred kolapsom, čím zvýšili svoje zadlženie. Vláda R. Fica zvyšovala dlh Slovenska priemerným tempom v rámci EÚ a odovzdala krajinu s 2. najnižším dlhom z krajín eurozóny.

Fakt o druhom najnižšom verejnom dlhu SR v rámci EÚ je často využívaným argumentom Smeru, toto tvrdenie sme už overovali viackrát ( 30.10. 2011 , 20.11. 2011 ). Podľa údajov Eurostatu v roku 2010 bol verejný dlh na Slovensku na úrovni 41% HDP. Nižší verejný dlh v rámci Eurozóny malo v tomto roku Slovinsko, a to 38,8 % HDP a Luxembursko na úrovni 19,1 % HDP. Verejný dlh Slovenka bol v roku 2010 tretí najnižší v eurozóne. Ak si zoberieme rok 2009 (posledný celý rok vlády R. Fica), tak podľa údajov Eurostatu bol verejný dlh Slovenska na úrovni 35,5 % HDP. Opäť nižší dlh malo Slovinsko na úrovni 35,3 % HDP a Luxembursko na úrovni 14,8 % HDP. Verejný dlh Slovenka bol aj v roku 2009 tretí najnižší v eurozóne. V roku 2009 bol deficit štátneho rozpočtu SR ( podľa Eurostatu ) na úrovni 8% HDP. Avšak priemerný deficit krajín EU bol na úrovni 6,9% HDP. Deficit krajín eurozóny bol ešte o 0,5% nižší a to na úrovni 6,4% HDP. Slovensko dosiahlo v roku 2010 deficit vo výške 7,7%, zatiaľ čo priemerný deficit európskej 27 bol 6,6%. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

30.10. 2011
20.11. 2011
Eurostatu
Eurostatu
podľa Eurostatu


Však predsa v rokoch 1998-2002 sedeli (KDH, pozn.) vo vláde. Potom boli vo vláde 2002-2006. Potom boli vo vláde 2010-2012. Prečo teda neznižovali DPH?

Je pravdou, že KDH bolo súčasťou vládnej koalície v rokoch, ktoré uvádza Fico. Počas ich vládnutia sa zvyšovalo DPH, s výnimkou novely zákona č. 637/2002 Z. z., platnej od 1. januára 2003, ktorá znížila základnú sadzbu DPH z 23% (platnosť od 1996) na 20%, pričom zvýšila zníženú sadzbu z 10% na 14%. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Vládne koalície, ktorých súčasťou bolo KDH : ( SITA )

1998-2002

Nový kabinet bol v októbri vytvorený zo zástupcov Slovenskej demokratickej koalície (SDK), ktorej dalo hlas 26,33 percenta voličov, SDĽ so 14,66 percenta, Strany maďarskej koalície (SMK), ktorá získala 9,12 percenta a Strany občianskeho porozumenia (SOP) s ôsmimi percentami hlasov voličov.

Strana SDK bola dohoda o spolupráci Slovenskej demokratickej koalície, Kresťanskodemokratického hnutia, Demokratickej únie, Demokratickej strany, Sociálnodemokratickej strany Slovenska a Strany zelených na Slovensku, ktorá zanikla 1. apríla 2002.

2002-2006

Vládu v októbri zostavila koalícia SDKÚ, SMK, KDH a ANO.

2010- 2012

Vládu vytvorili SDKÚ-DS, SaS, KDH a strana Most-Híd.

Zvyšovanie DPH :

Do novembra 2002 platila DPH pre tovary a služby podliehajúce zníženej sadzbe dane 10% (. pdf , s.4). S platnosťou od 1. januára 2003 bola hodnota nižšej sadzby DPH zvýšená z 10 % na 14 %. Novela zákona č. 637/2002 Z. z. platná od 1. 01. 2003 znížila základnú sadzbu DPH z 23% (platnosť od 1996) na 20%, pričom zvýšila zníženú sadzbu z 10% na 14% (. pdf , s.4). Následná novela s účinnosťou od 1. januára 2004 upravila sadzbu dane na 19 % , pričom bola zavedená jednotná 19 %-ná sadzba dane pre všetky tovary a služby (. pdf , s.5). Radičovej vláda v roku 2010 rozhodla o zvýšení DPH o jeden percentuálny bod na 20% s tým, že keď deficit verejných financií klesne pod 3 percentá výkonu ekonomiky, daň sa opätovne zníži.

SITA
dohoda
pdf
1. januára 2003
zvýšená
pdf
upravila
pdf
rozhodla


...tento týždeň je, že najprv minister financií Kažimír sľúbil, že sa zavedie zákon, ktorý zakáže verejným funkcionárom si kupovať autá drahšie ako 48 000 eur. Bol to verejný prísľub ešte v auguste ministerstva financií. Potom ministerstvo to odmietlo a keďže sme vyvíjali na nich, by som povedal, politický tlak, tak v stredu schválili v parlamente to, že sa taký zákaz bude týkať štátnych organizácií, to znamená tých, čo sú priamo pod ministerstvami.

Je pravdou, že už v auguste 2014 dal minister financií prísľub, že v zákone obmedzia sumu, za ktorú sa bude môcť obstarávať automobil orgánmi verejnej správy. Takýto návrh však nebol predložený. Poslanec Beblavý v októbri predložil pozmeňujúci návrh k návrhu zákona o dani z príjmov, ktorý mal stanoviť v zákone strop pre nákup automobilov pre verejnú správu. Prešla až úprava poslanca SMER-SD Mojša 26. novembra 2014, ktorý v pozmeňujúcom návrhu navrhol regulovanie ceny automobilov len pre štátne rozpočtové a príspevkové organizácie, pričom sumu má stanoviť nariadenie vlády SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý. 26. novembra (stredu) bol schválený vládny návrh zákona o pohľadávkach štátu, ktorý predkladal poslanec za SMER-SD Mojš. Ten predložil a pozmeňujúci návrh, ktorý dopĺňal do § 26 nasledovné: " Štátne rozpočtové organizácie a štátne príspevkové organizácie môžu obstarať osobný automobil určený výlučne na prepravu osôb najviac do limitu výdavkov ustanoveného nariadením vlády , pričom nariadenie vlády ustanoví okruh osôb, na ktorých prepravu sa obstaráva osobný automobil do ustanoveného limitu výdavkov. Limit výdavkov sa vzťahuje na obstaranie osobného automobilu vrátane jeho technického zhodnotenia v príslušnom rozpočtovom roku.“ Tento pozmeňovaní návrh bol schválený a je súčasťou schváleného zákona ako celku. SITA 10. augusta 2014 " Myšlienka ohraničiť orgánom verejnej správy sumu na nákup nového osobného automobilu na 48 tis. eur sa pozdáva aj rezortu financií. Ten totiž v rámci pripomienkového konania k novele zákona o dani z príjmov akceptoval hromadnú pripomienku iniciovanú poslancom parlamentu Miroslavom Beblavým. Do zákona o dani z príjmov ju síce zapracovávať nebude, keďže sa týka hospodárenia verejnej správy, tvrdí však, že bude na tento návrh pamätať pri príprave iných noriem. "Uvedená hromadná pripomienka bude zapracovaná v rámci legislatívneho procesu iného zákona, ktorý je v gescii Ministerstva financií SR a ktorý upravuje oblasť verejnej správy,“ uviedlo ministerstvo v rámci pripomienkového konania k novele zákona o dani z príjmov s tým, že navrhované opatrenie nie je možné zapracovať do zákona o dani z príjmov, nakoľko tento zákon nerieši obmedzovanie nákladov verejnej správy." Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predložil
schválený
návrh
schválený
SITA 10. augusta 2014


Pozrite sa, dnes, dnes je to na našej vláde, ktorú máme a ja sa priznám, že som prekvapený, že posledné dni, kedy prebiehalo rokovanie o tomto zákone v parlamente som tam jednak nevidel ministra zahraničných vecí Mikuláša Dzurindu a ani som ho nepočul s ak tomu vyjadrovať v priebehu toho ako sa ten zákon prerokovával a úprimne povedané ani Iveta Radičová ako premiérka sa k tomu nejak nedostala.

Nevieme či R. Kaliňák odkazuje k vyjadreniam premiérky a ministra zahraničných vecí na parlamentnej pôde alebo aj mimo nej. I.Radičová v súvislosti s dvojakým občianstvom 28. januára 2011 vyjadrila názor , že Slovensko bude chcieť túto tému riešiť štandardnou medzivládnou zmluvou, pričom tento návrh bude predložený na rokovanie medzivládnej komisie, ktorá sa stretne 17. februára. I. Radičová sa ku zákonu o dvojakom občianstve vyjadrila aj potom ako I. Matovič spolu s poslancami Smer-SD navrhli novelu k tomuto zákonu (10.februára 2011). Je pravda, že vyjadrenia M. Dzurindu o tomto zákone z posledného obdobia nie sú.

vyjadrila názor
I. Radičová


Premiér dlhodobo ignoruje a ignoroval niektoré médiá a niektorých novinárov. (napr. Denník N a SME ). Premiér opakovane uráža novinárov ako skupinu ale aj vyhradené periodiká, na čo kriticky upozorňovali aj zahraničné média. Niektoré jeho vystúpenia z konca roka 2016 budú dlho zachované v pamäti každého sledovateľa udalostí, arogancia v jeho vystupovaniach sa začína náramne pripomínať Zemana. Ficov výrok o tom, že počas jeho vlád nedošlo k zmenám ovplyvňujúsim práci médií, nie je pravdivý.

Denník N
SME
opakovane
zahraničné
Tlačový zákon
médiami
kritizovaný
pdf
titulnou stránkou
kritizovali
obmedzené
súdil
stiahol
zažaluje


Je zaujímavé, že práve inšpiráciu na tento zákon našli v Ruskej federácii, pretože tam prišlo prvýkrát k vypínaniu webov a nejakých stránok a dokonca na to upozornil veľmi kriticky Európsky súd pre ľudské práva.

V Ruskej federácii platí zákon, na základe ktorého sú blokované opozičné stránky, čo označil Európsky súd pre ľudské práva za porušovanie slobody slova. Avšak nie je pravda, že by ruská legislatíva bola inšpiráciou pre slovenskú, keďže NBÚ blokuje stránky s nepravdivým obsahom, nie opozičnými názormi. Ruské médiá alebo dezinformačné weby blokuje aj Európska únia, UK alebo Česko.

V Ruskej federácii je zákonom upravené filtrovanie obsahu na internete od roku 2012, kedy bol prijatý federálny zákon, ktorý umožňoval úradu Roskomnadzor blokovať stránky a IP adresy, ktoré by šírili napríklad detskú pornografiu, informácie o drogách alebo extrémistické materiály.

Práve pod zámienkou blokovania extrémistických stránok bol zákon čoraz častejšie zneužívaný na blokovanie stránok kritických voči režimu. Majitelia niektorých zablokovaných stránok sa obrátili na Európsky súd pre ľudské práva, ktorý rozhodol , že zablokovaním bola porušená sloboda slova, a uložil Rusku povinnosť zaplatiť poškodeným náhradu.

Časť výroku, v ktorej Kéry tvrdí, že k vypínaniu webov došlo prvýkrát práve v Rusku, je nepravdivá. V Číne je napríklad internet formálne regulovaný už od roku 1997, pričom v roku 2002 napríklad zablokovala Google.

V prípade slovenského zákona, ktorý bol prijatý 25. februára ako reakcia na ruskú inváziu na Ukrajinu, však NBÚ nemôže svojvoľne obmedzovať médiá na základe opozičných názorov. Konkrétne rozhodnutia NBÚ nie sú verejné, máme však informácie o zablokovaní webstránky www.hlavnespravy.sk z 2. marca 2022. Rozhodnutie NBÚ nie je sprístupnené verejnosti a úrad sa vyjadril , že ho zverejniť nemieni. Samotné Hlavné správy rozhodnutie zverejnili na svojom Facebooku.

V rozhodnutí sa uvádza kľúčová časť, ktorá pojednáva o dôvodoch zablokovania webstránky: „nakoľko na webe boli šírené nepravdivé a zmanipulované informácie, ktoré spochybňujú zahranično-politickú orientáciu Slovenskej republiky ako demokratického a právneho štátu, podkopávajú dôveru občanov vo vlastný štát, spochybňujú schopnosti štátnych orgánov riadne vykonávať správu veci verejných, polarizujú spoločnosť a zvyšujú napätie medzi jednotlivými sociálnymi skupinami v spoločnosti, a tiež preto, že na webe boli šírené nepravdivé a zmanipulované informácie, ktoré skutočnosť a informácie objektívne dané, že Ruská federácia nevyprovokovane, neodôvodnene a neoprávnene vojensky napadla Ukrajinu ako nezávislý a suverénny štát, čím ide nie len o hrubé pošliapanie medzinárodného práva a princípov prijatých v rámci multilaterálnych dohôd (napr. Charty OSN, Helsinského záverečného aktu, Budapeštianskeho memorandu, ...), ale aj o podkopávanie európskej a globálnej bezpečnosti s stability, značne a tendenčne skresľujú, a ktoré podporujú konšpirácie a šíria pochybností, pričom ich charakter, okolnosti za ktorých sú šírené, doba a formy šírenia, prípadné následky šírenia, či okruh subjektov, ktorým sú sprístupnené, nie je nepatrný vzhľadom na nasledujúce skutočnosti.“

Česko už 25. 2. zablokovalo weby Aeronet.cz, Protiproud.cz, Ceskobezcenzury.cz, Voxpopuliblog.cz, Prvnizpravy.cz, Czechfreepress.cz, Exanpro.cz a Skrytapravda.cz.

Russia Today a Sputnik zablokovala Európska únia aj UK 2., resp. 3. marca, toto rozhodnutie avízovali už 27. februára 2022. Slovensko sa tak inšpirovalo predovšetkým západnými krajinami, nie Ruskom. Rusko, ktoré od začiatku vojny obmedzilo nezávislé médiá vo svojej krajine, je Reportérmi bez hraníc hodnotené na 150. mieste zo 180 v rebríčku World Press Freedom Index .

