Pričom v roku 2004 to bolo práve KDH, ktoré umožnilo zmenu, pretože dovtedy fungovalo, že bol iba jeden plat a ak ste mali viacero funkcií, z ostatných ste poberali, ak sa nemýlim, minimálnu mzdu. Práve v roku 2004 KDH vlastne umožnilo, nebolo samé, bolo tam viacero strán, aby som zase bol objektívny.

Je pravdou, že v roku 2004 bol schválený zákon, ktorý umožňoval poberať dva a viac príjmov. Tento zákon zrušil dovtedy platnú normu, ktorá hovorila, že štátny funkcionár nepoberá z druhej funkcie mzdu vyššiu ako je minimálna mzda. Za návrh hlasovali aj poslanci SMER-SD (aj R. Kaliňák), SDKÚ, SMK, KDH, ANO poslanci KSS a bez jedného všetci nezaradení poslanci. Išlo tak dohodu na celom politickom spektre. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2004 bol schválený ústavný zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov, ktorý umožnili poslancom NR SR zastávať súbežne funkcie starostov, primátorov, poslancov mestských a miestnych zastupiteľstiev, zastupiteľstiev VÚC, predsedov VÚC, ale aj napríklad funkciu generálneho riaditeľa Sociálnej poisťovne a súčasne za to poberať dva a viac platov (Čl. 4). Poslanci KDH boli v koalícii, hlasovali za tento návrh. Za návrh hlasovali zo 142 poslancov 118 za - poslanci SMER-SD (aj R. Kaliňák), SDKÚ, SMK, KDH, ANO poslanci KSS a bez jedného všetci nezaradení poslanci. Tento zákon zrušil dovtedy platný ústavný zákon č. 119/1995 Z. z . o zamedzení rozporu záujmov pri výkone funkcií ústavných činiteľov a vyšších štátnych funkcionárov. Ktorý obsahoval obmedzenia, že prípade ak zastávajú dve funkcie, tak z druhej poberajú nie vyššiu mzdu ako minimálnu mzdu. "OBMEDZENIA ŠTÁTNYCH FUNKCIONÁROV V NIEKTORÝCH ČINNOSTIACH A VZŤAHOCH Čl. 3 f) poberať príjem presahujúci minimálnu mesačnú mzdu za ďalšiu činnosť v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnom vzťahu, g) vykonávať inú platenú funkciu alebo podnikateľskú činnosť a nesmie byť členom riadiaceho a kontrolného orgánu právnickej osoby, ktorá vykonáva podnikateľskú činnosť, s výnimkou valného zhromaždenia a členskej schôdze; to neplatí, ak členstvo v orgáne právnickej osoby vyplýva zo zákona alebo z výkonu štátnej funkcie a je bez nároku na finančnú odmenu a ak ide o správu vlastného majetku, h) vykonávať funkcie, povolania a činnosti, ktoré sú nezlučiteľné so štátnou funkciou podľa Ústavy Slovenskej republiky a osobitných zákonov." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ústavný zákon
hlasovali
č. 119/1995 Z. z


Dokonca v troch prioritách (platy učiteľov, sociálne štipendiá, veda a výskum, pozn.), ktoré som dal pánovi ministrovi financií...

Je pravdou, že minister školstva Dušan Čaplovič, predložil tri základné priority (platy učiteľov, sociálne štipendiá vysokoškolákov a vedu a výskum) ministrovi financií Petrovi Kažimírovi.

Aktualne.sk (8.septembra 2012):

" ...Zlú situáciu v tejto oblasti vníma aj šéf rezortu Dušan Čaplovič. Sám ministrovi financií Petrovi Kažimírovi predložil tri základné priority - platy učiteľov, sociálne štipendiá vysokoškolákov a vedu a výskum... "

Aktualne.sk


Maďarská republika spochybnila svojim najvyšším zákonom tým, že vyhlásila okrem iného, že má právne vákuum medzi rokom 1944-1990.

V minulosti overovaný výrok na demagog .sk : Rafaj nepresne cituje text novej ústavy, následne ho nesprávne interpretuje. V preambule sa píše: "Ctíme si výdobytky našej historickej ústavy a Svätú korunu, ktorá stelesňuje ústavnú kontinuitu Maďarska a celistvosť národa....Neuznávame právnu kontinuitu komunistickej "ústavy" z roku 1949, ktorá bola základom tyranského panstva, preto ju vyhlasujeme za neplatnú....Návrat samourčenia našej domoviny strateného 19. marca 1944 počítame od 2. mája 1990, od ustanovenia prvého slobode zvoleného zastúpenia ľudu. Tento deň považujeme za počiatok novej demokracie a ústavného poriadku našej domoviny." ( "Tiszteletben tartjuk történeti alkotmányunk vívmányait és a Szent Koronát, amely megtestesíti Magyarország alkotmányos állami folytonosságát és a nemzet egységét....Nem ismerjük el az 1949. évi kommunista "alkotmány" jogfolytonosságát, amely egy zsarnoki uralom alapja volt, ezért kinyilvánítjuk annak érvénytelenségét....Hazánk 1944. március tizenkilencedikén elveszített állami önrendelkezésének visszaálltát 1990. május másodikától, az első szabadon választott népképviselet megalakulásától számítjuk . Ezt a napot tekintjük hazánk új demokráciája és alkotmányos rendje kezdetének." ) Pred rokom 1949 Maďarsko nemalo písanú ústavu, len niekoľko zákonov ústavného významu, ktoré spoločne tvoria spomínanú "historickú ústavu". Súčasný text si ju len "ctí". Roky 1944-1990 sa tiež spomínajú v inom kontexte než tvrdil Rafaj. Za najdôležitejšie však považujeme to, že všetko citované sa nachádza len v preambule novej ústavy, čo podľa nás nemá rovnakú silu ako vlastné články. Ďalej by sme chceli upozorniť na rozpor, napríklad medzi maďarskými ústavnými právnikmi Kolláthom a Gulyásom, či bude mať Maďarsko dve ústavy alebo iba jednu.

demagog


Treba rozlišovať medzi reformou ESO a treba rozlišovať medzi decentralizáciou, fiškálnou decentralizáciou, ktorá prebehla pred mnoho rokov pred ESOM (...).

Pojem fiškálna decentralizácia verejnej správy znamená zmenu vzťahov a kompetencií medzi štátnym rozpočtom a rozpočtami územnej samosprávy s cieľom posilnenia finančnej nezávislosti a zodpovednosti územnej samosprávy pri poskytovaní služieb občanom. Táto reforma verejnej správy začala v roku 2002 a priamo nadväzovala na proces decentralizácie verejnej správy na Slovensku ( .pdf , s. 3). Spomínaná reforma ESO sa začala až v roku 2013, teda 11 rokov po začatí procesu fiškálnej decentralizácie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

znamená .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Ja chápem strach niektorých ľudí, ktorí boli finančne napojení na rôzne projekty, kontroly sysľov a rôznych vecí, ja chápem ten strach toho tretieho sektoru, mimovládnych organizácií, ktorí pozorovali sysľov a za to dostávali milióny eur.

Projekt ochrany sysľa pasienkového, v ktorom je zapojená mimovládna organizácia BROZ, ale aj tri slovenské štátne inštitúcie, získal v celoeurópskej súťaži od Európskej komisie 5,4 milióna eur na 7 rokov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože projekt nie je zameraný na pozorovanie sysľov, ale na obnovu viac ako 200 hektárov poľnohospodárskej krajiny v 25 lokalitách.