Webstránky Russia Today a Sputniku následne blokovali lokálni poskytovatelia internetu, napríklad v Rakúsku .

prijatý
zneužívaný
rozhodol
Číne
zablokovala
prijatý
www.hlavnespravy.sk
vyjadril
zverejnili
zablokovalo
Európska únia
UK
avízovali
obmedzilo
World Press Freedom Index
Rakúsku


Pred tromi rokmi sme vznikli ako hnutie zdola...stovky ľudí po celom Slovensku. Podarilo sa nám vyhrať komunálne voľby vo viacerých mestách, podarilo sa nám podporovať v Bratislave mať primátora, podarilo sa nám vyhrať aj prezidentské voľby, podarilo sa nám prvý krát poraziť Fica, podarilo sa nám vyhrať eurovoľby... my sme ako jedni z prvých dokázali urobiť dvojkoalíciu PS-Spolu, za to, že sme sa dokázali otvorene postaviť za proeurópsku orientáciu… že EÚ je dobrá. Tam Slovensko patrí...podarilo sa nám urobiť dohodu s KDH.

Vznik občianskeho združenia Progresívne Slovensko oznámil jeho zakladateľ Ivan Štefunko v septembri 2016. Ako politická strana je hnutie registrované od novembra 2017. Ku koncu roka 2018 mala strana 356 členov ( pdf , s. 56). Miestne bunky má v 25 mestách. V komunálnych voľbách 2018 získala strana samostatne troch starostov, v koalíciách uspela s kandidátmi v siedmich obciach. Primátor hlavného mesta bol kandidátom koalície PS/Spolu. Zuzana Čaputová kandidovala na post prezidentky ako podpredsedníčka PS, funkcie sa vzdala po prvom kole volieb. Po zvolení zo strany vystúpila . Vo februári 2019 strany PS a Spolu ohlásili vznik koalície pre voľby do Európskeho parlamentu. Voľby vyhrali so ziskom 20,11 % odovzdaných hlasov, strana Smer skončila druhá s 15,72 %. PS/Spolu počas kampane zdôrazňovali proeurópsku orientáciu Slovenska. V júli 2019 uzatvorila koalícia PS/Spolu tzv. dohodu o neútočení s KDH. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

oznámil registrované pdf bunky uspela bol vzdala vystúpila ohlásili vyhrali zdôrazňovali proeurópsku uzatvorila


Nie sú proti používaniu (ruských zmrazených aktív, pozn.), len hľadajú ten systém, ako to urobiť, lebo je veľmi dôležité, aby, aspoň teda pre mnohé krajiny ako Belgicko alebo Francúzsko, aby vlastníctvo tých aktív neprechádzalo nikam. To je veľmi dôležité, aby sa nespochybnil medzinárodný finančný systém.

Pri rokovaniach o návrhu využiť zmrazené ruské aktíva na financovanie obrany a rekonštrukcie Ukrajiny predstavitelia Belgicka aj Francúzska uviedli, že tento návrh musí byť v súlade s medzinárodným právom. V opačnom prípade by podľa belgického premiéra mohlo dôjsť k strate dôvery v európsky finančný systém, ak by EÚ využila prostriedky suverénneho štátu v rozpore s medzinárodnými princípmi. Belgický premiér Bard De Wever požiadal členské štáty Európskej únie, aby Belgicku ručili za spoluzodpovednosť v prípade negatívnych následkov. Väčšina týchto aktív sa totiž nachádza v Belgicku.

Európski lídri začiatkom októbra rokovali o európskej obrane a podpore Ukrajiny na neformálnom summite v dánskej Kodani. Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová spolu s nemeckým kancelárom Friedrichom Merzom vyzvali štáty Európskej únie, aby podporili návrh na použitie zmrazených ruských aktív na financovanie pôžičky pre Ukrajinu.

Bezúročná pôžička určená najmä na pokrytie výdavkov na obranu by mala byť vo výške 140 miliárd eur. Podľa návrhu prezentovaného po summite by Ukrajina mala úver splatiť , keď jej Rusko zaplatí povojnové reparácie. Rokovania ešte nedospeli k záveru a majú pokračovať v druhej polovici októbra.

Celková hodnota ruských zmrazených aktív dosahuje približne 200 miliárd eur v hotovosti a cenných papieroch. Európska únia ich zmrazila Ruskej centrálnej banke v rámci sankcií v reakcii na ruskú plnoformátovú vojenskú inváziu na Ukrajinu v roku 2022.

Väčšina zmrazených ruských aktív, približne 170 miliárd eur , sa nachádza v Belgicku pod správou finančnej spoločnosti Euroclear. Belgický minister zahraničných vecí Maxime Prévot v septembri vyjadril nesúhlas s návrhom poskytnúť ruské aktíva ako pôžičku pre Ukrajinu. Podľa Prévota by išlo o riskantné rozhodnutie s negatívnym dopadom pre kredibilitu európskeho finančného systému a eura. Medzinárodné právo totiž zakazuje konfiškáciu suverénnych štátnych aktív a Euroclear spadá aj pod európsku reguláciu finančných trhov.

Na summite v Kodani v októbri belgický premiér Bard De Wever uviedol, že Belgicko požiadalo zvyšné členské štáty Európskej únie, aby krajine poskytli záruky, že nebude musieť riešiť situáciu s Moskvou unilaterálne, pokiaľ by nastali komplikácie. Podľa De Wevera žije riaditeľka Euroclearu už momentálne pod prísnou bezpečnostnou ochranou, preto mu návrh Komisie pripadá riskatný.

Francúzsky prezident Emmanuel Macron pred summitom uviedol , že využitie aktív musí podliehať pravidlám vychádzajúcim z medzinárodného práva. Holandský premiér Dick Schoof takisto vyzval na dôkladné zváženie právnych a finančných rizík. Luxemburský premiér Luc Frieden uviedol , že konfiškácia majetku iného štátu vyvoláva právne otázky o zodpovednosti a vykonateľnosti. V depozitári finančnej skupiny Clearstream v Luxembursku sa takisto nachádza časť ruských aktív zmrazených Európskou úniou ako súčasť sankcií uvalených na Rusko (. pdf , s. 2).

rokovali
vyzvali
mala
splatiť
pokračovať
dosahuje
zmrazila
170 miliárd eur
vyjadril
išlo
zakazuje
spadá
požiadalo
žije
pripadá
uviedol
vyzval
uviedol
pdf


Keď sme začínali v prvej Dzurindovej vláde, tak bola nezamestnanosť takmer 20%. A najmä reformami, ktoré sme naštartovali, sa znížila potom pod 10%.

Podľa žiadnej zo štatistík nebola hodnota nezamestnanosti na začiatku vládneho obdobia prvej Dzurindovej vlády na úrovni 20%. Podľa údajov ŠÚ SR v roku 1998 kedy nastúpila prvá vláda M. Dzurindu bola nezamestnanosť 12,5 %, v roku 1999 už 16,2%, v roku 2000 to bolo 18,6% a v roku 2001 19,2 %. Následne už iba klesala. V roku 2006 vláda M. Dzurindu odovzdala krajinu vláde R. Fica kde nezamestnanosť bola podľa ŠÚ SR na úrovni 13,5 %. Pod 10%, podľa ukazovateľa ÚPSVaR klesla až na začiatku volebného obdobia R. Fica (august 2006). Miklošov výrok hodnotíme ako zavádzanie . Ivan Mikloš chce zrejme poukázať na výrazné zníženie miery nezamestnanosti z 20% na menej ako 10% počas vládnutia za M. Dzurindu. Miera nezamestnanosti na úrovni takmer 20% bola však až v roku 2001 - teda nie v roku 1998 kedy preberali krajinu. V tomto roku bola 12,5%. Miera nezamestnanosti sa nedostala pod úroveň 10% za vládnutia M. Dzurindu, ale až po voľbách v auguste 2006, kedy nastúpila vláda R. Fica, hoci to mohlo byť pod vplyvom reforiem z predchádzajúceho obdobia. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

žiadnej zo štatistík
Podľa údajov ŠÚ SR


Zákon hovorí aj o tom, že samosprávny kraj môže aj podnikať.

Výrok Jána Grešša označujeme za pravdivý, pretože zákon naozaj hovorí aj o tejto možnosti samosprávnych krajov. Podľa § 4 Zákona č. 302/2001 Z. z. Zákon o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) s názvom Pôsobnosť samosprávneho kraja platí že "(samosprávny kraj) vykonáva vlastnú investičnú činnosť a podnikateľskú činnosť v záujme zabezpečenia potrieb obyvateľov samosprávneho kraja a rozvoja samosprávneho kraja,". Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákona


No jednoznačne, však my sme mali, pani redaktorka, my sme tu mali za dvadsaťdva aj niečo rokov existencie štátu päťdesiatosemtisíc utečencov. Šesťstopäťdesiat z nich dostalo azyl a z toho podľa najnovších čísiel dvadsaťšesť percent tu zostalo, to znamená že každý štvrtý. V roku 2004 sme mali desaťtisíc žiadateľov o azyl, nebol problém.

Béla Bugár sa vo výrokoch o celkovom počte žiadostí o udelenie azylu nemýlil. Takisto bola správna jeho informácia o počte ľudí, ktorí dostali azyl a zaokrúhlený údaj o počte žiadateľov v roku 2004. Tímu Demagog.sk sa zatiaľ nepodarila nájsť informácia o percente azylantov, ktorí na Slovensku zostali. Výrok ako celok hodnotíme ako neoveriteľný. Z nasledujúcej štatistiky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vyplýva, že celkový počet žiadostí o azyl za obdobie samostatnej Slovenskej republiky je 58 121 žiadostí. Taktiež údaj o počte udelených azylov súhlasí s počtom 651, zaokrúhlene uvedenom vo výroku. V roku 2004 bolo podaných 11 395 žiadostí o azyl, čo je blízke údaju, ktorý uvádza Bugár. Údaje o počte migrantov ukazuje nasledujúci graf.

štatistiky podaných


Ústavný súd nič také nepovedal, stovák nálezov, 4 sú také, že bol nejaký problém s postupom, s procesom v rámci Špeciálnej prokuratúry, ale rovnako mal Ústavný súd problém s Najvyšším súdom.

Naratív o porušovaní ľudských práv, problémoch s postupom v konaniach zo strany Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP) a súvisiacich nálezoch Ústavného súdu (ÚS) šírili predstavitelia súčasnej vládnej koalície, napríklad premiér Robert Fico (Smer-SD) či minister spravodlivosti Boris Susko . Týmto spôsobom obhajovali návrh na zrušenie ÚŠP.

Špeciálny prokurátor Daniel Lipšic zverejnil všetky nálezy ÚS, v rámci ktorých bolo vyhovené ústavným sťažnostiam. Za roky 2022 a 2023 ÚS prejednával 275 sťažností, z čoho v ôsmich prípadoch konštatoval súd porušenia práv sťažovateľov v súvislosti s procesným postupom prokurátorov ÚŠP.

Z ôsmich prípadov sa štyri prípady týkali prieťahov v konaní a štyri procesných pochybení, čo vo výroku tvrdí predseda Progresívneho Slovenska Michal Šimečka. Túto časť jeho výroku preto hodnotíme ako pravdivú.

Medzi zverejnenými rozhodnutiami je aj 12 uznaných sťažností voči konaniu Najvyššieho súdu, ktoré potvrdil ÚS. Ide napríklad o kauzu Fatima (IV. ÚS 44/2023), kedy sa sudkyňa Ivetta Macejková nenamietala proti rozhodovaniu v prípade sudkyne Moniky Jankovskej. To však už predtým v inej kauze urobila a podľa ÚS, ak je sudca vylúčený z rozhodovania v akejkoľvek fáze kauzy, tak to platí aj pre ďalšie rozhodovanie tej istej veci.

Aj túto časť výroku hodnotíme ako pravdivú.

Fico Susko zverejnil konštatoval sťažností urobila


Výsledky nie sú pod reálnu cenu, výsledky ak sa prepočítavajú na kilometer alebo na európske pomery sú európske ceny. Naozaj v priemere zhruba 8 až 10 miliónov eur na km na D1, to sú európske pomery.

Z medializovaného výskumu Ředitelstva silnic a dálnic ČR vyplýva, že priemerná cena diaľnic vo vybratých európskych krajinách sa pohybuje v rozmedzí 6-13 mil. eur v nížinách a pahorkatinách, 12-26 mil. eur v hornatom teréne, 23-70 mil. eur pri stavbe tunelov a 24-79 mil. eur pri budovaní mostov

medializovaného
výskumu
Ředitelstva silnic a dálnic ČR
Dubná skala - Turany
Jánovce - Jablonov
Odkaz na mapu
Fričovice - Svinia
map


...zrušili sme (počas Radičovej vlády, pozn.) vtedy v roku 2011 odmeny sudcom...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v roku 2011, teda počas vlády Ivety Radičovej, boli skutočne zrušené odmeny sudcom. Návrh zákona bol definitívne schválený parlamentom po prelomení veta vtedajšieho prezidenta Ivana Gašparoviča 80-timi poslancami.

zrušené


V tom článku (poslednom Kuciakovom, pozn.) je 80% informácií priamo z Ministerstva vnútra (...).

Posledný článok Jána Kuciaka bol zverejnený po jeho smrti 28. februára 2018 . Nie je však jasné, ktoré informácie boli získané od Ministerstva vnútra SR odvolaním sa na tzv. infozákon , preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

28. februára 2018
infozákon


...zrušená bola ta výzva, ja som ju prvý deň po svojom nástupe do funkcie zrušila (...).

Výrok ministerky Lubyovej sa dotýka kontroverznej výzvy na čerpanie eurofondov na podporu dlhodobého a strategického výskumu a vývoja. Podľa stránky Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR bola ministerka Martina Lubyová, vymenovaná do svojej funkcie 13. septembra 2017. O zrušení výzvy informovalo ministerstvo 18. septembra 2017. Vzhľadom na to, že nie je možné zistiť, kedy presne ministerka začala proces zrušenia, hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný.

stránky ministerstvo listom skutočnosť odstúpenia konštatoval pravidlami


Teraz sme rokovali len o tom, že sa navyšovala kapacita tohto eurovalu, o ktorom Richard Sulík hlasoval, na pôvodne zamýšľanú úroveň 440 miliard eur, pretože sa ukázalo, že to pôvodné schválenie nebolo na 440, pretože ratingové agentúry neakceptovali krajiny, ktoré nemali trojačkový rating,

SITA z dňa 12. októbra 2011 : "Kabinet Ivety Radičovej schválil v stredu úplne identický návrh, aký v utorok parlament odmietol. Vláda schválila nový dodatok k rámcovej zmluve o eurovale prvýkrát 7. septembra. Nový dodatok zahŕňa aj zmeny, ktoré boli súčasťou prvého dodatku. Ten však nebol plne ratifikovaný. Pôvodný dodatok k rámcovej zmluve sa pritom týkal najmä navýšenia kapacity eurovalu. Slovenské záruky v rámci EFSF sa podľa neho mali zvýšiť z pôvodných 4,37 mld. eur na 7,72 mld. eur."