Z projektových peňazí sa zanedbané pozemky čistia od náletových drevín, zhotovuje sa oplotenie a zabepečujú sa hospodárske zvieratá, keďže syseľ pasienkový potrebuje na svoje prežitie pasienky. Syseľ sa živí hrabošom poľným a zvyšovanie jeho počtov tak pomáha aj slovenským poľnohospodárom. Projektové peniaze pritom nie sú zo štátneho rozpočtu, ale z celoeurópskeho rozpočtu na projekty ochrany prírody. Ak by sa do celoeurópskej súťaže nezapojila slovenská organizácia BROZ, prostriedky by mohli skončiť v iných členských krajinách, neboli alokované pre Slovensko.

Projekt ochrany
potrebuje
projekty


Prvá podmienka je, že musí ísť o vládu, ktorá bude napľňať článok 55 Ústavy Slovenskej republiky a článok 55 Ústavy Slovenskej republiky hovorí o sociálnom štáte. To nie je môj výmysel ani výmysel Smeru, to je zákonodarca v roku 1992 povedal, každé vláde príkaz, musíte budovať sociálny štát.

Článok 55 Ústavy hovorí: (1) Hospodárstvo Slovenskej republiky sa zakladá na princípoch sociálne a ekologicky orientovanej trhovej ekonomiky. (2) Slovenská republika chráni a podporuje hospodársku súťaž. Podrobnosti ustanoví zákon.

Článok


Je dôležité, aby naozaj štát komunikoval s monopolmi a vytváral na nich tlak. My sme napr. zakázali predkladanie návrhov na zvýšenie cien plynu z predstavenstva na valnú hromadu kde štát má väčšinu.

Poslanec R. Kaliňák má pravdepodobne na mysli zákon č. č.429/2008. Vláda R. Fica v skrátenom legislatívnom procese schválila zákon č.429/2008 o podávaní cenových návrhov obchodných spoločností a o zmene a doplnení zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov. Išlo o právomoc Valného zhromaždenia (VZ) podávať návrh ceny na ÚRSO. Zákon v podstate zabezpečil, aby ceny na ÚRSO navrhovalo VZ kde ma väčšinu štát a nie predstavenstvo s väčšinou súkromného akcionára. Týmto spôsobom vláda mohla účinne zablokovať zvyšovanie cien energií. § 1 z. č. 429/2008 Z.z.: " Obchodná spoločnosť môže podať návrh ceny podľa osobitného predpisu a iné návrhy v cenovom konaní Úradu pre reguláciu sieťových odvetví iba na základe uznesenia valného zhromaždenia ." Je pravdou, že obchodná spoločnosť môže predkladať návrhy ÚRSO iba na základe uznesenia valného zhromaždenia, kde má štát väčšinu. Tento zákon sa môže interpretovať ako vytvorenie väčšieho tlaku na monopoly. Zákon č. 429/2008 Z.z bol 29.marca 2011 zrušený vládou I. Radičovej . Ako povedal v tom čase minister hospodárstva J. Miškov: "Zrušenie zákona by malo odstrániť podnikateľskú záťaž, náklady obchodných spoločností, a v konečnom dôsledku zlepšiť podnikateľské prostredie." Zrušením zákona č. 429/2008 Z.z. sa predstavenstvám firiem vrátila právomoc schvaľovať cenové návrhy energií. Tým de facto odobrali možnosť vlády zablokovať zvyšovanie cien energií. Čo možno čiastočne považovať za zníženie tlaku na cenu energií. Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

č.429/2008 zrušený povedal


...ono to (Dohovor o boji proti korupcie, pozn.) prinieslo nejaké nástroje, je tam medzinárodný monitoring (...).

Dohovor o boji proti korupcii ( .pdf ) vo svojom texte vyzýva na medzinárodnú spoluprácu. Slovensko ratifikovalo tento dohovor 1. júna 2006. V roku 2012 prebehla kontrola expertami z Poľska a Malty, ktorý pozerali či Slovensko dodržiava dohovor ( .pdf ). Teda sa vyskytol aj na Slovensku medzinárodný monitoring. Cieľom tohto dohovoru je „presadzovať a posilňovať opatrenia na účinejšie a predchádzanie a boj proti korupcii." Jedným z dôležitých prvkov dohovoru je zapojenie nielen štátnych a verejných inštitúcii, ale aj súkromného sektora. Taktiež napomáha návratu majetku a to aj naprieč hranicami. Dohovor priniesol na Slovensko základne nástroje boja proti korupcii, takže môžme vyhodnotiť tento výrok ako pravdivý.

.pdf ratifikovalo kontrola .pdf


To sa stalo aj žene, aj synovi, aj bratovi, ktorým dal (Fico, pozn.) dotáciu, pritom bol pri moci. Ja som ani nebol pri moci.

V uplynulých rokoch boli medializované viaceré informácie o poskytovaní štátnych dotácií firmám či projektom s prepojením na rodinných príslušníkov Roberta Fica. Figuruje v nich jeho žena Svetlana, syn Michal aj brat Ladislav, pričom zmluvy boli uzatvárané v čase, keď bol Fico vo funkcii. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Svetlana Ficová

V roku 2007 získala Justičná akadémia SR prostredníctvom Agentúry na podporu výskumu a vývoja od štátu 275 tisíc eur. Zdroje boli určené na projekt „Vymožiteľnosť práva v Slovenskej republike,“ pričom za jednu z 15 riešiteľov bola zvolená aj Ficova manželka Svetlana . Riaditeľ akadémie Peter Hulla výber zdôvodnil tým, že riešitelia boli buď z akademických kruhov alebo priamo sudcovia, prokurátori či právnici. Ficová vtedy pracovala na Právnickej fakulty Univerzity Komenského. Zaujatosť voči Ficovej na svojej stránke vyvrátilo aj Ministerstvo školstva s tým, že bola vybraná ako erudovaná vedecká kapacita.

Michal Fico

Spoločnosť Agentúra SMER, s. r. o. , ktorej konateľom je od februára 2024 Michal Fico, syn premiéra Roberta Fica, získala dotácie prostredníctvom Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny v Prešove. Odvtedy Agentúra s Úradom podpísala napríklad „Dohodu o poskytnutí príspevku na úhradu prevádzkových nákladov chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na úhradu nákladov na dopravu zamestnancov,“ a to v marci 2024 na 9418 eur a v marci 2025 na 10 106 eur.

O Michalovi Ficovi sa písalo aj v súvislosti s tým, že si ako 28-ročný kúpil v Bratislave byt s rozlohou viac ako 100m², a to bez hypotéky a v lokalite, kde sa cena za m² pohybuje okolo 4500 eur.

Ladislav Fico

S bratom Roberta Fica sa spája najmä jeho firma HF STEEL, s.r.o ., ktorá sa napríklad podieľala aj na výstavbe rýchlostnej cesty pri Nitre. Aktivity firmy už v roku 2013 preverovala polícia , pretože bola podozrivá z uprednostňovania niektorých veriteľov. Stíhanie však bolo prerušené kvôli nedostatku skutočností potrebných na jeho pokračovanie.

HF STEEL, s.r.o. od roku 2013 neexistuje, no napriek tomu mala ešte rok po tom dlh 130 tisíc eur v Sociálnej poisťovni . Dnes sa stále nachádza na zozname dlžníkov v poisťovni Dôvera či Union a Všeobecnej zdravotnej poisťovni dlží vyše 82 tisíc eur.

Bratranec

Rastislav Rybanský, bratranec Roberta Fica a predseda združenia pre rekonštrukciu Topoľčianskeho hradu, získal v roku 2009 dotáciu 1,2 milióna eur z nórskych fondov a štátneho rozpočtu. Program zastrešoval Úrad vlády, ktorý v tom čase viedol Robert Fico.

Časť prác pritom realizovala firma patriaca Ficovmu strýkovi Ladislavovi Rybanskému. Ten neskôr, v rokoch 2019 – 2024, získal v regióne ďalšie zákazky od obcí a inštitúcií v hodnote viac než 1 milión eur.

Strýko

Firma Ladislava Rybanského, Ficovho strýka, sa podľa tvrdení opozície podieľala na rekonštrukcii hradu a následne získavala ďalšie zákazky v okrese Topoľčany a Partizánske.

Svetlana
Ficová
školstva
Agentúra SMER, s. r. o.
februára
9418
10 106
byt
HF STEEL, s.r.o
cesty
polícia
poisťovni
Dôvera
poisťovni
bratranec
tvrdení


Ale vláda Roberta Fica v januári požiadala prostredníctvom svojich ľudí na ministerstve pôdohospodárstva o túto možnosť. Brusel toto odsúhlasil. Slovenská republika túto možnosť nedostala len tak od seba, pre nič za nič. Na základe požiadavky z obdobia Ficovej vlády z januára 2010 a z mája 2010.

SME.sk : O zapojenie sa do programu žiadal za Ficovej vlády Vladimír Chovan (HZDS). "Je to pravda, ale nie je to nič nové. V rámci intervenčných nákupov v Európskej únii štáty využívajú nákupy na podporu najchudobnejších vrstiev obyvateľov," povedal." Jedná sa o 45 000 ton obilia, ktoré by malo byť k dispozícii na rok 2011. Nie je však známe, kedy o to predošlá vláda presne požiadala. Súčasné vedenie rezortu pôdohospodárstva tvrdí, že "o zapojenie sa do programu potravinovej pomoci požiadalo bývalé vedenie sekcie poľnohospodárstva ministerstva pôdohospodárstva v januári 2010. List máme k dispozícii na ministerstve." Tento list však médiám nie je k dispozícii.

SME.sk

sme.sk

TV Markíza


Vláda môže rozhodovať spolu s prezidentom o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon a také zákony máme, že musí samozrejme chrániť záujem SR.

Bugár hovorí o návrhu ústavného zákona , ktorý má Radičovej kabinetu umožniť dovládnuť bez opätovného menovania napriek tomu, že vláde bola vyslovená nedôvera. Jedna z kompetencií, ktorá sa vláde ponecháva (článok 119 písm. r) je skutočne tiež rozhodovanie: " o ďalších otázkach ak to ustanoví zákon ", avšak výkon pôsobnosti " je v každom jednotlivom prípade viazaný na predchádzajúci súhlas prezidenta Slovenskej republiky ."

návrhu ústavného zákona
Zákon 319/2002


(...) od roku 2002, keď sme prvýkrát vstúpili do parlamentu, od nás neodišiel ani jeden jediný poslanec (...)

Podobnému výroku sme sa venovali v minulosti už viackrát, naposledy 12. apríla 2015 . Na stránke Národnej rady SR, po výbere tretieho volebného obdobia, sa v roku 2002 prvýkrát medzi poslaneckými klubmi objavuje strana Smer. Žiadny poslanec z poslaneckého klubu Smeru odvtedy neprestúpil do iného, ani sa po vzdaní mandátu nepresunul do inej strany. Ficov výrok hodnotíme ako pravdivý. V tomto volebnom období sa poslanci Smeru Zmajkovičová , Paška a Jánoš vzdali svojich mandátov, stranu ale nevymenili. Ďalší poslanci sa vzdali mandátov pre nástup do inej funkcie. Jedná sa napríklad o poslankyne Tomanovú , ktorá bola vymenovaná za komisárku pre deti, a Vittekovú , ktorá je podpredsedníčkou Úradu na ochranu osobných údajov. Je však nutné upozorniť, že na úrovni radových členov v minulosti odchody zaznamenané boli: spomenúť môžeme Jozefa Behýla či Bohumila Hanzela , ktorý bol dokonca vo vedení strany v čase jej začiatkov, a neskôr sa jeho meno objavilo v kauze údajných informácií o finančných operáciách v strane Smer-SD. Tieto odchody sa však neodohrali z poslaneckej pozície. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

12. apríla 2015
stránke
Zmajkovičová
Paška
Jánoš
Tomanovú
Vittekovú
Behýla
Hanzela
vedení strany
kauze


Za našej vlády sme ešte dokonca zvýšili ten nadštandard, vysoký nadštandard, nemusel sa používať slovenský jazyk označovaný ako prvý. Práve to používanie vysielania, vysielania lokálnych televízií, rozhlasov mohli ísť v jazyku maďarskom.

Z výroku nie je úplne zrejmé, o ktorých konkrétnych zmenách pán Paška hovorí. Ak by sme sa ale pozreli na Zákon č. 220/1995 Z.z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky, ktorý minulá vláda novelizovala v roku 2009, nájdeme tam §5, ktorý umožňuje použiť jazyk národnostných menšín nasledovným spôsobom: "(1) Vysielanie rozhlasovej programovej služby a vysielanie televíznej programovej služby sa na území Slovenskej republiky uskutočňuje v štátnom jazyku okrem vysielania a) inojazyčných televíznych relácií 9a) s titulkami v štátnom jazyku alebo s ich bezprostredne nasledujúcim vysielaním v štátnom jazyku , b) inojazyčných rozhlasových relácií s ich bezprostredne nasledujúcim vysielaním v štátnom jazyku a rozhlasových relácií v regionálnom vysielaní alebo lokálnom vysielaní určených pre príslušníkov národnostnej menšiny vrátane podujatí v priamom prenose..." Táto úprava teda umožňuje použitie štátneho jazyka ako druhého , po jazyku národnostných menšín. Ak si ale všimneme §5, ods. 3 toho istého zákona, úprava použitia jazyka národnostných menšín v miestnom rozhlase znie: "(3) Oznamy určené na informovanie verejnosti prostredníctvom miestneho rozhlasu alebo prostredníctvom iných technických zariadení sa zverejňujú v štátnom jazyku; tieto oznamy možno zverejniť aj v inom jazyku po ich zverejnení v štátnom jazyku." Tento odstavec, ako aj ďalšie (napr. ods. 5 o príležitostných tlačovinách, ods. 7 o nápisoch na pamätníkoch) však ustanovujú, že jazyk národnostných menšín sa môže použiť až po uverejnení znenia v štátnom jazyku .


Už uplynula dosť dlhá doba od prezidentských volieb a stále nemáme ani jasno v tom, kto bude nominantom tejto koalície. Odďaľuje sa to týždne, teraz už počúvame, že to bude trvať mesiace, pretože treba čakať na eurovoľby.

Po prezidentských voľbách sa dočasne ujal vedenia parlamentu jeho podpredseda Peter Žiga. Podľa koaličnej zmluvy patrí táto funkcia strane Hlas, pozíciu by chcel však zastávať aj predseda SNS Andrej Danko. Robert Fico rešpektuje právo Hlasu nominovať predsedu parlamentu, zároveň však povedal, že by bolo pre Slovensko najlepšie, keby sa stal predsedom parlamentu Danko. Koalícia sa preto dohodla, že nového šéfa parlamentu si zvolí až po voľbách do Európskeho parlamentu. Výrok Lucie Plavákovej preto hodnotíme ako pravdivý.