SITA


Keď som bol minister Práce, sociálnych vecí a rodiny, tie tri roky, tak v tom čase klesla nezamestnanosť v Banskobystrickom kraji o 5,1%. Na celoslovenskej úrovni som ju stlačil spolu s mojimi kolegami z 19% pod 10%.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože v období keď bol Ľudovít Kaník ministrom, klesla nezamestnanosť v BBSK o 1,4 p.b.. Pokles 5,1 p.b. môžme sledovať medzi rokmi 2004 a 2006, avšak toto obdobie nie je totožné s obdobím funkcie na ministerstve. Údaj o celoslovenskej úrovni nezamestnanosti považujeme tiež za nesprávny. Ľ. Kaník bol ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny počas druhej vlády M. Dzurindu, v rokoch 2002 až 2005. Podľa Štatistického úradu SR bola nezamestnanosť v tomto období nasledovná: 2001 2002 2003 2004 2005 2006 SR 19,2% 18,5% 17,4% 18,1% 16,2% 13,3% BB 22,4% 25,2% 23,8% 26,6% 23,8% 21,1% Podľa uvedených údajov nezamestnanosť na Slovensku klesla z 18,5% v roku 2002 na 16,2% v roku 2005. V Banskobystrickom kraji to bol pokles z 25,2% na 23,8% za rovnaké obdobie, čo predstavuje pokles o 1,4 p.b.. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ministrom
Štatistického úradu SR


Veľkou hanbou pre úrad BSK je, že si platí súkromnú advokátsku kanceláriu pani Kolíkovej. To je, pán Frešo, bývala štátna tajomníčka v čase SDKÚ-DS, ktorá dáva našich dôchodcov v našich zariadeniach na súd.

V súvislosti s touto témou sa dňa 30. septembra 2013 objavili články vo viacerých médiách. Všetky sa však odvolávali na vyhlásenie Moniky Flašíkovej Beňovej. Výrok však hodnotíme ako pravdivý, keďže podpredsedníčka BSK vo svojej reakcii článkoch nepoprela spomínané skutočnosti.

portáli

teraz.sk

hlavnespravy.sk


Ľudia, ktorí majú peniaze v II. pilieri musia vedieť, na napr. v roku 2011 bola inflácia vyššia ako boli výnosy v II. pilieri. Čiže ľuďom sa znehodnotili peniaze.

Z údajov pdf. Štatistického úradu vyplýva, že miera inflácie, meraná indexom spotrebiteľských cien v roku 2011 dosiahla 3,9%. Podľa harmonizovaného indexu Eurostatu bola miera indexu v tomto roku 4,1%.

údajov pdf.
harmonizovaného indexu
ekonomika.etrend.sk


Rozhodnutie Budapešti politicky ponúknuť štátne občianstvo občanom Slovenskej republiky maďarskej národnosti bez toho, aby splnili medzinárodným právom stanovené podmienky, napríklad trvalý pobyt alebo nejaké rodinné zväzky alebo niečo iné.

Typickými podmienkami, ktoré medzinárodné právo uznáva ako dôvody pridelenia občianstva sú: narodenie rodičom, ktorí sú príslušníci daného štátu, narodenie sa na území štátu, uzavretie manželstva so štátnym občanom, adopcia, trvalý či dlhodobý pobyt cudzinca na území štátu.

umožňuje


Obžalovaný Tibor Gašpar prišiel s troma pozmeňujúcimi návrhmi k tomuto zákonu, kde prvým upravoval celý zákon, celú novelu, druhým upravoval prvý pozmeňujúci návrh a druhým, teda prvý a tretím druhý, rozumiete ma? Trikrát si opravovali tento zákon.

Tibor Gašpar, obžalovaný v kauze Očistec a Fatima, predstavil celkom tri pozmeňujúce návrhy k novele Trestného zákona. Prvý pozmeňujúci návrh upravoval znenie pôvodne navrhovanej novely. Druhý pozmeňujúci návrh v niektorých bodoch upravoval prvý pozmeňujúci návrh a tretím pozmeňujúcim návrhom sa dopĺňalo nedokončené znenie odseku v druhom pozmeňujúcom návrhu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vládna novela prerokovaná v skrátenom legislatívnom konaní má zrušiť Úrad špeciálnej prokuratúry a mení znenie Trestného zákona a Trestného poriadku. Odborníci poukázali na skutočnosť, že pri skrátenom prerokovaní zákona sa k nemu nemôžu vyjadriť. K zmenám Trestného zákona tak má dôjsť bez odbornej prípravy a odbornej diskusie.

I keď vláda pôvodne nemala v pláne meniť pôvodné znenie novely, koaličný poslanec Tibor Gašpar napokon predstavil dokopy tri pozmeňujúce návrhy.

Prvý pozmeňujúci návrh predložil Gašpar na Ústavnoprávnom výbore 29. januára, krátko pred rokovaním a hlasovaním výboru. Zmeny v dvadsaťdva stranovom pozmeňováku sa týkali zníženia hranice výšky škôd a zníženia hranice množstva mäkkých drog. Podstata zákona sa nemenila, rovnako ostalo v platnosti aj pôvodne navrhované zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry. Pozmeňujúci návrh reagoval aj na pripomienky inštitúcií EÚ. Minister spravodlivosti Boris Susko považuje pozmeňujúci návrh za reflexiu na kritiku opozície a odbornej verejnosti. Opozícia tieto zmeny považuje za „kozmetické“.

Druhý pozmeňujúci návrh predložil Gašpar do parlamentu 7. februára, deň pred hlasovaním o samotnej novele Trestného zákona. Najzásadnejšou zmenou tohto pozmeňujúceho návrhu malo byť posilnenie ochrany sudcov či úprava dohody o vine a treste. Pozmeňujúci návrh vypustil aj pôvodne navrhovaný paragraf o prednostnom ukladaní trestu domáceho väzenia a zmiernil niektoré paragrafy, ktoré boli kritizované zo strany Európskeho parlamentu a Rady EÚ. Zároveň upravoval znenie niektorých bodov upravených v prvom pozmeňujúcom návrhu.

V druhom pozmeňujúcom návrhu nebolo dokončené znenie odseku na desiatej strane a tak v rovnaký deň predložil Gašpar do parlamentu tretí pozmeňujúci návrh, ktorým doplnil chýbajúce znenie upravené v druhom pozmeňujúcom návrhu o treste prepadnutia a zaistenia majetku. Podľa Gašpara k chybe malo dôjsť kvôli zlyhaniu tlačiarne.

Predkladateľ pozmeňujúcich návrhov Tibor Gašpar je obžalovaný v kauze Očistec, za založenie, zosnovanie a podporovanie zločineckej skupiny, podplácanie, prijímanie úplatku a zneužitie právomoci verejného činiteľa. V kauze Fatima je obžalovaný za zneužitie právomoci verejného činiteľa a taktiež je obvinený v kauze Ezekiel 7 za podplácanie.

obžalovaný novela poukázali odbornej nemala výbore týkali považuje Druhý zmenou úprava druhom odseku tretí Gašpara obžalovaný


...naďalej nám prudko stúpa zamestnanosť. Musíme rátať tento rok so 45 tisíc novými pracovnými miestami (...) a stále ideme dole s nezamestnanosťou.

Národná banka Slovenska udáva vo svojej predikcii z 19. júna 2018 medziročný nárast zamestnanosti o 1,8 percentuálnych bodov. (. pdf , s. 10) v roku 2018. Miera nezamestnanosti skutočne klesá, vychádza to zo štatistík Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR). Podľa štatistiky ÚPSVaR z augusta 2017 bola miera nezamestnanosti 6,54 % a v auguste 2018 bola miera nezamestnanosti 5,42 %, čo je medziročný pokles o 1,12 percentuálneho bodu. Podľa prognózy Ministerstva financií SR (MF SR) z februára 2018 by malo pribudnúť ďalších 40 tisíc pracovných miest za rok 2018 a zamestnanosť by sa mala zvýšiť o 1,7 percentuálnych bodov. Ide však len o prognózu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf štatistík štatistiky miera prognózy SME píše


Frank-Walter Steinmeier, nemecký minister zahraničných vecí, zvolal stretnutie ministrov, akože zakladajúcich členov, ale tí zakladajúci členovia, teda tých 6 štátov - Benelux, Nemecko, Francúzsko a Taliansko, zakladali Európske hospodárske spoločenstvo v roku 1958.

Nemecký minister zahraničných vecí Steinmeier zvolal stretnutie ministrov zahraničných vecí Nemecka, Francúzska, Talianska, Belgicka, Holandska a Luxemburska, toto stretnutie sa konalo 25. júna 2016. Tieto krajiny boli zakladajúcimi členmi Európskeho hospodárskeho spoločenstva, ktoré vzniklo podpisom Rímskej zmluvy 25. marca 1957, pričom zmluva vstúpila do platnosti 1. januára 1958. Výrok Šebeja preto hodnotíme ako pravdivý.

stretnutie
Výsledkom
EHS
Parížska zmluva


Samosprávny kraj má jednu daň ako daňový nástroj – daň z motorových vozidiel. Bohužiaľ táto daň nie je spravodlivo distribuovaná na Slovensku, dvakrát väčší príjem má Bratislavský kraj len kvôli tomu, že je tam evidované množstvo áut, ktoré jazdia po Slovensku aj v Košickom kraji.

R. Bauer správne uvádza, že medzi daňové kompetencie samosprávneho kraja spadá daň z motorových vozidiel, ktorej sadzbu si každý kraj môže určiť v zákonom danom intervale. Predmetom dane z motorových vozidiel je motorové vozidlo a prípojné vozidlo kategórie M, N a O, ktoré je evidované v Slovenskej republike a používa sa na podnikanie alebo na činnosti, z ktorých plynúce príjmy sú predmetom dane z príjmov ( Zákon č. 582/2004 Z. z.). Sadzby dane z motorových vozidiel pre osobné automobily možno nájsť na stránke auto.etrend.sk . Podľa rozpočtu z roku 2012 boli príjmy z daní pre motorové vozidlá rozpočtované na 12,4 milióna eur. V rovnakom roku boli príjmy BSK rozpočtované na 33,4 milióna eur. To predstavuje približne 2,7 krát viac. K daňovým príjmom kraju podľa vyššie uvedených rozpočtov patrí aj daň z príjmu fyzických osôb, ktorej sadzba jej však definované celoštátne, preto je pravdepodobne Rudolf Bauer nepočíta medzi skutočné "daňové nástroje" kraja. Jeho výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon auto.etrend.sk rozpočtu rozpočtované


Nechcem zaťažovať, ale zvažovali sme alternácie a zo všetkých z hľadiska dopadov na občanov to 1% DPH, ktoré dnes dosiahlo úroveň 20 %, ktorú má spolu so Slovenskom 20 krajín z 27 krajín Európskej únie.

Podľa údajov platných od 1. januára 2011 má presne 20 štátov EÚ sadzbu DPH na úrovni 20 a viac percent.

presne 20 štátov


Treba povedať, že ten problém dlhodobo nezamestnaných je veľmi vážny. 230-tisíc ľudí z celkového množstva, 55% sú ľudia viac ako 12 mesiacov evidovaní na úrade práce.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože J. Richter neuvádza v prípade dlhodobo nezamestnaných nad 12 mesiacov presné číslo. V priemere za rok 2012 to bolo číslo 216 978 dlhodobo nezamestnaných osôb a za mesiac apríl 2013 to bolo 214 333 dlhodobo nezamestnaných. Podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovom počte UoZ za mesiac apríl 2013 bol len približne 51%. V priemere za rok 2012 bol ten istý podiel na úrovni 53,5%, čo sa približuje k číslu 55%, ktoré spomína Richter.

Správa údajov


Zo 102 (daňových pozn.) úradov sme vytvorili 9.

V dôsledku reformy daňovej a colnej správy vznikla k 1. januáru 2012 finančná správa. Výsledkom je aj tranformácia 102 daňových úradov na 9 daňových úradov , z ktorých 8 bude v sídle vyšších územných celkov a deviaty bude Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty. Je potrebné dodať, že pôvodné daňové úrady úplne nezanikli, zmenila sa len ich funkcia a väčšina slúži ako kontaktné miesto. Plnohodnotné funkcie ostali len 9 spomenutým daňovým úradom.


Tak isto bol to poslanec Jarjabek, poslanec za stranu Smer-SD, ktorý vo februári nebudem tu hovoriť ako sa vyjadril na adresu svojho kolegu pán Janiša. Veď tieto metódy tam všetky dávno boli a teraz sa to snažia na nás nejak zvaliť.

Mikrofón skutočne zaznamenal vulgárne vyjadrenie poslanca D. Jarjabka na adresu S. Janiša. Priamy záznam si môžete pozrieť tu .

tu


Spochybňovala sa a kritizovala sa voľba šéfa ÚVO, hovorilo sa o tom, že Most-Híd si tam ide dať nejakého človeka, (...). Nakoniec verejné vypočutie, (...) ukázalo, že prvá voľba bola zrušená a prišiel nový kandidát, (...) pán Hlivák je špičkový odborník a dokonca z radov opozície, aj z médií, naňho prichádzajú chvály.