Víťazom aprílových prezidentských volieb sa stal predseda NR SR Peter Pellegrini. Ústava však hovorí, že ak za prezidenta bude zvolený poslanec NR SR, odo dňa zvolenia prestane vykonávať svoju doterajšiu funkciu (Čl. 103, ods. 4). Z tohto dôvodu Pellegrinimu okrem mandátu poslanca NR SR zanikla aj funkcia predsedu parlamentu.

Líder Hlasu priznal , že na tento výklad ústavy zabudol. Ešte v nedeľu po voľbách pre televíziu Markíza povedal , že jeho vzdanie sa funkcie predsedu parlamentu si budú musieť v koalícii načasovať. „Určite to nie je otázka dní, nasledujúcich týždňov, dvoch alebo nasledujúcej schôdze, keď by som to mal spraviť.“ (v čase od 0:52) Pellegrini neskôr tvrdil , že ešte pred druhým kolom prezidentských volieb poveril vedením parlamentu jeho podpredsedu Petra Žigu, ktorý je zároveň členom predsedníctva Hlasu.

Poslanec SaS Ondrej Dostál upozornil na pochybnosti, či zvolený prezident neantedatoval dokument, ktorým poveril vedením parlamentu svojho straníckeho kolegu. Rozhodnutie je totiž datované na 6. apríla, podľa vlastností zverejneného dokumentu však bol vytvorený až 8. apríla. Pellegrini tieto podozrenia odmietol s vysvetlením, že vlastnosti dokumentu sa vzťahujú na dátum uverejnenia, nie s fyzickým podpisom rozhodnutia.

Nového predsedu volí NR SR v tajnom hlasovaní nadpolovičnou väčšinou. Na tlačovej konferencii Pellegrini uviedol , že o termíne a procese tejto voľby budú koaliční partneri ešte len viesť rokovania ( 4:00 ). Koalícia tak voľbu predsedu Národnej rady odkladá až na obdobie po júnových eurovoľbách, dôvodom môžu byť aj spory v koalícii, kto by mal tento post zastávať.

Podľa koaličnej zmluvy uzavretej po parlamentných voľbách v roku 2023 patrí miesto predsedu parlamentu strane Hlas. Strana chce na post predsedu NR SR presadiť súčasného ministra investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie SR Richarda Rašiho ( 0:25 ). Ten v relácii RTVS Sobotné dialógy vyhlásil , že šéf SNS Andrej Danko by na pozícii predsedu parlamentu rád videl seba, aj keď s jeho osobou problém nemá. "Na moje zvolenie za predsedu parlamentu chýba v koalícii podpora poslancov pod vedením Andreja Danka," povedal Raši.

Premiér Robert Fico nomináciu Rašiho vzhľadom na koaličnú zmluvu rešpektuje, ale podľa jeho názoru by bolo pre Slovensko najlepšie, keby vznikla v koalícii dohoda, na základe ktorej by sa stal predsedom parlamentu Andrej Danko. ( 14:55 ) Ďalej Fico v diskusii uviedol, že téme predsedníctva v parlamente sa bude koalícia venovať až o niekoľko týždňov alebo mesiacov, napr. po eurovoľbách alebo inaugurácii, pretože teraz je potrebné riešiť dôležitejšie veci, ako sú návrhy zákonov. ( 16:35 )

Víťazom Ústava zanikla priznal povedal tvrdil upozornil odmietol uviedol 4:00 odkladá patrí 0:25 vyhlásil 14:55 16:35


v princípe mne to veľmi vadí (prepisovanie firiem do Česka, pozn.) a ja som aj podal sťažnosť na Ústavný súd a čakám, ako sa vyjadrí Ústavný súd na tému daňových licencií.

Výrok považujeme za pravdivý, keďže opozičná strana Most-Híd, ktorej je členom Ivan Švejna, napadla na Ústavnom súde (ÚS) SR novelu zákona o dani z príjmov, ktorú parlament schválil v novembri 2013, ku ktorému sa Ústavný súd zatiaľ nevyjadril. Od roku 2015 majú totiž firmy podľa novej právnej úpravy platiť daňové licencie, a to aj vtedy, keď nedosiahnu zisk. Pod podanie , ktoré iniciovala opozičná strana Most-Híd, sa podpísalo viacero poslancov zo všetkých opozičných poslaneckých klubov. Podpredseda strany Most-Híd Ivan Švejna verí, že sa im na ústavnom súde podarí uspieť. "Ak by som neveril, že je šanca na úspech, tak by sme to nepodávali," povedal na štvrtkovom tlačovom brífingu. "Niekoľkokrát sme sa vyjadrili, že táto daň je zlá. Prebehli petičné akcie, myslím si však, že treba ísť aj ďalej a využiť poslednú inštanciu, ktorú máme, a to je Ústavný súd SR. Ja som sa obrátil na 35 poslancov, mám ich podporu a sú podpísaní pod týmto návrhom," priblížil Švejna . Podľa neho sú daňové licencie v rozpore s Ústavou SR, pretože tá deklaruje, že občania majú právo na slobodnú voľbu povolania, prípravu naň, ako aj na právo podnikať. Okrem toho podľa ústavy má Slovenská republika chrániť a podporovať hospodársku súťaž. "Daňové licencie sú daňou, respektíve poplatkom za uplatňovanie ústavou garantovaného práva podnikať," dodal Švejna. Dátum zverejnenia analýzy: 08.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

novelu podanie Švejna rozpore


Pani Kolíková zo strany pána Šeligu povedala, že pán Fiačan to (kontakty Mojmíra Mamojku s Kočnerom, pozn.) skúma rýchlo a dôsledne a hlavne uviesť jednu vec, že pán Mamojka v senáte rozhodol v neprospech pána Kočnera

Ministerka spravodlivosti nemala výhrady voči rýchlosti, akou šéf Ústavného súdu skúmal kontakty sudcu Mamojku s Mariánom Kočnerom. Mamojkov senát rozhodol o tom, že Kočnerovo väznenie je v poriadku. Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako pravdivé. Mária Kolíková sa stretla s predsedom Ústavneho súdu Ivanom Fiačanom, aby zistila, ako a či dostatočne preveruje kontakty ústavného sudcu Mojmíra Mamojku s Mariánom Kočnerom. „Z rozhovoru bolo zrejmé, že pán predseda vníma všetky medializované informácie veľmi vážne a že v danej veci koná dostatočne rýchlo a dôsledne,“ uviedol hovorca rezortu Peter Bubla. DenníkN ešte vo februári 2020 informoval , že Mamojka bol s Kočnerom v kontakte krátko pred Kočnerovým zadržaním v roku 2018. Mamojka pritom takýto kontakt dlho popieral. Peter Tóth ako svedok vypovedal , že Kočner cez neho u Mamojku vybavoval prepustenie z väzby. Mamojkov senát rozhodoval o Kočnerovej sťažnosti o väzbe, no zamietol ju. Mamojka neskôr povedal , že to bolo jasné a nebola o tom v senáte a diskusia. „To sa inak nedalo,“ tvrdil .

stretla uviedol informoval vypovedal povedal tvrdil


Tak mi rovno povedzte v trestnom zákone za 300 tisícový úplatok v Rakúsku máte jednoročnú podmienku. Môžte dostať jednoročnú.  No a veď môžme sa staviť. Oni majú široké sadzby, oni majú v podstate od roku do 15, alebo od roku do 10, podľa toho, kedy, čiže my máme trojku spodok a Rakúšania majú rok spodok. Naposledy za 9 miliónový úplatok minister financií v Rakúsku dostal 6 rokov.

V decembri 2020 bol odsúdený bývalý rakúsky minister financií na osem rokov väzenia za korupciu vo výške 9,6 milióna eur. Podľa rakúskeho trestného zákona hrozí páchateľovi, ktorý verejnému činiteľovi odovzdá úplatok, presahujúci výšku 300-tisíc eur, trest odňatia slobody v hranici 1 až 15 rokov. Pokiaľ trest neprekračuje hranicu 2 rokov, je páchateľovi, za splnenia určitých podmienok, možné udeliť podmienečné odpustenie trestu. Podľa vládnej novely slovenského trestného zákona môže za odovzdanie úplatku verejnému činiteľovi až do výšky 700-tisíc dostať páchateľ maximálny trest odňatia slobody vo výške 3 roky, tento trest je navyše možné podmienečne odložiť. Výrok Roberta Kaliňáka preto hodnotíme ako pravdivý. Je však potrebné doplniť, že podľa pripravovanej vládnej novely bude možné udeliť podmienečný trest aj pri najvyššej možnej trestnej sadzbe, zatiaľčo v Rakúsku je takýto odklad možné udeliť len pri dolných trestných sadzbách.

Podľa rakúskeho trestného zákona (Strafgesetzbuch) je pri trestnom čine podplácania verejného činiteľa možné potrestať páchateľa odňatím slobody od 1 až do 15 rokov, pokiaľ výška úplatku prevyšuje sumu 300-tisíc eur ( § 307 ods. 2 ).

Za tento trestný čin je možné za určitých okolností uložiť páchateľovi v Rakúsku aj podmienečný odklad trestu. Podľa rakúskeho trestného práva, ak je páchateľ odsúdený na trest odňatia slobody, ktorý nepresahuje dĺžku 2 roky, tak je mu súd povinný, za splnenia istých podmienok, udeliť podmienečný trest so skúšobnou dobou 1 až 3 roky ( § 43 ods. 1 ).

Na Slovensku by podľa vládnej novely páchateľovi, ktorý verejnému činiteľovi odovzdá úplatok 700-tisíc, v súvislosti s obstarávaním veci všeobecného záujmu, hrozil trest odňatia slobody v rozmedzí 6 mesiacov až 3 roky, s možnosťou podmienečného odkladu trestu ( s. 24 ).

V decembri 2020 bol bývalý rakúsky minister financií Karl-Heinz Grasser odsúdený na osem rokov väzenia za účasť na veľkom korupčnom škandále. Trestný súd vo Viedni uznal Grassera vinného za poskytnutie dôverných informácií súkromnému investorovi, vďaka čomu sa mal obohatiť o 9,6 milióna eur.

trestného zákona
§ 307 ods. 2
§ 43 ods. 1
novely
s. 24
odsúdený


Ten vzorec, ktorý predstavila a presadzovala vláda Ivety Radičovej v minulom období, sa stal predmetom ústavného posudzovania, lebo tam išlo o vzorec, ktorý umožňoval aj znižovať platy.

T. Borec správne hovorí, že zákon, ktorý o znížení platov sudcov prijala NRSR v case vlády I. Radicovej vyhlásil Ústavný Súd za neústavný. Národná rada Slovenskej republiky v case vlády I.Radicovej schválila 2. decembra 2010 zákon c. 500/2010 Z. z., ktorým sa mení a doplna zákon Národnej rady Slovenskej republiky c. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných cinitelov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a o zmene zákona c. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 22. júna 2011 vydal Ústavný súd uznesenie, ktorým pozastavuje úcinnost casti tohto zákona, ktorá sa týka platov sudcov. Rozpor s princípmi právneho štátu videli navrhovatelia najmä v tom, že „ napadnutou právnou úpravou sa znižujú už priznané základné platy sudcov." " Podla názoru ústavného súdu sú splnené podmienky aj na pozastavenie úcinnosti napadnutého § 2 ods. 1 v casti „znížený podla ods. 2“, § 2 ods. 2, § 29g ods. 1 vo vztahu k sudcom a § 29g ods. 4, 8 a 9 zákona Národnej rady Slovenskej republiky c. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných cinitelov Slovenskej republiky v znení zákona c. 500/2010 Z. z., ktorým sa mení a doplna zákon Národnej rady Slovenskej republiky c. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných cinitelov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a o zmene zákona c. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, vzhladom na to, že dalšie uplatnovanie týchto ustanovení môže ohrozit porušenie princípov materiálneho právneho štátu a nezávislosti súdnictva ." Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila
Ústavný súd


...nabehli sme na tento systém eZdavia od 1. 1. 2018 (...).

Systém elektronického zdravotníctva tzv. eZdravie (eHealth) bolo spustené 1. januára 2018. V programe implementácie elektronického zdravotníctva sa uvádza, že "víziou elektronického zdravotníctva je poskytnúť správne informácie v správny čas na správnom mieste vo všetkých etapách a procesoch starostlivosti o zdravie občanov." Všetky funkcionality systému ešte nie sú naplno spustené alebo pripadne nie sú povinné, ale základné funguju, napríklad elektronické predpisovanie liekov je povinné od 1. januára 2018 (. pdf ,s.8-11). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

eZdravie spustené programe pdf


My hovoríme, že sme v situácii, keď peniaze štátny rozpočet potrebuje, lebo daňový systém, ktorý je mimochodom vaším dielom, je len do dobrého počasia a evidentne ta miera prerozdelenia podieľ príjmov na HDP, my zaostávame skoro 10 % za priemerom OECD.

Miera prerozdeľovania štátneho rozpočtu vyjadruje objem verejných výdavkov na HDP.

vyjadruje OECD


To prvé je, že 10, 15, niektoré dokonca aj 20% z tých ľudí, nie sú žiadni inžinieri, ani žiadni lekári, ale sú analfabeti. To je od nemeckej vlády jednoducho číslo, dokonca niektorí hovoria ešte o vyšších číslach.

Jediný, kto sa k problému z vlády Nemecka vyjadril bol minister vnútra Thomas de Maiziére. Podľa agentúry Reuters , sa nemecký minister vnútra vyjadril, že integrácia nových utečencov môže byť zložitejšia, keďže až 20% z nich by mohlo byť negramotných.

Reuters
the Globalist
spiegel


...namiesto toho prichádza pán minister a vládna koalícia s rozhodnutím, ktoré ani pred voľbami nikto neavízoval...

Takýto zámer avizovala strana SaS vo svojom programe : "Spojiť STV a Slovenský rozhlas do jednej inštitúcie, sídliacej v súčasných priestoroch STV a podliehajúcej jednému manažmentu."

programe


Vytvorili sme rezervu na udržanie fiškálneho cieľu vo výške 65 miliónov eur. To je niečo ako 0,1% hrubého domáceho produktu.

Ako vyplýva zo štátneho rozpočtu na rok 2014 , do kapitoly Všeobecná pokladničná správa je zaradená aj rezerva na dosiahnutie fiškálneho cieľa v hodnote 65 mil. eur (str. 39). Slovensko malo hrubý v roku 2012 domáci produkt na úrovni 71 mld. eur, rezerva na dosiahnutie fiškálneho cieľa teda predstavuje 0,092% HDP čo možno považovať za približne 0,1% HDP. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

štátneho rozpočtu na rok 2014
v roku 2012


Hovorilo sa, že idú (Elon Musk a DOGE v USA, pozn.) škrtnúť 2 bilióny dolárov a podarilo sa zatiaľ 150 miliárd.