Výber predsedu Úradu pre verejné obstarávanie začal v máji 2017, kedy sa o tento post uchádzali traja kandidáti. Jeden z nich, Juraj Méry, mal mať blízke kontakty k strane MOST-HÍD, o čom informovala nadácia Zastavme korupciu. Po verejnom vypočutí ani jeden kandidát nezískal dostatočný počet hlasov. Následne bola vypísaná nová výzva, do ktorej sa prihlásilo deväť kandidátov. Verejné vypočutie sa uskutočnilo 30. augusta 2017. Vláda na definitívne schválenie NR SR posunula kandidáta Miroslava Hliváka. Za predsedu ÚVO bol Hlivák zvolený 13. septembra 2017 v tajnom hlasovaní. Hrnčiar správne popisuje priebeh voľby, avšak časť výroku o tom, že voľbu Hliváka pozitívne vnímali médiá a opozícia, nie je pravdivá, keďže Hlivák čelil po zvolení veľkej kritike . Výrok preto celkovo hodnotíme ako nepravdivý. V súvislosti s kandidátom z prvej voľby Jurajom Mérym vzniklo podozrenie, že by mohol byť nominantom strany MOST-HÍD. Méry bol v tom čase šéfom sekcie na ministerstve dopravy, ktoré riadil MOST-HÍD. V minulosti Méry pracoval ako manažér pre firmu Transpetrol, kde v tom čase bol predsedom predstavenstva Štefan Czucz - človek, ktorý podľa viacerých novinárov pôsobí v zákulisí strany MOST-HÍD a jeho meno sa objavilo aj v spise Gorila. Počas vypočúvania Méry akékoľvek prepojenia odmietal. Neskôr po vypočutí priznal, že sa ako jediný kandidát stretol s Bélom Bugárom a Luciou Žitňanskou. To, že by mal byť politickým nominantom, naďalej odmietal. Druhej voľby sa už nezúčastnili mimovládne organizácie (Nadácia Zastavme korupciu, Aliancia Fair-play, Slovensko.Digital, Inštitút SGI, Via Iuris a Nadácia Pontis, pozn.), pretože sa im nezdalo, že by sa vláda pokúsila zlepšiť proces voľby. Vládny kabinet jednohlasne schválil spomedzi deviatich kandidátov Miroslava Hliváka ako najvhodnejšieho. Do funkcie bol neskôr zvolený v tajnom hlasovaní NR SR. Hlivák predtým pracoval v právnickej firme, ktorá poskytuje právne poradenstvo ministerstvám patriacim pod MOST-HÍD. 29. augusta 2017, ešte pred verejným vypočutím, priniesol týždenník Plus 7 dní správu, že Hlivák je nominantom MOST-HÍD. Podobný názor zdieľali aj opoziční poslanci. Hlivák sa bránil tým, že do kandidatúry ho nominovala Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave Časť výroku o tom, že " Hlivák je špičkový odborník ", nehodnotíme. Zvolenie Hliváka za šéfa ÚVO vnímali negatívne médiá, mimovládne organizácie i opozícia. Transparency International sa v článku Denníka N vyjadrilo, že o Hlivákovi sa za posledných 10 rokov ohľadom slovenských tendrov nikde nehovorilo. Nadácia Zastavme korupciu v rovnakom článku kritizovala nedostatočnú dĺžku verejného vypočúvania kandidátov. Hnutie OĽANO vyzvalo vládu, " aby za nového predsedu Úradu pre verejné obstarávanie vybrala najlepšieho kandidáta, nie kandidáta, ktorý je potajme kandidátom politickej strany ". Poslanec Ondrej Dostál z SaS kritizoval Hliváka za údajné blízke styky s MOST-HÍD. " Ak politická strana dá svojho človeka a tvári sa pri tom, že je to nezávislý odborník, tak to je asi to najhoršie. Už ak je to politická nominácia, tak nech je to otvorene priznané ," povedal Dostál. Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

kontakty nezískal Vláda predsedu kritike nominantom zákulisí stretol mimovládne nominantom opoziční Transparency OĽANO SaS


My sme veľmi zreteľne počuli niekoľkokrát Putina aj ministra zahraničných vecí Ruska, ktorí hovorí, že jeho želaním je, aby mapa NATO dostala pred rok 1997 a že východná Európa, vrátane nás, by nemala ten dáždnik, tú bezpečnostnú záruku NATO.

V decembri 2021 Rusko predstavilo osembodový plán bezpečnostných záruk, ktoré mali znížiť napätie v Európe. Jednou z požiadaviek Ruska bolo, aby NATO odstránilo všetky jednotky a zbrane rozmiestnené v krajinách, ktoré vstúpili do aliancie po roku 1997. Túto požiadavku Rusko viackrát zopakovalo. V januári 2022 ju zopakoval ruský minister zahraničných vecí Sergej Lavrov počas stretnutia s americkým náprotivkom Anthonym Blinkenom v Ženeve. Vo februári 2022 to Rusko opätovne uviedlo v odpovedi na americké návrhy o bezpečnostnej situácii. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Rusko, podľa agentúry Reuters, v rámci bezpečnostných záruk požadovalo aj právo veta na členstvo Ukrajiny v NATO a stiahnutie amerických jadrových zbraní z Európy. Požiadavka, aby NATO odstránilo všetky jednotky a zbrane rozmiestnené do krajín, ktoré vstúpili do aliancie po roku 1997, by zahŕňala veľkú časť východnej Európy vrátane Poľska, bývalých sovietskych krajín Estónska, Litvy, Lotyšska a balkánskych krajín.

Ruské požiadavky USA a NATO v januári 2022 jednoznačne odmietli . „Dávame jasne najavo, že existujú základné princípy, ktoré sme odhodlaní presadzovať a brániť, vrátane suverenity a územnej celistvosti Ukrajiny a práva štátov zvoliť si vlastné smerovanie v otázkach bezpečnosti a spojenectiev,“ povedal americký minister zahraničných vecí Anthony Blinken.

NATO sa po roku 1997 začalo rozširovať najmä smerom na východ Európy a na Balkán. V roku 1999 vstúpili do Severoatlantickej aliancie prvé tri krajiny bývalej Varšavskej zmluvy: Česko, Poľsko a Maďarsko. Druhá vlna rozširovania sa uskutočnila o päť rokov neskôr, teda v roku 2004. 29. marca 2004 vstúpilo do NATO sedem krajín: Bulharsko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko. V roku 2009 sa členmi NATO stali aj Chorvátsko a Albánsko, v roku 2019 Čierna Hora a v roku 2020 Severné Macedónsko.

Po začiatku plnoformátovej vojenskej invázie Ruska na Ukrajinu sa členmi NATO stali aj dlhodobo neutrálne Fínsko, v roku 2023 a Švédsko, v roku 2024. NATO tak má spolu 32 členov.

predstavilo odstránilo zopakoval uviedlo požadovalo odstránilo odmietli rozširovať stali


V rámci toho ECOSOCu máme tzv. observatórium pre vnútorný trh, ktoré má práve identifikovať prekážky, tie administratívne, a dnes tých prekážok je identifikovaný väčší počet než pred 10 alebo 15 rokmi.

Európsky ekonomický a sociálny výbor ( ECOSOC ) sa skutočne zaoberá vnútorným trhom ako jednou z tém a vo svojich výstupoch identifikuje zvyšujúci sa počet prekážok na ňom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V publikácii (.pdf, s.4-7) Observatória pre jednotný (vnútorný) trh je dostupná štatistika bariér, ktoré tento orgán identifikoval na vnútornom trhu. Kým v roku 1994 bolo zistených 61 bariér , v roku 2006 62 (z toho 28 sa vzťahovalo na voľný pohyb tovarov, 10 na voľný pohyb služieb, 12 na voľný pohyb osôb a 10 na voľný pohyb kapitálu). V roku 2008 bolo nájdených už 104 prekážok (hoci niektoré z predchádzajúcich boli odstránené, bolo zistených 40 nových) a v roku 2012 89 (pričom 25 z roku 2008 bolo odstránených). Je teda pravdou, že počet prekážok dnes je vyšší než pred 10-15 rokmi, hoci v roku 2012 v porovnaní s rokom 2008 počet bariér klesol o 15.

ECOSOC publikácii


Prezident republiky vymenováva sudcov, od ústavného súdu až po sudcov okresných súdov.

Pavol Hrušovský správne uvádza kompetencie prezidenta SR, ktorý menuje a odvoláva sudcov. Podľa Ústavy SR , článok 102: (1) Prezident s) vymenúva a odvoláva sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky, predsedu a podpredsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky a sľub generálneho prokurátora, t) vymenúva a odvoláva sudcov, predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, generálneho prokurátora a troch členov Súdnej rady Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov, Dátum zverejnenia analýzy: 16.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy SR


Ako je všeobecne známe, že okolité krajiny alebo ja neviem, dane z nehnuteľnosti sú podstatne vyššie a nebudem spomínať Ameriku a tak ďalej, ale to sú hrôzostrašné dane v porovnaní s nami.

Presnú výšku dane z nehnuteľností je v mnohých krajinách prakticky nemožné vypočítať a spoľahlivo porovnať medzi krajinami, nakoľko sa väčšinou mení v závislosti na regióne. Pravdou je, že podiel dane z nehnuteľnosti na HDP Slovenska je v porovnaní s inými štátmi OECD nízka, z čoho sa dá usudzovať, že sú dane z nehnuteľností rovnako nízke a v budúcnosti budú rásť. To, či sú dane z nehnuteľností v susedných krajinách skutočne hrôzostrašné v porovnaní zo Slovenskom preto nevieme overiť. Podľa agentúry SITA z 26.1.2012 sa dane z nehnuteľnosti na Slovensku za posledných sedem rokov zdvojnásobili a majú dlhodobo rastúcu tendenciu. Správa cituje štatistiky OECD, podľa ktorých dosiahli majetkové dane na Slovensku v roku 2009 výšku 0,4 % hrubého domáceho produktu (HDP), zatiaľ čo priemer krajín OECD bol 1,8 % HDP a EU15 dokonca 2,0 % HDP. "Z tohto porovnania vyplýva, že majetkové dane na Slovensku sú relatívne nízke a perspektívne môžu byť pre samosprávy rastúcim zdrojom príjmov," uvádza Podnikateľská aliancia Slovenska. Čo sa týka dane z nehnuteľnosti v Maďarsku , tam neexistuje ročná daň. Platí sa miestna daň v závislosti od prihlásenia trvalého bydliska. Pri kúpe nehnuteľnosti sa platí daň z nadobudnutia a pri predaji daň z príjmu. (Bližšie info TU .) V Českej republike sa daň z nehnuteľnosti vyratúva podľa stanoveného koeficientu na daný rok. Čo sa týka sadzby dane, tá sa vyratúva vo výške 3% zo základu dane. Avšak daň sa neplatí v prípade ak činí menej ako 100 Kčs. V USA je daň z nehnuteľnosti približne okolo 1% ceny domu. Každé mesto má však inú daň. Napríklad v prípade Chicaga je to okolo 2% a v Memphise daň predstavuje okolo 3%. V prípade Rakúska sa daň z nehnuteľnosti platí štvrťročne obciam. Jej výška sa pohybuje v rozmedzí od 0,4% do 0,84% z hodnoty nehnuteľnosti a v závislosti na rozhodnutí obecného úradu. Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
TU
Českej republike
USA
Rakúska


Pozrite sa, sú, sú ústavní činitelia, z toho jeden druhý najvyšší ústavný činiteľ v štáte, ktorý hovorí o tom, že predstaviteľ opozície patrí do basy

Je pravda, že Sulík taký rozhovor poskytol 18. júna 2010 pre české noviny Mladá Fronta Dnes, správu priniesol server idnes.cz. Sulík v nej konkrétne (v českom preklade) uviedol: „Vždyť Fico je na kriminál" . To je na basu.

rozhovor


Zoberme si teda úsek hlavne okolo Strečna smerom na Vrútky, Martin, kde je za deň 46 tisíc vozidiel.

Túto informáciu sa nám potvrdiť nepodarilo.


My sme vlastne prvýkrát prijali troch zadržiavaných z Guantánama v roku 2010 a ten proces prebehol veľmi by som povedal pod kontrolou...

V roku 2010 prijalo Slovensko po dohode s USA troch väzňov z americkej väznice Guantanamo. Ako uviedlo ministerstvo zahraničných vecí, nejednalo sa o nebezpečných teroristov, ale o militantov bez bojových úloh a neboli v kontakte s teroristami. Minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák vtedy vyhlásil , že nejde o zločincov, nikdy neboli obvinení a odsúdení. Počas roka 2010 opustili Slovensko dvaja z nich, a teda na Slovensku zostal zo spomínaných bývalých väzňov ešte jeden. Demagog.SK nezistil informáciu o komplikáciách a problémoch spojených s týmto prijatím. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uviedlo vyhlásil opustili


Európska komisia naznačuje, že rozpočet na rok 2012 bol postavený na vode.

Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Smejem sa ešte na tom, keď hovoríte, že ako dôchodcom pomáhate. Veď to je automat, ktorý sme my zaviedli, vy ste dôchodcom nič nedali. Vy ste iba aplikovali zákon, ktorý bol prijatý za našej vlády.

Od nového roku sa dôchodcom na Slovensku zvýšili penzie o 11,8 %. Dôvodom je, že sociálna poisťovňa dôchodky zvyšuje automaticky o percento takzvanej dôchodcovskej inflácie, ktorá dosiahla za merané obdobie spomínanú hodnotu takmer 12 %.

V súčasnej podobe je tento automat platný od 1. januára 2018. Návrh vtedy presadila vláda Smeru v koalícii so SNS a stranou MOST - HÍD. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

zvýšili podobe Návrh


Ale jednoducho je tu nastavený mechanizmus ešte od roku 2002 ako funguje jednoducho funkcia a to je ústavná záležitosť, ako funguje Súdna rada, ako je volený predseda Súdnej rady, respektíve ako súvisí s výkonom funkcie predsedu Najvyššieho súdu.

Zákon o súdnej rade z roku 2002 bol viac krát novelizovaný a zmeny nastali vo viacerých prípadoch, napríklad v oblasti verejnosti hlasovania, zasadnutí Súdnej rady SR, alebo v spôsobe voľby predsedu Súdnej rady. Nedokážeme však posúdiť, nakoľko tieto novely zmenili celkový mechanizmus fungovania Súdnej rady v oblastiach, o ktorých hovorí minister Borec, jeho výrok preto považujeme za neoveriteľný.

Zakonypreludi.sk

verejnosť hlasovania Súdnej rady

právo členov Súdnej rady navrhnúť zmenu alebo doplnenie programu

povinnosť zverejňovať informácie o činnosti Súdnej rady SR

povinnosť vyhotovovať z každého zasadnutia Súdnej rady SR zvukový záznam a zápisnicu

verejnosť zasadnutí Súdnej rady SR,

voľba kandidátov na predsedu súdnej rady


Veď Sulík to predsa jasne povedal, že sa nepotrebujú dohovárať s opozíciou.

Hnonline.sk : "Rokovať o spoločnom kandidátovi na generálneho prokurátora s opozíciou je podľa predsedu parlamentu a SaS Richarda Sulíka zbytočné. "Stretnutie s opozíciou už bolo a nedošlo k dohode. A nedošlo by ani teraz. Koalícia má iné predstavy o generálnom prokurátorovi ako opozícia," vyhlásil v dnešnej diskusnej relácii Slovenského rozhlasu Sobotné dialógy Sulík s tým, že koalícia teda nebude s opozíciou rokovať." Sulík nehovoril o tom, že sa nepotrebujú dohodnúť s opozíciou, ale, že snaha tak spraviť je zbytočná, vzhľadom na to, že sa už o to v minulosti mali neúspešne snažiť.

Hnonline.sk


...jedna strana mala svojho kandidáta a zrejme z určitého strachu a alibizmu ešte pred prvým kolom povedala svojim voličom, že vlastne môžete voliť aj nejakých iných.

SDKÚ-DS prostredníctvom vyhlásenia svojho predsedu Pavla Freša podporila kandidatúru Pavla Hrušovského. Následne štyri dni pred voľbami Frešo hovoril, že jeho voliči budú voliť niekoho zo štyroch kandidátov, čo hovorí o vyhlásení o "voľnej ruke" pre voličov SDKÚ-DS. SDKÚ-DS následne mobilizovala na voľby bilbordmi s heslom "Ide o veľa", čo bolo heslom M. Kňažka. V. Novotný podpredseda SDKÚ-DS ešte koncom februára hovoril , že Hrušovský by mal zvážiť podporu iného kandidáta. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vyhlásenie SDKÚ-DS z prezidentských voľbám 18. decembra 2013: " SDKÚ-DS rešpektuje slobodné rozhodovanie voličov pri voľbe prezidenta a v II. kole prezidentských volieb podporí ktoréhokoľvek demokratického nesocialistického kandidáta, ktorý získa dôveru voličov. Prezídium SDKÚ-DS pri rozhodovaní o podpore kandidáta v I. kole uprednostnilo dlhodobú líniu SDKÚ-DS, ktorou je spájanie štandardných stredopravých síl, ako protiváhy voči dominancii vlády jednej socialistickej strany. V súlade s touto líniou SDKÚ-DS nepostavila vlastného prezidentského kandidáta a v zmysle tejto línie dnes odporúčame voličom podporiť vo voľbách Pavla Hrušovského. Je to kandidát, ktorý má reálnu šancu postúpiť do II. kola prezidentských volieb." Tesne pred prvým kolom 11. marca 2014 sa Pavol Frešo vyjadril , že je voliči SDKÚ-DS budú v prvom kole volieb voliť zhruba štyroch kandidátov, pre čo má on pochopenie. Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

heslom hovoril Vyhlásenie vyjadril


Dokázali predať španielskej vláde prostredníctvom Európskej banky pre obnovu a rozvoj 7 miliónov ton týchto emisií.

Pôvodne Ministerstvo životného prostredia plánovalo predať až 27 miliónov ton emisií do Španielska. Tento predaj odsúhlasila vláda v júni 2013. Nakoniec Slovensko predá Španielsku len 7 miliónov ton emisií. Malo ísť o rozhodnutie španielskej vlády. Je pravdou, že tento predaj prostredkováva Európska banka pre obnovu a rozvoj. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

plánovalo predá prostredkováva


Ešte za vašej (2006-2010 pozn.) vlády sa rozhodlo, že nový systém (Finančnej správy SR pozn.) bude robiť iná firma.

Koncepcia reformy daňovej a colnej správy je súčasťou projektu UNITAS, ktorého cieľom je zjednotenie výberu daní a odvodov. Celý systém má technicky zabezpečovať spoločnosť IBM , s ktorou MF dňa 18. februára 2010 , t. j. za Ficovej vlády, podpísalo zmluvu. IBM Slovensko bola vybraná ako víťaz európskeho tendra. Podľa podmienok trojročného kontraktu v objeme 56 mil. EUR bez DPH, IBM pripraví štandardizáciu fiškálneho systému SR prostredníctvom integrácie a implementácie existujúcich procesov do jednotnej platformy. O zmene dlhoročného dodávateľa daňového informačného systému, spoločnosti Novitech, bolo rozhodnuté ešte za vlády Róberta Fica v r. 2010.

IBM
18. februára 2010
56 mil.


Pre napríklad pacientov s kardiovaskulárnymi chorobami vznikli lieky s doplatkom aj 200 euro.

Zuzana Zvolenská nehovorí presný názov lieku, o ktorý sa má jednať a ani presné časové obdobie, kedy mal byť liek kategorizovaný. Jej výrok je preto príliš obecný a z toho titulu prakticky neoveriteľný. Doplatky a liekovú politiku má na starosti Kategorizačná komisi a Ministerstva zdravotníctva. Kardiovaskulárne lieky spadajú do liekovej skupiny C. V tejto skupine liekov je príliš veľa položiek na to, aby sme dokázali presne určiť liek, o ktorom ministerka Zvolenská hovorí.

Kategorizačná komisi


Je pravdou, že vždy, keď bol SMER-SD vo vláde, Robert Kaliňák zastával post vo vláde. Počas prvej Ficovej vlády bol ministrom vnútra a v druhej Ficovej vláde je taktiež ministrom vnútra. Kaliňák pôsobil len ako opozičný poslanec. Kaliňák je zakladajúcim členom SMER-SD, v inej strane nepôsobil. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vnútra ministrom členom


v Nemecku je 5-6 percentná nezamestnanosť, alebo v Rakúsku 4,5%.

Brocka sa v prípade Nemecka trafil dom intervalu 5-6 % nezamestnanosť. V prípade Rakúska však presné číslo, ktoré je však v skutočnosti o 0,2 p.b. vyššie. Výrok ako celok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Eurostat uvádza, že v mesiaci marec 2013 miera nezamestnanosti dosiahla 5.4% v Nemecku a 4.7% v Rakúsku. Aprílová správa Eurostatu: "Among the Member States, the lowest unemployment rates were recorded in Austria (4.7%), Germany (5.4%) and Luxembourg (5.7%), and the highest in Greece (27.2% in January), Spain (26.7%) and Portugal (17.5%)." Posledné údaje za štvrťroky hovoria o miere nezamestnanosti v Nemecku na úrovni 5,4% (Q1 2013) a v Rakúsku 4,6% (Q4 2012). Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Aprílová štvrťroky


Táto vodná elektráreň (Vodná elektráreň Gabčíkovo, pozn.) je súčasťou Vodného diela Gabčíkovo - Nagymaros a vyrába elektrinu od roku 1992.

Vodná elektráreň Gabčíkovo skutočne zahájila prevádzku v roku 1992. Je zároveň súčasťou Vodného diela Gabčíkovo, ktoré je podľa platnej zmluvy s maďarskou republikou súčasťou Vodného diela Gabčíkovo-Nagymaros. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Výstavba Vodného diela Gabčíkovo začala v roku 1977, a po pozastavení práce a vypovedaní zmluvy zo strany Maďarska, bolo dielo dobudované jednostranne. Prvý hydroagregát bol spustený v októbri 1992 .

Vodného diela Gabčíkovo
vypovedaní zmluvy
októbri 1992
platná


Sami poslanci Smeru kritizovali, že dlho sme bez prokurátora, čo nie je dobré pre stav justície a tak ďalej.

SME 27. januára 2011 píše: "Predseda Smeru Robert Fico pred časom vyhlásil, že Sulík hrubo porušuje zákon a Ústavu SR, ak neorganizuje tajnú voľbu, lebo mandát generálnemu prokurátorovi končí až začiatkom februára. Smer-SD už začiatkom januára avizoval, že plánuje podať návrh na zvolanie mimoriadnej schôdze NR SR, ktorej jediným bodom mala byť tajná voľba generálneho prokurátora." Konkrétne vyjadrenie, kde by Smer-SD kritizoval, že GP je dlho bez generálneho prokurátora a škodí to justícií, sme nenašli.

SME


Videli sme teraz rýchle odvolania troch sudcov správneho súdu.

Súčasná vláda odvolala troch členov Súdnej rady SR, neodvolala sudcov Najvyššieho správneho súdu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Začiatkom novembra vláda odvolala Katarínu Javorčíkovú, Evu Mišíkovú a Ľudovíta Bradáča z pozície členov Súdnej rady SR. Odvolanie prebehlo bez udania dôvodov.

Združenie sudcov Slovenska (ZSS) upozorňuje , že takéto konanie vlády je v rozpore s európskymi štandardmi. „ZSS od roku 2020 opakovane upozorňuje na to, že viaceré ústavné a zákonné zmeny, ktoré presadila predchádzajúca vládna garnitúra, a ktoré okrem iného formálne umožňujú odvolať členky a členov Súdnej rady SR kedykoľvek pred skončením ich funkčného obdobia a bez uvedenia dôvodu, sú krokom späť pri vytváraní podmienok na ochranu súdnictva pred neprimeraným vplyvom zo strany legislatívy a exekutívy a záruk jeho nezávislosti”.

Bývalí členovia Súdnej rady SR, Javorčíková a Bradáč, majú v pláne podať sťažnosť proti spôsobu ich odvolania na Ústavný súd SR.

Ako ďalej približuje portál Aktuality.sk , Súdna rada SR je ústavný orgán, ktorý má 18 členov vrátane predsedu a podpredsedu. Jedného člena volia sudcovia Najvyššieho súdu SR a Najvyššieho správneho súdu SR. Osem členov z radov sudcov volia sudcovia ostatných súdov. Po troch členov dodávajú Národná rada (NR) SR, prezident SR a vláda SR.

Najvyšší správny súd je vrcholný orgán vo veciach správneho súdnictva.

odvolala
Súdnej rady
upozorňuje
v rozpore
Aktuality.sk
18 členov
Najvyšší správny súd


Pre Slovensko je stále, stále ako, ako tá prognóza relatívne veľmi výhodná, keď to porovnávam s ostatnými krajinami Európy.

Podľa materiálu Európskej komisie European Economic Forecast Spring 2012 (s. 10) z 11. mája 2012, má Slovensko prognózovaný rast na rok 2012 na úrovni 1,8 % a na rok 2013 2,9 % HDP. V roku 2012 patrí Slovensku 3. miesto po Litve a Lotyšsku, v roku 2013 spolu s Rumunskom 4. miesto, po Litve, Lotyšsku a Estónsku. Výrok na základe toho považujeme za pravdivý.

materiálu


Vy zvyknete každého, kto je stíhaný, povýšiť. Čiže ja si myslím, že teraz očakáva pána Kaňku nie je odvolávanie, ale povýšenie, lebo policajti bolo zistené, že porušujú a manipulujú trestné stíhania, tak boli povýšení.

Šéf národnej lotérie Kaňka je obvinený v súvislosti s možnými daňovými podvodmi. Kaňka má blízko k Matovičovi a Hegerovi - slávil s nimi aj volebné víťazstvo. Čo sa týka jeho odvolania, minister financií aj premiér mlčia, SaS žiada jeho odchod - odstúpenie, resp. odvolanie . Nič však nenaznačuje jeho povýšeniu. Kaliňák pravdepodobne naznačuje prípad vyšetrovateľa Čurilu, ktorý bol povýšený napriek predošlým podozreniam zo spáchania trestného činu. V jeho prípade súd konštatoval nezákonnosť väzby a bolo mu priznané odškodnenie a ospravedlnilo sa mu Ministerstvo spravodlivosti. Vo veci vyšetrovania existujú pochybnosti a sú podané sťažnosti GP SR. Niektorých obvinení už boli zbavení ďalší obvinení v prípade v tej istej veci.

O podozreniach z manipulácie vyšetrovaní citlivých káuz mala údajne hovoriť správa SIS, ktorú v NR SR v kategórii “Dôverné” (existuje vyššie už len Tajné a Prísne tajné) čítal predseda NR SR Kollár. Prípadnú manipuláciu či snahu o prekazenie vyšetrovania policajtmi, súdmi a prokurátormi vyšetruje Národná kriminálna agentúra, pričom SIS sa k nej odmieta ďalej vyjadrovať, avšak ubezpečuje o plnení si svojich zákonných úloh. Do dnes však nebolo dané jasné a jednoznačné stanovisko o údajných manipuláciách.

obvinený blízko odchod odvolanie povýšený konštatoval sťažnosti zbavení obvinení čítal vyšetruje


Máme, teraz si dátum nepamätám, 18. alebo 19. júna, čo je za chvíľu, máme zasadnutie V4 v Bratislave a potvrdili účasť tak francúzsky prezident Hollande, ako aj britský premiér David Cameron, ktorý príde sem do Bratislavy.

Podľa informácií Úradu vlády SR a oficiálnej stránky Vyšehradskej skupiny sa 18-19. júna 2015 v Bratislave uskutoční stretnutie ministrov zahraničných vecí Vyšehradskej skupiny spolu s francúzskym prezidentom Francoisom Hollandom k záveru slovenského predsedníctva V4. Francois Hollande i nemecká kancelárka Angela Merkelová prisľúbili svoju účasť. Podľa vyjadrenia Ministerstvo zahraničných vecí pre demagog.SK britský premiér David Cameron potvrdil návštevu Bratislavy a bilaterálne stretnutie s premiérom Ficom. Výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko Fico môže referovať aj k tejto návšteve.

oficiálnej stránky Vyšehradskej skupiny
stretnutie


...razantné rozhodnutie...ako urobili Španieli pred niekoľkými rokmi, keď jednoznačne okamžite začali vracať všetkých ekonomických migrantov späť do krajín, odkiaľ k nim priplávali na člnoch a tá vlna upadla.

Daný výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože tvrdá imigračná politika Španielska skutočne prispela k zníženiu prívalu celkového počtu migrantov na územie Španielska, keď Španieli od roku 2014 bez spracovania žiadostí o azyl bez dôvodu v spolupráci s Marokom zabráňovali migrantom vstup a na územie Španielska. Imigrácia do Španielska sa v roku 2014 znížila oproti predchádzajúcemu roku o viac ako 128 tisíc ľudí. V priebehu rokov 2012 a 2013 zaznamenalo Španielsko 49 % nárast počtu osôb, ktoré prekročili španielske severoafrické enklávy Ceutu a Mellilu. Následkom toho bolo, že sa počet žiadostí o azyl v Španielsku v roku 2013 zvýšil na počet 4502 oproti počtu 2544 v roku 2012. Počet migrantov, ktorí sa snažili dostať ilegálne do Španielska, stúpol ešte rapídnejšie v nasledujúcom roku 2014, a to o 70 % oproti predchádzajúcemu. Primárne pritom išlo o migrantov pochádzajúcich z Mali, Stredoafrickej republiky a Sýrie . Pokusy o prelezenie 6 metrov vysokého ostnatého plotu, ktorý ohraničuje enklávy, sa stali každodennou realitou a i napriek kooperácii španielskej a marockej polície sa niekoľkým tisícom migrantov podarilo úspešne prekročiť španielske hranice. Úsilie marockých a španielskych bezpečnostných zložiek vyústilo v niektorých prípadoch do vynúteného vyhnania migrantov zo španielskych enkláv a to bez riadneho procesu, čo sa následne stalo predmetom kritík organizácií zaoberajúcich sa ľudskými právami. Human Rights Watch predložilo tvrdenie, že španielske orgány rutinne predávajú migrantov marockým orgánom, ktoré sa k nim správajú násilne bez toho, aby si overili či potrebujú medzinárodnú ochranu. Podľa dostupných údajov z NSI (Národný štatistický inštitút) predstavuje migračné saldo cudzincov pre rok 2014 -64,802, pričom počet imigrantov prichádzajúcich do Španielska sa znížil z roku 2013 z 458 974 na 330 559 pre rok 2014. V apríli 2014 predložila v španielskom parlamente Ľudová strana novelu zákona o verejnej bezpečnosti, ktorá poskytovala právny základ pre ilegálne vytláčanie migrantov z enkláv Ceuty a Mellily a to reformou španielskeho prisťahovaleckého zákona. Zákon o vyhosťovaní migrantov vošiel do platnosti v júli 2015 a stretol sa s veľkou nevôľou u opozície, verejnosti , i medzinárodných vládnych a nevládnych organizácií . Novela zákona uľahčuje automatické a hromadné vyhostenie migrantov, utečencov a žiadateľov o azyl od hraníc dvoch španielskych enkláv v severnej Afrike, Ceute a Melille. Tento zákon je kritizovaný pre odopieranie práva na žiadosť o azyl a pre vážne porušovanie ľudských práv.