Elon Musk ešte v roku 2024 uviedol , že Úrad pre efektivitu štátnej správy by mohol ušetriť 2 bilióny dolárov vo federálnom rozpočte. Neskôr pripustil , že ak by sa z jeho cieľa podarilo v rozpočte ušetriť aspoň polovicu, teda jeden bilión dolárov, bol by to výborný výsledok. K 20. aprílu 2025 DOGE na svojej stránke hovoril , že sa podarilo dosiahnuť úspory vo výške 160 miliárd dolárov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Elon Musk v roku 2024 uviedol , že Úrad pre efektivitu štátnej správy (DOGE) by mohol identifikovať aspoň 2 bilióny dolárov vo federálnom rozpočte, ktoré by sa dali ušetriť. Experti však podľa CNN tvrdia , že zrušenie 2 biliónov dolárov z rozpočtu vo veľkosti približne 6,8 bilióna je nereálne. Neskôr Elon Musk na sociálnej sieti pripustil , že ak by sa z jeho cieľa, teda 2 biliónov dolárov, podarilo v rozpočte ušetriť aspoň jeden bilión dolárov, bol by to výborný výsledok.

DOGE tvrdí , že do apríla 2025 dosiahol úspory vo výške približne 160 miliárd. Nezávislé analýzy však tieto čísla spochybňujú a poukazujú na chyby v účtovníctve a prehnané odhady. Niektoré odhady uvádzajú, že skutočné úspory môžu byť na sume okolo 55 miliárd dolárov.

Úrad pre efektivitu štátnej správy (Department of Government Efficiency- DOGE) bol zriadený v rámci druhého funkčného obdobia prezidenta Donalda Trumpa. Ide o poradný orgán zriadený výkonným nariadením prezidenta Trumpa, nejde teda o oficiálnu vládnu inštitúciu, ktorá môže byť zriadená iba Kongresom.

Úrad vedie miliardár a šéf automobilky Tesla Elon Musk. Koncom apríla 2025 médiá priniesli správu, že Musk sa chce z tejto pozície stiahnuť. Musk vyhlásil , že od mája výrazne zníži svoj čas v skupine pre efektivitu štátnej správy a začne sa viac venovať automobilke Tesla.

uviedol
pripustil
stránke
hovoril
uviedol
tvrdia
6,8 bilióna
pripustil
tvrdí
spochybňujú
zriadený
priniesli
vyhlásil


...v našej ústave je povedané, že štátna moc pochádza od ľudí, od občanov a že ju vykonávajú buď priamo alebo prostredníctvom svojich zástupcov.

Ústava Slovenskej republiky , Prvá hlava, Prvý oddiel Základné ustanovenia v článku č.2, (.pdf, 8) uvádza:

Ústava Slovenskej republiky
(.pdf, 8)


Strana Sieť nemá napísané, že chce zaviesť rovnú daň, ani odvody 9 % do 2. piliera a rušenie sociálnych balíkov Fica.

Strana Sieť vo svojom volebnom programe nemá spomenuté nič v súvislosti s rovnou daňou. V ich programe sa spomínajú odvody do druhého piliera, ale presný počet percent nie je uvedený a taktiež rušenie sociálnych balíčkov nie je súčasťou programu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Program strany Sieť je rozdelený do troch zón (biela, modrá a červená). V bielej zóne sa hovorí o základných záväzkoch strany Sieť. V týchto záväzkoch sa nehovorí nič o rovnej dani. Modrá zóna hovorí o hlavných plánoch strany Sieť pre ľudí. Modrá zóna hovorí aj o zjednodušení daňového systému, či znížení odvodového zaťaženia o 500 eur na každého zamestnanca ale nehovorí nič o rovnej dani. Červená zóna sa venuje programovým východiskám Siete na obdobie rokov 2016-2020. Táto zóna sa venuje napríklad školstvu, verejným financiám, kultúre, či vnútornej bezpečnosti a zaoberá sa zvýšeniu kvality jednotlivých odvetví alebo hovorí o spôsobe ich zlepšenia. V červenej zóne sa taktiež nehovorí nič o rovnej dani. V modrej zóne sa v časti zamestnanci hovorí o druhom pilieri, avšak o výške odvodov do druhého piliera nie. "Presadíme ústavnú ochranu percenta odvodov smerujúceho do 2. piliera, aby ich vlády nemohli meniť podľa ľubovôle." (zdroj: Volebný program Sieť ) Vo volebnom programe strany Sieť sa nehovorí nič o zrušení sociálnych balíčkov zavedených vládou Roberta Fica.

V bielej zóne
Modrá zóna
Červená zóna
Volebný program Sieť


My sme predsa pre Bratislavu robili veľa aj keď sme tam primátora nemali a boli sme súčasťou vlády, veď si spomeňme na veľké projekty, či to je Bratislavský hrad...

Bratislavský hrad patrí do majetku štátu , spravuje ho Kancelária NR SR. V tomto prípade nemalo mesto ako spolupracovať s vládou pri jeho rekonštrukcii.

majetku štátu


Ústavný súd rozhodoval o sťažnosti pána Trnku a on nerozhodoval o tom, či voľba pána Čentéša bola v rámci noriem, pravidiel a zákona.

Ústavný súd SR rozhodoval o sťažnosti Dobroslava Trnku, v ktorej okrem iného napadol aj ústavnosť hlasovania o kandidátovi na generálneho prokurátora zo dňa 17. júna 2011. ÚS SR odmietol túto sťažnosť nakoľko bola zjavne neopodstatnená a podaná neoprávnenou osobnou. ÚS SR sa v tomto prípade teda naozaj nezaoberal otázkou, či bola voľba Jozefa Čentéša zákonná, pretože sa sťažnosťou Dobroslava Trnku ako takou odmietol zaoberať. Dobroslav Trnka podal sťažnosť na Ústavný súd SR v súvislosti s voľbou z mája a s voľbou z júna 2011. V súvislosti s voľbou generálneho prokurátora v máji 2011, v ktorej kandidoval sám, keďže Jozef Čentéš sa vzdal kandidatúry, namietal zlé zrátanie hlasov parlamentom a nedodržanie tajnosti hlasovania NR SR, ktoré spájal s vysokým počtom neplatných hlasovacích lístkov. Vo voľbe zo 17. júna 2011, kde naopak kandidoval (a vyhral) iba Jozef Čentéš, namietal Dobroslav Trnka neústavnosť hlasovania, najmä z dôvodu že za právoplatne zvoleného generálneho prokurátora (na základe predpokladu zle spočítaných hlasov) považoval seba. Ústavný súd SR túto sťažnosť Dobroslava Trnku odmietol a v odôvodnení okrem iného uvádza:

voľbou vzdal kandidoval odmietol


...každý projekt APVV má aj zložku, kde sa financujú platy tých výskumníkov, v minulosti bola snaha obmedziť to na 30% (...).

Podľa zákona č. 172/2005 Z.z. výška mzdy je súčasťou zmluvy, ktorú uzavrie Agentúra pre výskum a vývoj (APVV) s poberateľom grantu. V niektorých výzvach, hlavne v starších sa nachádza hranica mzdových nákladov na úrovni 30 %. Každý projekt má vlastnú zložku z ktorej sú mzdové náklady pokryté. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja č. 172/2005 Z.z., ktorý definuje činnosť APVV, dáva voľnú ruku agentúre vo veci využitia zdrojov na mzdové náklady výskumníkov, ktoré majú byť predmetom zmluvy: „ Mzdové náklady a ostatné osobné náklady osobám, ktoré zabezpečujú vykonávanie činnosti podľa odseku 1 a sú dohodnuté v pracovnej zmluve.” Príkladom pre obmedzenie platov na 30 % je výzva z roku 2015, kde záväzné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami počas riešenia projektu VV 2015 ( .pdf , s. 3) presne určujú tento limit: „ Mzdové náklady a ostatné osobné náklady (OON) hradené z prostriedkov agentúry nesmú prekročiť 30 % z celkových nákladov na riešenie projektu poskytnutých agentúrou v jednotlivých rozpočtových rokoch.” Súčasné výzvy už také obmedzenia neobsahujú. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona Zákon .pdf


Vítam to, že ten summit, ktorý bol avizovaný ešte pred Vianocami sa následne asi zruší, to je posledná informácia, že nebude.