V priebehu rokov 2012 a 2013

70 %

Mali, Stredoafrickej republiky a Sýrie

realitou

Human Rights Watch

NSI

V apríli 2014

opozície, verejnosti


....my navrhujeme s kolegyňou Petrík, s kolegom Beblavým zmenu zákona tak, aby zamestnávateľ pri zverejňovaní pracovného inzerátu ponuky práce musel podobne ako je to v Rakúsku, uverejniť poctivo aká má byť tá výška platu...

Od roku 2011 je v Rakúsku zo zákona povinné zverejňovať výšku platovej odmeny v akejkoľvek forme inzerátu presne definovanej pracovnej pozície, a preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

správy
Milana Kuruca
petíciu
Zákonu
(.pdf)
uvádza
Portál
prieskumu


Zomierali na Slovensku približne rovnaký počet ľudí ako v Čechách alebo menej ako v Maďarsku, a to hovorím z pohľadu aj počty, keď sa zohľadní počet obyvateľov. Čiže úmrtia sme mali približne rovnaký ako v Čechách, menší ako v Maďarsku a väčšie ako v Poľsku alebo myslím, že Poľsko bolo približne rovnaké ako my.

Podľa WHO, ktoré údaje zbiera z orgánov verejného zdravotníctva, Slovensko zaznamenalo okolo 21 000 úmrtí na koronavírus, Česko 42 000 úmrtí, Maďarsko 48 000 úmrtí a Poľsko 118 000 úmrtí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pokiaľ prevedieme údaje do ukazovateľa počtu úmrtí na koronavírus na stotisíc obyvateľov výsledkom sú nasledujúce hodnoty (k 22. 1. 2023):

Slovensko : 382, 88 úmrtí Česko : 395,32 úmrtí Maďarsko : 496, 38 úmrtí Poľsko : 312, 65 úmrtí.

Vzájomne najbližšie hodnoty skutočne dosahujú Slovensko a Česko. Slovensko dosahuje na jednotku obyvateľstva vyšší počet úmrtí ako Poľsko a nižší než Maďarsko. Podobné výsledky ukazuje aj databáza Our World in Data .

Pre doplnenie, Igor Matovič tieto dáta používa ako argument proti tvrdeniu, že jeho vláda nedokázala adekvátne zvládnuť pandémiu COVID-19. Avšak údaje o počtu úmrtí v pomere k počtu obyvateľov nie sú jediným ukazovateľom úmrtnosti, navyše, niektoré z týchto ukazovateľov je náročné porovnávať naprieč krajinami.

zaznamenalo
Slovensko
Česko
Maďarsko
Poľsko
Our World in Data
nie sú
náročné


Nehovorme a nepodsúvajme, prosím toto, že na Ukrajine sa dialo to isté, čo sa dialo v Juhoslávii. Tam prebiehala genocída. Na Ukrajine, to povedal myslím v pondelok, medzinárodný trestný súd, žiadna genocída Rusov neprebiehala. Ten zásadný rozdiel je, že predstavitelia vtedajšej juhoslovanskej vlády, časť obyvateľstva vyhladzovali. Na Ukrajine, Zelenský alebo jeho vláda, nerobila nič proti Rusom nič.

Medzinárodný súdny dvor v roku 2007 uznal činy Slobodana Miloševiča z roku 1995 za akt genocídy voči menšine bosniackych moslimov. Svojim rozhodnutím z marca 2022 zamietol obvinenia Vladimíra Putina o ukrajinskej genocíde ruského etnika v Luhansku a Donecku. V týchto oblastiach pôsobia misie mnohých medzinárodných organizácií, ktoré nespomínajú možné akty genocídy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Genocídu definuje Dohovor OSN o zabránení a trestaní zločinu genocídia ako “čin spáchaný v úmysle zničiť úplne alebo čiastočne niektorú národnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú skupinu ako takú, jej usmrtením, s pôsobením ťažkých ublížení na tele alebo duševných porúch, úmyselným uvedením ktorejkoľvek skupiny do takých životných podmienok, ktoré majú privodiť jej úplné alebo čiastočné fyzické zničenie, opatreniami smerujúcimi, aby sa v takej skupine bránilo rodeniu detí a násilným prevádzaním detí z jednej skupiny do inej.” Tento dohovor ratifikovalo 152 členských štátov OSN, vrátane Ruska a Ukrajiny.

Za genocídu v Juhoslávií sa považujú činy vlády Slobodana Miloševiča, ktorý v roku 1995 nechal zlikvidovať viac ako 7000 mužov a chlapcov, príslušníkov menšiny bosniackych moslimov. Masaker v Srebrenici Medzinárodný súdny dvor uznal za genocídu v roku 2007.

V kontexte súčasnej vojenskej invázie Ruska na Ukrajinu a udalostí, ktoré jej predchádzali, ruský prezident Vladimir Putin obvinil Ukrajinu z páchania genocídy na etnických Rusoch v regióne Donbasu a Luhansku.

V separatistických republikách sledujú dianie nezávislé medzinárodné organizácie už od roku 2014. OSN sleduje dodržiavanie ľudských práv prostredníctvom Monitorovacej misie Úradu vysokého komisára pre ľudské práva.

Svoju misiu má aj Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), ktorá upozorňuje na systematické porušovanie ľudských práv či medzinárodného práva. Pravidelné správy dodáva aj Medzinárodný červený kríž , Human Rights Watch či Amnesty International . Správy o genocíde páchanej na ruskom etniku sa však v žiadnej správe týchto organizácií neuvádzajú.

Samotná Ukrajina požiadala Medzinárodný súdny dvor o preskúmanie možnej genocídy v Luhansku a Donecku na základe spomenutého Dohovoru o genocíde. Medzinárodný súdny dvor nepotvrdil Putinov naratív o genocíde a vyzval Rusko k okamžitému zastaveniu invázie, ktorú vyhlásil za nezákonnú v rozpore s medzinárodným právom.

Masaker

uznal

obvinil

OSN

Medzinárodný červený kríž

Human Rights Watch

Amnesty International

nepotvrdil

vyzval


My tu necháme vyštudovať tisícky absolventov lekárskych fakúlt a tí potom odídu do Českej republiky, do Nemecka alebo do Hainburgu v Rakúsku.

Na Slovensku ročne úspešne ukončí štúdium približne 700 absolventov zdravotníckych fakúlt. Je pravda, že mnoho z nich odchádza do spomínaných krajín, no z údajov vyplýva, že ročne ide skôr o desiatky, maximálne stovky absolventov. Hovoriť o tisíckach odchádzajúcich do zahraničia hodnotíme preto ako zavádzajúce.

Lekár Peter Blahút z nemocnice na Kramároch na svojom portáli uvádza, že k roku 2017 v zahraničí pracovalo vyše 4 200 slovenských lekárov. Z toho viac než 2 200 v Českej republike, v Nemecku takmer 1 200 a v Rakúsku 242. Opiera sa pritom o dáta lekárskych komôr. Z dát pritom nie je jasné, koľkí z nich vôbec vyštudovali na Slovensku, a nie v krajine v ktorej pôsobia.

Podľa Slovenskej asociácie študentov medicíny na Slovensku ročne úspešné skončí doktorské štúdium viac než 700 absolventov. Vyplýva to z článku portálu aktuality.sk , v ktorom uvádzajú vyjadrenie asociácie.

Z dát portálu Ministerstva práce uplatnenie.sk za rok 2019 je zjavné, že absolventi týchto lekárskych fakúlt nachádzajú uplatnenie najmä na Slovensku. Podľa portálu menej než 8 % absolventov Lekárskej fakulty Univerzity Komenského z roku 2019 odišlo pracovať do zahraničia. Podobné čísla zaznamenali aj ostatné slovenské lekárske fakulty. Slovenská zdravotnícka univerzita zaznamenala podiel odchádzajúcich študentov taktiež na úrovni maximálne 8%, UPJŠ v Košiciach dokonca iba 7 % a z Jesseniovej lekárskej fakulta v Martine odchádza do zahraničia maximálne 6 %. Je pritom takmer isté, že výsledné percento je ešte nižšie pretože portál spája do jednej štatistiky ľudí pracujúcich v zahraničí a dobrovoľne nezamestnaných.

Staršia analýza Inštitútu finančnej politiky taktiež hodnotí odchod absolventov slovenských vysokých škôl do zahraničia. Z analýzi vyplýva, že najvačší odliv mozgov zaznamenávajú práve lekárske fakulty. Podľa uvedených dát odišlo medzi rokmi 2010 - 2013 približne 20 % absolventov týchto fakúlt. Za 3 roky tak Slovensko prišlo o 492 absolventov medicíny. Aj keď sa jedná o vysoké číslo, stále sa nedá hovoriť o tisícoch. Do týchto štatistík sa pritom započítavajú aj zahraniční študenti, ktorí si za štúdium u nás platia.

pracovalo

aktuality.sk

uplatnenie.sk

analýza


Spoločne rozmýšľame (s L. Žitnanskou, pozn.) v tom, že ja som myslím prvý podpísaný za SDKÚ-DS v tom zvolaní mimoriadnej schôdze k situácii spravodlivosti.

P. Frešo hovorí pravdu, pretože 30 poslancov z opozície spoločne predložilo návrh na zvolanie mimoriadnej schôdze NR SR k situácii v justícii, ktorá je podľa nich znepokojivá. Schôdza sa uskutoční 14. novembra 2012. V zozname (.pdf,s.5) podpísaných poslancov je prvým podpísaným za stranu SDKÚ-DS P. Frešo, hneď za ním je L. Žiťnanská.

návrh zozname


... my sme sa už teraz dostali k priemerným platom na 1,1 priemerného platu, hovorím o pedagogických a odborných zamestnancoch základných a stredných škôl, na ktoré môžem mať vplyv. Vo Fínsku je 1,2 priemer ...

Výrok Dušana Čaploviča hodnotíme ako nepravdivý, pretože podľa dostupných údajov, priemerná mzda slovenských učiteľov nedosahovala 1,1 násobok priemernej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve (NH). Údaj o priemernej mzde fínskych učiteľov je pravdivý len čiastočne. Najaktuálnejšie čísla Ústavu informácií a prognóz školstva pochádzajú z roku 2012 (.xls). D. Čaplovič hovorí o zamestnancoch základných a stredných škôl. Priemerný plat pedagogického zamestnanca bol ku koncu roka 2012 na úrovni 839,79 eur za mesiac. Toto je údaj pre pedagogických zamestnancov základných škôl, gymnázií, športových gymnázií a stredných odborných škôl. Ak zarátame aj pedagogických zamestnancov konzervatórií, stredísk praktického vyučovania a špeciálnych škôl, priemerný plat je na úrovni len 812,42 eur. Správa Štatistického úradu SR uvádza priemerný mesačný plat zamestnanca NH na úrovni 805 eur. Plat pedagogického zamestnanca (základných škôl, gymnázií, športových gymnázií a stredných odborných škôl = 839,39 eur, pozn.) teda predstavuje cca 1,04 násobok priemernej mzdy v NH. Keby bol plat pedagogického zamestnanca na úrovni 1,1 násobku priemernej mzdy v NH, pohyboval by sa na úrovni 885,5 eur, rozdiel teda predstavuje cca 46 eur. Podľa dát OECD bola v roku 2011 priemerná mzda v NH vo Fínku 38 570 eur za rok. Tabuľka poukazuje na jednotlivé platové ohodnotenia učiteľov vo Fínsku podľa jednotlivých typov škôl. Fínsko Základná škola Nižšia stredná škola Vyššia stredná škola minimálny plat (referenčný rok: 2012) 31 699 34 235 36 303 maximálny plat (referenčný rok: 2012) 41 227 44 526 48 064 skutočná priemerná mzda (referenčné obdobie: október 2011) 42 050 46 650 51 750 ZDROJ: Štúdia Európskej komisie, str. 70 Hodnota 1,2 násobku priemernej ročnej mzdy vo Fínsku predstavuje 46 284 eur. Túto hodnotu teda dosahujú alebo prevyšujú učitelia v dvoch typoch škôl. Učitelia základných škôl sú však pod touto hranicou, ich priemerná mzda predstavuje cca 1,1 násobok priemernej mzdy v NH. POZN.: V prípade Fínska porovnávame priemernú mzdu v HN a priemernú mzdu učiteľov za rok 2011, pretože údaje o skutočnej priemernej mzde poznáme zatiaľ len k tomuto roku. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

2012 Správa dát Štúdia


Je zvláštne, že doteraz nikomu nevadilo, že Smer má predsedu vlády, šéfa parlamentu a že prezident Gašparovič bol zvolený hlavne vďaka Smeru. Začína to byť prekážkou, až keď sa R. Fico rozhodol kandidovať.

Nie je pravdou, že by doposiaľ nikomu nevadilo, že SMER-SD "má" predsedu vlády, predsedu parlamentu a že prezident Gašparovič bol zvolený podporu strany SMER-SD. Na jeseň 2013, pred voľbami do VÚC, svoju nespokojnosť vyjadril Pavol Frešo. SITA (6. november 2013) "„Smer ovláda všetko – vládu, parlament, prezidenta, políciu, generálnu prokuratúru a ďalšie inštitúcie. Nechceme, aby sa zabetónoval aj v posledných baštách, ktoré neovláda,“ povedal Frešo v stredu pre agentúru SITA (...)" Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


V skrátenom legislatívnom konaní sa môžu prijímať iba zákony, ktoré sú potrebné z pohľadu závažných hospodárskych škôd.

Predseda strany Za ľudí Andrej Kiska reaguje na vládou iniciovanú mimoriadnu schôdzu , ktorej hlavnými témami budú opatrenia týkajúce sa zvýšenia prídavkov na dieťa, 13. dôchodku, Istanbulského dohovoru či zrušenia diaľničných známok. V skrátenom legislatívnom konaní je možné prerokovávať aj zákony potrebné z iných ako len závažných hospodárskych dôvodov. Aj napriek tejto skutočnosti považujeme jadro výroku Andreja Kisku za ešte pravdivé. Podľa rokovacieho poriadku NR SR skrátené legislatívné konanie prichádza do úvahy „ za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti alebo ak hrozia štátu značné hospodárske škody, národná rada sa môže na návrh vlády uzniesť na skrátenom legislatívnom konaní o návrhu zákona.” Ďalším dôvodom je „ ak si rozhodnutie Rady bezpečnosti Organizácie Spojených národov o akciách na zabezpečenie medzinárodného mieru a bezpečnosti vydané podľa čl. 41 Charty Organizácie Spojených národov vyžaduje neodkladné prijatie zákona.” Tvrdenie Andreja Kisku preto hodnotíme ako pravdivé.

schôdzu rokovacieho


Vy, človek (hovorí Rajtárovi, pozn.) (...) sa vyžadovalo vysokoškolské vzdelanie, na funkciu v dozornej rade Slovenskej konsolidačnej. A to samozrejme pán Rajtár nemá a dostal sa do tejto funkcie...

Jozef Rajtár bol podľa obchodného registra členom dozornej rady v spoločnosti Slovenská konsolidačná, a.s. od 24. januára 2011 do 17. júla 2012. Pôsobenie v dozornej rade Slovenskej konsolidačnej je podľa Róberta Kaliňáka podmienené vysokoškolským vzdelaním, Demagog.SK o podmienkach stanovených pre členov dozornej rady nenašlo presné informácie. Kaliňák o potrebe vysokoškolského vzdelania druhého stupňa pre člena dozornej rady hovoril aj počas parlamentnej schôdze , kde sa riešilo jeho odvolávanie. Rajtár na to reagoval s tým, že všetky diplomy, kurzy a tituly má uvedené v životopise. Kvôli nejasnosti požiadavok na členov dozornej rady hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

dozornej
parlamentnej schôdze
webe
životopise
kurzov


A kurzarbeit je čo? Však tam išli na 2 miliardy EUR.

Minister Sulík v tomto výroku popisuje, aké investície použila vláda Slovenskej republiky na naštartovanie ekonomiky ovplyvnenej pandémiou. Vzhľadom k špeciálnemu pandemickému systému kurzarbeit hodnotíme jeho výrok ako pravdivý. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v najnovších údajov zverejnilo, že v rámci celej pomoci poskytlo viac ako 2,3 miliardy eur.

Podľa údajov zverejnených Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky sa v rámci opatrení na udržanie pracovných miest, v ktorých bol uplatnený aj kurzarbeit, k 20. decembru 2021 vyplatilo 2,3 miliardy eur.

Samotný systém kurzarbeitu sa týka výlučne príspevkov štátu na mzdy zamestnancov (. pdf , s. 2), zatiaľ čo suma 2,3 miliardy eur zahŕňa aj príspevok pre SZČO. Ministerstvo práce SR však počas trvania pandémie Covid-19 predstavilo špeciálny režim kurzarbeitu, ktorý práve zahŕňa aj príspevky pre SZČO.

Rovnako tak vzhľadom ku kontextu, v ktorom Sulík o výške investície hovorí, teda v súvislosti s ekonomickými opatrenia na zmiernenie dôsledkov pandémie, hodnotíme výrok ako pravdivý.

Cieľom kurzarbeitu je udržanie pracovných miest (. pdf , s. 2). Ide o systém, ktorý zamestnancom skráti pracovný čas a zníži mzdu, pričom štát kompenzuje časť zníženého príjmu (. pdf , s. 2).

Ak by sme do úvahy brali iba investície, ktoré sa týkajú štandardného systému kurzarbeit, teda príspevku štátu zamestnávateľom na mzdy zamestnancom, išlo by o opatrenia 1, 3A a 3B. Z údajov vyplýva, že do týchto opatrení štát investoval 1,6 miliardy eur.

Kurzarbeit na Slovensku vláda zaviedla od 4. apríla 2020, v rámci tzv. „Prvej pomoci“ zamestnancom, podnikateľom a SZČO. Tieto opatrenia sa niekoľkokrát predlžovali.

Od 1. marca 2022 bude systém skráteného času zavedený natrvalo ako nástroj na riešenie krízových situácii na trhu práce.

V minulosti bol systém kurzarbeit zavedený na Slovensku v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou v rokoch 2008 a 2009 (. pdf , s. 2).

vyplatilo pdf predstavilo pdf pdf opatrenia zaviedla bude pdf


Áno, mali sme prvý rok, ktorý bol problémový. Práve preto sme reagovali. Urobili sme zákon, za ktorý ste nehlasovali. Urobili sme zákon, ktorý ste nepodporili napriek tomu, že tam bolo 27 pozmeňovacích návrhov z radov opozície.

Exminister pravdepodobne hovorí o návrhu zákona , ktorý bol schválený 3.7.2008 (neskôr vrátený prezidentom a opätovne už neschválený). Podobný argument totiž použil v online diskusii na webe TA3 v deň jeho schválenia , teda 3.7. Tam už ale hovorí len o 25 pozmeňujúcich návrhoch: "Čo hovoríte na to, že opozícia za cestný zákon nehlasovala, iba sa zdržala?" Minister vnútra SR Robert Kaliňák 03.07.2008, 20:59:41 "Som sklamaný, do zákona sme zapracovali viac ako 25 pozmeňujúcich návrhov opozície a preto si myslím, že opäť zvíťazila politika nad záujmom o bezpečnosť občana." Podľa výpisu hlasovaní k tomuto návrhu zákona sa v procese jeho schvaľovania hlasovalo o 26 pozmeňujúcich návrhov z rozpravy (ďalšie boli predložené na rokovaní výborov). Z týchto 26 hlasovaní sa 21 týkalo návrhov opozície, z toho boli schválené spolu len tri opozičné návrhy. V obdobnom prípade s dnes už platným cestným zákonom to bolo deväť hlasovaní, z toho šesť o opozičných návrhoch, neprešiel ani jeden.

hovorí o návrhu zákona

Podľa výpisu hlasovaní

V obdobnom prípade


Tým kľúčovým výstupom tejto zmluvy, ktorá mimochodom ešte nie je úplná, to nie je finálny záväzný právny dokument, je mechanizmus na výmenu informácií. Tam nie je žiadna povinnosť akéhokoľvek povinného očkovania, zavádzania povinných lockdownov atď.

Pandemická dohoda je dokument, ktorý má zabezpečiť predchádzanie pandémiám, pripravenosť na ne a schopnosť adekvátne na ne reagovať. Vo svojej terajšej podobe nie je právne záväzná. Budúcim signatárom neudáva povinnosť zaviesť povinné očkovanie alebo lockdown. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na 78. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia (WHA) 20. mája 2025 schválili členské štáty Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) historicky prvú pandemickú dohodu (WHO Pandemic Agreement). Je výsledkom viac ako troch rokov rokovaní vlád, prebiehajúcich v reakcii na dôsledky pandémie COVID-19. Cieľom dohody je čo najefektívnejšia prevencia proti potenciálnym pandémiám, vyššia miera pripravenosti v prípade ich výskytu a koordinovanosť v odpovedi na ne (. pdf , s. 10).

V dokumente sa explicitne píše, že žiadne jej ustanovenie neposkytuje sekretariátu WHO právomoc „nariadiť, prikázať, zmeniť alebo inak predpísať vnútroštátne právne predpisy zmluvnej strany alebo jej uložiť povinnosť prijať konkrétne opatrenie,“ akým je napríklad očkovanie či zavedenie lockdownu (. pdf , s. 30). Naopak, dohoda v tejto súvislosti zdôrazňuje zvrchované právo členských štátov, a to s odvolaním sa na Chartu OSN a zásady medzinárodného práva (. pdf , s. 10).

Text dohody nie je finálny. Pripravená k podpísaniu členskými štátmi bude až po vypracovaní prílohy o systéme prístupu k patogénom a zdieľaní prínosov (tzv. PABS System - Pathogen Access and Benefit Sharing System). Prerokovanie prílohy je naplánované na budúcoročnú 79. schôdzu WHA (. pdf , s. 2). Po podpísaní bude nasledovať proces ratifikácie legislatívnymi orgánmi členských štátov. Na 30. deň od doručenia 60. ratifikácie dohoda vojde do platnosti (. pdf , s. 33-34).

dohodu pdf pdf pdf pdf pdf


A pritom vo vládnom vyhlásení sa hovorí o potrebe dobrého podnikateľského prostredia. Ale zhoršovaním zákonníka práce ho poškodíme. Takisto zavádzaním progresivity. Hovorí sa v programovom vyhlásení vlády, progresivity do daňového systému, aby som bol presný. Tam sa jednoznačne hovorí, že potrebujeme nielen šetriť, potrebujeme nielen škrtať, ale potrebujeme rastové impulzy.

V Programovom vyhlásení vlády sme našli všetky body, ktoré spomína Ľudovít Kaník. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Programové vyhlásenie vlády o podnikateľskom prostredí hovorí: " Priaznivé, stabilné podnikateľské prostredie patrí medzi kľúčové úlohy vlády, lebo vytvára podmienky pre hospodársky rast...Štát bude vytvárať najmä stabilné podnikateľské prostredie, vrátane stimulácie ..." Ohľadne daňového progresu: " Zvýši sa progresivita daňového systému pre nadštandardné príjmy fyzických osôb, ako aj pre právnické osoby. Vláda zváži zvýšenie výberu z majetkových daní a zohľadní pri tom najmä faktory ako luxus či ekologická škodlivosť. " Ohľadom škrtania a rastových impulzov sme v Programovom vyhlásení našli tento bod: " Vláda sa zameria na opatrenia, ktoré v snahe o zníženie deficitu nezablokujú ekonomickú aktivitu a hospodársky rast a nebudú predstavovať neúmerne veľký dopad na najzraniteľnejšie vrstvy spoločnosti ." Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Programové vyhlásenie vlády


...keď vezmeme akýkoľvek výskum verejnej mienky a pozrieme sa, ktoré problémy trápia slovenské rodiny, kde je prvá samozrejme hneď nezamestnanosť a všetky ostatné sociálne problémy.

Prieskum Inštitútu pre verejné otázky (IVO) hovorí o nezamestnanosti, životnej úrovni a nedostatku sociálnych istôt ako o najväčších problémoch slovenskej verejnosti. V prieskume verejnej mienky agentúry eCall bola za najväčší problém označená korupcia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa prieskumu IVO, v posledných troch rokoch (2012 - 2014) pokladá verejnosť za najpálčivejšie problémy na Slovensku nezamestnanosť, životnú úroveň a sociálne istoty, korupciu, klientelizmus a netransparentnosť (. pdf ).

pdf
prieskume verejnej mienky


Ja som pani štátnu tajomníčku (Moniku Jankovskú, pozn.) vyzval, aby zvážila sama (či ostane vo funkcii, pozn.), lebo ona sama najlepšie vie, čo bolo, alebo nebolo.

Peter Pellegrini reagoval na kauzu štátnej tajomníčky mimoriadnym vyhlásením , v ktorom uviedol: „Chcem veriť, že aj pani štátna tajomníčka ako dospelá žena musí vnímať, že v tejto stupňujúcej sa hre je už predmetom politického zápasu, a je v tejto chvíli aj na jej zvážení, či táto situácia pomáha aj jej osobne alebo strane, ktorá ju do tejto funkcie nominovala.“ Ide síce o nepriamu výzvu, no je pravdou, že rozhodnutie odísť premiér ponechal na osobnom zvážení Jankovskej. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vyhlásením


Toto si povedal aj pán Chamberlain v tridsiatom deviatom a podpísal Mníchovskú dohodu, proti ktorej teda váš predseda opakovane a výrazne a vehementne vystupoval a s čím teda ja súhlasím. No tak vtedy si Chamberlain povedal, že my toho Hitlera aj tak, aj tak neporazíme.

Predseda strany Smer-SD, Robert Fico, opakovane vystupoval proti Mníchovskej dohode a označil ju aj ako „najväčšia zrada aká sa kedy stala na obyvateľoch Československa”. Spolu s ďalšími dvoma poslancami Smeru chcel presadiť návrh zákona, vďaka ktorému by sa 30. september stal pamätným dňom Mníchovskej zrady . Tento deň označený ako pamätný deň obetí Mníchovskej zrady strana Smer presadzuje už od roku 2020.

Mníchovská dohoda z roku 1938 podpísaná zástupcami Spojeného kráľovstva, Francúzska, Talianska a Nemecka, rozhodla o pripojení vtedajšieho československého územia Sudet k nacistickému Nemecku. Československo tak prišlo o 28 000 kilometrov štvorcových, na ktorom žilo 2,8 milióna Nemcov a 800 000 Čechov, a takisto tam sídlili dôležité priemyselné podniky. Týmto obetovaním československého územia Hitlerovi si európske veľmoci mysleli, že predídu vypuknutiu vojny, čo sa nakoniec nestalo. Táto dohoda sa uskutočnila bez pozvania Československa preto je často prezývaná aj mníchovský diktát, mníchovská zrada, či „o nás bez nás”.

označil zrady 2020. Československa


Fínsko má veľmi rezistentný postoj a podmieňuje to zásadne v prípade Grécka zárukami v objeme 300 miliard, čo Gréci nie sú schopní plniť.