Na summite 9. decembra kancelárka Merkelová vyhlásila, že do Vianoc sa už žiadny summit neuskutoční, čo zároveň považuje za úspech. Na tlačovke to potvrdila a dodala, že "všetci (účastníci summitu, pozn.) sme si navzájom popriali šťastné a veselé Vi anoce a to isté prajem aj vám."

FinWeb


Transpetrol sme kúpili naspäť do rúk štátu, ale bolo to v rokoch, kedy štát na to mal peniaze, to bolo v roku 2009 alebo 2008.

Sloveská republika odkúpila 49% balík akcií od ruského koncernu Jukos 26. marca 2009. Za 49% podiel Slovensko zaplatilo 240 miliónov USD (180,52 milióna eur). Prevod akcií bol schválený Protimonopolným úradom SR a Fondom národného majetku SR.

odkúpila schválený


Keď si pozrieme aj vláda teraz sa chváli, že vymanila Slovensko z krízy a že naštartovala rast. Rast za prvý kvartál roku 2010 bol 4,7 %, rast za prvý kvartál roku 2011 je 3,5 %, čiže nespochybniteľne došlo k spomaleniu hospodárskeho rastu ...

Rast HDP za prvý kvartál roku 2010 bol 4,7% (.pdf). V prvom štvrťroku 2011 dosiahol rast HDP výšku 3,5% (.pdf).


Aj štáty Európskej únie a ešte raz nebudem vymenovávať štáty, spolupracujú s Ruskom. Majú záujem o spoluprácu, o ekonomiku, o odbyt svojich výrobkov.

Výrok sa dotýka vývoja obchodnej bilancie medzi krajinami EÚ a Ruskom. V roku 2014 uvalila EÚ v dôsledku krízy na Ukrajine obchodné sankcie na Rusko. Následne klesla obchodná bilancia medzi Ruskom a EÚ o 100 miliónov eur. V súčasnosti sa situácia normalizuje a niektoré krajiny EÚ obnovili spoluprácu s Ruskom. Avšak podľa štatistík Eurostatu za rok 2016 boli hlavnými obchodnými partnermi EÚ USA, Čína, Švajčiarsko a Turecko. Rusko sa umiestnilo až na piatom mieste. V prípade jednotlivých členských krajín vyváža napr. Nemecko najviac do USA, Francúzska a Veľkej Británie. Naopak najviac dováža z Holandska, Číny a Francúzska. Nakoľko krajiny EÚ obchodujú s Ruskom, hodnotíme výrok ako pravdivý. Andrej Danko sa na tému obchodovania európskych krajín s Ruskom vyjadril nasledovne: "Lebo tí, čo chcú obchodovať, ich obchodná bilancia rastie. Ako nám narástla o 30%, ostatným štátom rastie takým šialeným tempom aj európskych spoločností nemeckých, aj amerických spoločností, že by sa vám pretočili oči." Podľa prieskumu obchodovala EÚ ako celok v roku 2016 najviac s USA (dovoz 14,5 %, vývoz 20,75 %), Čínou (dovoz 20,18 %, vývoz 9,75 %), Švajčiarskom (dovoz 7,12 %, vývoz 8,16 %), Tureckom (dovoz 3,91 %, vývoz 4,47 %) a Ruskom (dovoz 6,96 %. vývoz 4,15 %). Od roku 2013 klesol podiel Ruska na obchode s EÚ o takmer polovicu. Ak sa pozrieme na tabuľku top krajín do ktorých krajiny EÚ vyvážali svoj tovar v roku 2016, tak vidíme, že jedine pre Litvu je Rusko hlavným vývozným partnerom do ktorého vyváža 13 % tovaru. Na druhom mieste je Lotyšsko, s 11 % vývozom tovaru do Ruska. Len pre porovnanie, Nemecko vyváža najviac do USA, Francúzska a Veľkej Británie; Francúzsko vyváža najviac do Nemecka, Španielska a USA; Veľká Británia do USA, Nemecka a Francúzska. Keď sa pozrieme na štatistiky dovozu za rok 2016, tak opäť v prípade Litvy dominuje obchodovanie s Ruskom (14 % dovozu). Okrem Litvy sa Rusko umiestnilo ako jeden z troch hlavných dovozných partnerov aj v prípade Bulharska (9 % dovozu) a Fínska (11 % dovozu). V prípade Slovenska dovážame najviac z Nemecka (20,23 %), Českej republiky (16,86 %), Rakúska (9,82 %), Poľska (6,45 %) a Maďarska (6,16 %). Najviac na druhej strane najviac vyvážame do Nemecka (21,83 %), Českej republiky (11,98 %), Poľska (7,70 %), Francúzska (6,13 %) a Spojeného kráľovstva (5,99 %). Obchodné vzťahy medzi EÚ a Ruskom boli poznačené sankciami, ktoré EÚ vydala v júli 2014 v dôsledku Ruskej okupácie Ukrajiny. Francesco Giumelli pre stránku euobserver.com uvádza, že po vyhlásení sankcií skutočne klesol dovoz aj vývoz medzi krajinami EÚ a Ruskom. Avšak počas prvých siedmich mesiacov v roku 2017 sa pokles zastavil. V roku 2014 predstavoval obchod medzi EÚ a Ruskom 285 miliónov €. V roku 2016 klesol na hodnotu 181 miliónov €. Tento pokles zasiahol najviac Rakúsko, Írsko a Litvu kde vývoz klesol o 51 %, 50 % a 40 % postupne. Priemernej európskej krajine klesol import do Ruska o 34 % a export z Ruska o 29 %. V prvých šiestich mesiacoch roku 2017 stúpol obchod medzi EÚ a Ruskom o 27 miliónov € v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2016. Najväčší podiel malo Nemecko, 6 miliónov € a Holandsko 4 milióny €. Jedine Malta zaznamenala nižšiu obchodnú bilanciu s Ruskom, o 400 000 € menej. Počas prvých šiestich mesiacov 2017 Bulharsko takmer zdvojnásobilo svoju obchodnú bilanciu s Ruskom, Írsko zaznamenalo 46 % zvýšenie a Lotyšsko 37 % zvýšenie. Podľa Giumelliho vývoj obchodnej bilancie počas prvých šiestich mesiacov 2017 naznačuje normalizáciu obchodných vzťahov medzi EÚ a Ruskom. V roku 2014 vyhlásila EÚ voči Rusku reštriktívne opatrenia ako reakciu na nelegálnu anexiu Krymu a úmyselnú destabilizáciu suverinity susediaceho štátu. Sankcie zo začiatku 2014 sa vzťahovali na vybraných ruských a krymských predstaviteľov, ktorým tak sa stalo zakázaným cestovať na územie EÚ a taktiež sa rozhodlo o zmrazovaní ich aktív. V júni 2014 Rada EÚ rozhodla o zákaze dovozu tovaru s pôvodom z Krymu alebo Sevastopola a v júli bol prijatý balík cielených hospodárskych sankcií týkajúci sa obchodu s Ruskom v určitých hospodárskych odvetviach. Hospodárske sankcie sa postupne predlžovali a v septembri 2017 bolo rozhodnoté, že sankcie v súvislosti s konaním proti územnej celistvosti Ukrajiny budú predĺžené do 15. marca 2018 a vzťahujú sa na 150 osôb a 38 subjektov. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

prieskumu klesol tabuľku štatistiky euobserver.com EÚ


Všetci dobre vieme, ako to bolo a kto to urobil (poškodenie plynovodov Nord Stream). Už je to dnes úplne jasné, že to bola nejaká skupina Ukrajincov, ktorá vyhodila do vzduchu potrubie. Je to útok na strategickú energetickú infraštruktúru, kde Ursula von der Leyen povedala, že musia byť vyvodené najprísnejšie dôsledky.