Fínsko pod vedením svojej ministerky financií Jutty Urpilainenovej ešte v júli na mimoriadnom summite EÚ upozornila na to, že Grécko má pre riešenie svojej finančnej situácie k dispozícii takmer 300 miliárd eur. Tie by získali napríklad privatizáciou majetku, ale aj predajom niektorých svojich ostrovov. Tento objem peňazí by reálne pokryl dlhy, ktoré Grécko má. Jedným z výsledkov summitu bolo aj vyjadrenie všeobecnej záruky , pre riešenie tejto námietky, t.j. vo či Grécku budú požadované záruky. Táto otázka ostala otvorená. K požiadavke Fínska sa neskôr pripojili aj iné štáty vrátane Slovenska.

všeobecnej záruky
HN 7.9.2011:
Europrofit 16.9.2011:


Ten rozdiel bol v tom, že v tomto prípade tá informácia bola vonku, týkala sa živého spisu, týkala sa cudzích spravodajských služieb, bola to živá akcia, ktorá vtedy vbehla, ktorú to mohlo ohroziť. Vojenské obranné spravodajstvo nasadilo vtedy ITP na jedného novinára konkrétneho a hneď tú vec postúpilo aj polícii, ktorá začala aj trestné stíhanie v tejto veci.

Dostupné informácie týkajúce sa kauzy odpočúvania novinárky Patrície Poprockej Ďuriškovej z roku 2007 pochádzajú z vyhlásenia exministra obrany Bašku a nie sú teda neutrálne (o akýchkoľvek prípadoch odpočúvania je nemožné sa dozvedieť viac z oficiálnych informácií). Podľa článku z denníka SME z 23. novembra 2011 sa v Baškovom vyhlásení uvádza, že: " Poprockej odpočúvanie iniciovali, pretože zverejnila časti dokumentov, ktoré „obsahovali informácie o pôsobení cudzích spravodajských služieb na Slovensku, teda o ohrození bezpečnosti štátu “. A ďalej: "Poprocká v článku opisovala snahu vojenských spravodajcov nadviazať spoluprácu s vysokým ruským vojenským diplomatom. VOS podklady z odpočúvania podľa Bašku následne odstúpilo orgánom činným v trestnom konaní, ktoré začali trestné stíhanie za ohrozenie dôvernej a vyhradenej skutočnosti. " Či bola vec priamo postúpená polícii sa explicitne neuvádza, každopádne však bola v prípade vyvodená zodpovednosť: "Národný bezpečnostný úrad Poprockej a vtedajšej šéfredaktorke Žurnálu Nore Sliškovej uložil pokutu pätnásťtisíc korún. Tie podali odvolanie, prípad je teraz na Najvyššom súde. " V prípade aktuálnej kauzy odpočúvana VOS novinárov Pravdy sa odpočúvanie nedialo z dôvodu, že by citlivé informácie boli zverejnené ale preto, že spravodajstvo nadobudlo pocit, že odpočúvaná novinárka citlivími informáciami "iba" disponuje (tzn., že neboli zverejnené). Ako sa uvádza v správe denníka SME z 21. novembra 2011 " V žiadosti (o odpočúvanie, pozn.) sa píše, že z otázok, ktoré zaslala na tlačové oddelenie ministerstva obrany vyplýva, že Vavrová má citlivé informácie o vnútri služby a že o nich komunikuje so súčasnými i bývalými príslušníkmi VOS. Má ísť o informácie, ktoré podliehajú istému stupňu utajenia, preto VOS žiada odpočúvanie jej telefónu . Na základe uvedených výrokov je možné nájsť odlišnosti v jednotlivých kauzách. Avšak keďže celá kauza nie je prešetrená a vzhľadom na to, že informácie o kauze v roku 2007 máme iba od zainteresovaného ministra Bašku, nevieme jednoznačne určiť nakoľko odlišné oba prípady odpočúvania sú. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

23. novembra 2011
správe denníka SME


Treba hospodáriť zodpovedne a naozaj dobre. Pozrite sa, pán predseda, minister Figeľ tento týždeň ide podpisovať tri veľké kontrakty na výstavbu tých istých diaľničných úsekov, ktoré mali byť začaté ešte za vašej vlády a tieto kontrakty na tie isté úseky budú o 700 miliónov eur lacnejšie.

Hrušovský hovorí o troch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME, zrušený podpísaný


Dobre, súhlasím. Ale súhlasíte so mnou, že neboli predložené žiadne návrhy zo strany vlády, nemal o čom parlament rozhodovať z hľadiska vecnosti.

Ako je vyššie uvedené, ide o pravdivé tvrdenie.


Posledné tri mesiace minulého roka každý mesiac vzrástla nezamestnanosť o 10-tisíc ľudí.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože podľa mesačných štatistík ÚPSVaR nie je pravda, že v každom z mesiacoch október, november a december 2012 nenarastalo, že by nárast počtu UoZ resp. disponibilných uchádzačov narástol o 10 tisíc ľudí. Tento nárast bol každý zo spomenutých mesiacov o poznanie nižší s výnimkou mesiaca decembra 2012, kedy počet disponibilných nezamestnaných bol takmer 13 500.

Ako však upozorňuje IFP , nárast uchádzačov o zamestnanie je spôsobený aj poklesom dočasne práce neschopných ľudí. V skutočnosti tak v decembri 2012 nedošlo k odchodu 13 500 pracovných miest, ale skutočný úbytok pracovných miest bol výrazne nižší. Inými slovami, v decembri nárast nezamestnaných nebol taký výrazný, len im skončili PN-ky.

" Štatistický ukazovateľ disponibilná nezamestnanosť stúpol, ale reálne sa počet ľudí bez práce z novembra na december nezmenil. Reálny rast nezamestnanosti bol tak v polovici roka oveľa výraznejší ako naznačovali štatistiky a naopak v decembri sa nezamestnanosť už stabilizovala."

štatistík IFP


Posledné stretnutie jedného z vrcholových predstaviteľov západnej Európy na jednej prednáške s nelegálnou migrantkou, s dievčaťom, ktoré vyhlásilo, že aj ja chcem mať šťastný život..ale zároveň vyhlásilo, že už má 4 roky rozhodnutie o návrate do svojej krajiny pôvodu. Napriek tomu to nikdy táto krajina nerealizovala.

Angela Merkelová sa počas svoje návštevy strednej školy v Rostocku zhovárala aj s Reem Sahwilovou, študentkou, ktorá pred 4 rokmi utiekla z Palestíny. Reem a jej rodine skutočne hrozí deportácia, avšak v deň ich vzájomného stretnutia toto rozhodnutie zatiaľ udelené nebolo. Nepodarilo sa nám nájsť mediálne zmienky o inom podobnom prípade, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Nemecká kancelárka Angela Merkelová sa stretla počas diskusie so stredoškolákmi vrámci kampane "Dobrý život v Nemecku". Tu sa zhovárala so 14-ročnou Palestínčankou menom Reem Sahwilová, ktorá prišla do Nemecka z utečeneckého tábora v Libanone spolu s rodinou. Počas tohto obdobia Reem študuje na gymnáziu v Rostocku, no hrozí jej deportácia. Podľa jej vlastných slov má ciele ako každý iný, chce študovať, no je pre ňu nepríjemné vidieť ako si iní užívajú život a ona nemôže. Angela Merkelová reagovala odpoveďou, že jej rozumie, no politika je niekedy ťažká a v "palestínskych utečeneckých táboroch sú tisícky a tisícky utečencov, a keď povieme, že môžete všetci prísť, že môžete prísť všetci z Afriky, tak to nezvládneme" . Rovnaké informácie poskytlo hneď niekoľko slovenských informačných portálov ako Denník N , SME , či TVnoviny.sk . V žiadnom z nich však niet zmienky o tom, že by už štyri roky mala rozhodnutie o návrate do svojej krajiny. Spomína sa iba toľko, že jej rodine hrozí deportácia. Britský denník The Guardian ešte dopĺňa, že "rozhodnutie o deportovaní Reeminej rodiny zatiaľ vykonané nebolo". Nemecko sa rozhodlo o spravodlivom rozdeľovaní utečencov po Európe, pretože ako krajina, kam prichádza množstvo migrantov, už nemá dostatočnú kapacitu ponúknuť im azyl. Napriek tomu zatiaľ nepristúpilo k deportácii utečencov späť do krajín pôvodu. Dátum zverejnenia analýzy: 14.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Denník N
SME
TVnoviny.sk
The Guardian


...žalobu podalo Maďarsko, Poľsko zásadne zmenilo už postoj aj k samotným povinným kvótam.

V Poľsku sa konali voľby do parlamentu v októbri. Po voľbách sa vymenilo politické vedenie krajiny, a kým prechádzajúca vláda hlasovala za prijatie povinných kvót, nová konzervatívna vláda tento prístup odsudzuje.

odmietla Szydlová Poľsko AP TASR žalobu prešlo informoval TASR magyarhirlap.hu delimagyar.hu výzvu magyarhirlap.hu Trend pravda.sk


Neustále sa rokmi nabaľujúci deficit (deficif EÚ, pozn.), myslím, že len za minulý rok je to 11 miliárd eur.

Podľa správy Eurostatu z 15. februára 2013 deficit Európskej Únie dosiahol v minulom roku 2012 oveľa vyššie rozmery, a síce 104,6 miliardy euro . Oproti roku 2011 ide o zníženie deficitu. V roku bol deficit EÚ 162,7 miliardy euro. Len deficit (s. 139) Slovenska bol v roku 2012 na úrovni 3,7 miliardy euro.

deficit deficit


Ja som napríklad dosiahol, že sa vyhodilo vedenie študentského pôžičkového fondu... Ja som robil v školskom výbore vtedy.

Je pravdou, že v roku 2011 odmietol Výbor pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport na návrh jeho člena Miroslava Beblavého schváliť výročné správy fondov ŠPF a PFZP a na základe zistení o nehospodárnom nakladaní s majetkom fondu bolo 28. októbra 2011 odvolané vedenie fondu. Miroslav Beblavý pôsobil v roku 2011, teda v čase kauzy Študentského pôžičkového fondu (ŠPF) ako člen Výboru NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport. V súvislosti s touto kauzou ide o Študentský pôžičkový fond (ŠPF) a Pôžičkový fond pre začínajúcich pedagógov (PFZP), kedy ŠPF bol zriadený pre poskytovanie výhodných pôžičiek vysokoškolákom a PFZP pre pôžičky začínajúcim učiteľom. Oba fondy predkladajú svoje výročné správy, odsúhlasené správnymi aj dozornými radami, ministerstvu školstva aj parlamentnému výboru pre vzdelanie, vedu, mládež a šport. Výročná správa z roku 2010 však viedla k zisteniu , že oba fondy míňajú na svoje administratívne výdavky výrazne viac peňazí, ako podobné inštitúcie, navyše členom orgánov jedného fondu (ŠPF) boli v rokoch 2005 až 2011 vyplácané odmeny spolu až vo výške 235 490 eur , hoci zákon uvádza, že funkcie členov v týchto radách sú čestné. Fondy takisto nedodržiavali zákony o verejnom obstarávaní ani povinné zverejňovanie zmlúv. Na základe týchto zistení na návrh poslanca Miroslava Beblavého parlamentný výbor odmietol schváliť výročné správy oboch fondov a začalo konať ministerstvo školstva. Podľa mediálnych informácií bol 28. októbra 2011 odvolaný z riaditeľskej pozície Ľubomír Zburin pre nehospodárne nakladanie s majetkom fondu. Tieto informácie potvrdzuje taktiež Výročná správa ŠPF z roku 2011,(.pdf, str.4) ktorá uvádza: "Rada fondu 28. októbra 2011 odvolala z funkcie riaditeľa ŠPF Ľubomíra Zburína. Riaditeľ stratil dôveru väčšiny členov rady po kontrole, ktorú uskutočnili v septembri a októbri 2011. Rada súčasne poverila dočasným riadením fondu dovtedajšiu zástupkyňu riaditeľa Elisabeth Kriglerovú a rozhodla o vypísaní výberového konania na nového riaditeľa." "Dôvodmi odvolania riaditeľa sú podozrenia z porušovania, resp. obchádzania Zákona č. 200/1997 Z.z. o ŠPF, ako aj etické a manažérske pochybenia ku ktorým došlo pri vyplácaní odmien členom rady fondu a dozornej rady, a tiež nezverejňovaním zmlúv a faktúr, ktoré je fond povinný na základe Zákona č. 211/2000 Z.z. o slobodnom prístupe k informáciám zverejňovať na internete." Na základe týchto udalostí M. Beblavý podal návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 200/1997 Z. z. o Študentskom pôžičkovom fonde ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 471/2002 Z. z. o Pôžičkovom fonde pre začínajúcich pedagógov v znení zákona č. 462/2008 Z. z, v ktorom navrhol: zamedziť ďalšiemu možnému rizikovému investovaniu tým, že prostriedky fondu budú uložené na osobitných účtoch v NBS alebo štátnej pokladnici zrušiť dozorné rady, ktoré neplnili svoju funkciu aktorých členovia dostávali tučné odmeny a kontrolou poveriť ministerstvo školstva, ministerstvo financií a Najvyšší kontrolný úrad zakázať akékoľvek formy peňažného ohodnotenia pre členov zostávajúcich správnych rád znížiť limity na výdavky fondov na správu zo 6 % na 4 % pri ŠPF a z 3 % na 1 % pri PFZP Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Výboru
ŠPF
zisteniu
mediálnych informácií
Výročná správa ŠPF
návrh


Ja len upozorním, každý v schránke si môže nájsť jej materiály, kde sa venuje v podstatnej časti mne, každý si môže prečítať jej blogy, ktoré sa venujú mne ako kandidátovi na župana. A ja s výnimkou jednej kontaktnej relácie, kde sme si to z očí do očí povedali, tie výhrady, ktoré mám, som sa nikdy svojim protikandidátom nevenoval.

Nie je pravdou, že sa Pavol Frešo "nikdy" nevenoval svojim protikandidátom. Minimálne raz sa Frešo venoval Flašíkovej-Beňovej vo svojom blogu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Pavol Frešo má pravdu, keď uvádza, že Flašíková-Beňová sa venuje jeho osobe v blogoch a to napr. 7 . či 4. novembra 2013. Objavilo sa viacero kampaní proti Frešovi, napríklad v Malackách alebo Navoňaná zdochlina . Demagog.SK nevie kto za týmito negatívnymi kampaňami stojí. Pavol Frešo však nesprávne tvrdí, že sa svojim protikandidátom nevenoval a vyjadril sa k súperom len v diskusii na TA3 6. novembra 2013. Napríklad vo svojom blogu " Grécke finty europoslankyne Flašíkovej-Beňovej " zo dňa 20. augusta 2013 svoju protikandidátku spomína a to hneď v úvodných odstavcoch. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Malackách

Navoňaná zdochlina

blogu