Švédski seizmológovia zaznamenali 26. septembra 2022 sériu výbuchov, ktoré poškodili plynovody Nord Stream 1 a Nord Stream 2 prepravujúce plyn z Ruska do Nemecka. Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen v reakcii na výbuchy potvrdila , že útok považuje za neakceptovateľný a budú z neho vyvodené následky. Uviedla , že EÚ je pripravená reagovať na akúkoľvek sabotáž svojej energetickej bezpečnosti. Nemecké médiá v auguste 2024 informovali , že nemecká Spolková generálna prokuratúra mala v júni vydať zatykač na podozrivého potápača ukrajinskej národnosti, ktorý sa skrýva na neznámom mieste. Podľa investigatívy amerického spravodajského portálu Wall Street Journal mal daný potápač útok vykonať spolu so skupinou ľudí ukrajinskej národnosti, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Operáciu, ktorá prebehla v septembri 2022, vyšetrovali nemecké úrady, ktoré skúmali morské dno, satelitnú komunikáciu a vypočúvali svedkov v prístavoch. Šesťčlenná skupina zložená z civilných potápačov aj príslušníkov ukrajinskej armády sa podľa investigatívy Wall Street Journal mala nalodiť na jachtu v nemeckom meste Rostock odkiaľ putovala do Švédska. Odtiaľ loď priviezla posádku na tri miesta, kde v hĺbke 80 metrov umiestnili trhavinu. Podľa ruského investigatívneho portálu Meduza je mužom, na ktorého nemecká prokuratúra mala v júni 2024 vydať zatykač, inštruktor kyjevskej potápačskej školy žijúci neďaleko Varšavy, Vladimir Žuravlev.

potvrdila Uviedla informovali vydať portálu vykonať vyšetrovali nalodiť Meduza


v budúcnosti bude viac dôchodcov a bude menej zamestnaných ľudí, pretože sa nám rodí menej detí ako to bolo niekedy, tak tento pomer bude horší a dôchodky z I. piliera budú stále slabšie a slabšie.

Výrok je pravdivý, pretože na Slovensku sa podobne ako v iných krajinách Európy rodí stále menej detí a obyvateľstvo starne. Podľa údajov výskumného demografického centra sa v SR v roku 1950 narodilo 100 tisíc detí ročne, v roku 1990 približne 80 tisíc a v roku 2011 už iba 60 tisíc. Najnovšie výsledky poukazujú na to, že až tretina Európanov z celkového počtu 517 miliónov bude do roku 2060 vo veku 65 a viac rokov. "Predpokladá sa, že podiel osôb vo veku 15 až 64 rokov poklesne zo 67 % na 56 %. To zhruba znamená, že počet osôb v produktívnom veku na jedného dôchodcu klesne zo 4 na 2." Správa tiež upozorňuje, že štáty budú nútené riešiť výzvy spojené s demografickým vývojom prostredníctvom politických opatrení, pretože starnutie obyvateľstva bude mať vplyv na verejné financie.

údajov výsledky


Tie peniaze (peniaze na výtlky v Bratislave, pozn.) poslal až v júli potom čo nechal trikrát zasadať dotačnú komisiu.

Podobný výrok sme overovali už v diskusii BSK v prvom kole ( Voľby VÚC - Bratislava , 6. novembra 2013). Vtedy Flašíková-Beňová hovorila o tom, že peniaze boli poslané až v septembri.

Zasadanie dotačnej komisie nie sú dostupné, preto nie je možné overiť ani počet zasadaní, kedy komisia zasadala, ani fakt, či Frešo trikrát na zasadaní chýbal. Taktiež sme nezistili kedy bol jeden milión eur uvoľnený. Podľa stránky mesta Bratislava však opravy ciest prebiehali už od marca do polovice septembra 2013. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Dotačná komisia 18. apríla 2013 schválila prevod jedného milióna eur na opravu ciest. Následne o tomto prevode hlasovalo zastupiteľstvo župy 19. apríla 2013. Uznesením prijatého 19. apríla 2013 (č. 24/2013 ) presunul BSK na opravu výtlkov 1 milión eur. Tieto peniaze presunuli z programu 3.3 Majetok – správa a údržba na program 6. Komunikácie. Schválený presun peňazí ešte neznamená automaticky uvoľnené peniaze, pretože kraj musel schváliť, na ktoré úseky dotácia pôjde. Tieto prieťahy trvali aj niekoľko mesiacov od schválenia dotácie. Dôvodom bolo, že takýto presun musí byť vo forme všeobecne záväzného nariadenia. Ešte v polovici mája peniaze neboli uvoľnené.

Voľby VÚC - Bratislava
stránky
schválila
24/2013
neznamená
presun


Imperatívny mandát je vlastne narušenie toho, čo poslanec vo svojom sľube v parlamente sľubuje a on tam sľubuje, že bude hlasovať aj podľa svojho vedomia a svedomia.

Imperatívny mandát je naozaj opak voľného mandátu, pri ktorom poslanec koná samostatne "podľa svojho svedomia a presvedčenia." Poslanec však vo svojom poslaneckom sľube podľa článku 75, odseku 1 Ústavy SR explicitne nesľubuje, že bude hlasovať podľa svojho vedomia a svedomia. Poslanecký sľub znie takto: "Sľubujem na svoju česť a svedomie vernosť Slovenskej republike. Svoje povinnosti budem plniť v záujme jej občanov. Budem dodržiavať ústavu a ostatné zákony a pracovať tak, aby sa uvádzali do života." Prezident mal zrejme na mysli článok 7, odsek 2 Ústavy SR (.pdf), ktorý uvádza: "Poslanci sú zástupcovia občanov. Mandát vykonávajú osobne podľa svojho svedomia a presvedčenia a nie sú viazaní príkazmi." Keďže poslanec sľubuje aj dodržiavanie Ústavy, zaväzuje sa aj k slobodnému (neimperatívnemu) výkonu poslaneckého mandátu.

Ústavy SR


Nemci prehodnocujú pozitívne hospodársky rast. Francúzi, Nemci naznačujú, že druhá polovička roku 2013 má byť podstatne pozitívnejšia ako prvá polovička roku 2013.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže sme našli viacero nezávislých zdrojov, ktoré potvrdzujú priaznivejšiu prognózu ekonomického rastu v Nemecku a Francúzsku v druhej polovici roka 2013, teda oživenie ekonomiky. Agentúra SITA informuje 11. januára 2013 o nemeckej ekonomike takto: "Nemecká ekonomika má však silné základy a pozitívne signály prichádzajú aj z globálnej ekonomiky, čo naznačuje, ž e počas roku 2013 možno očakávať "výrazné oživenie" , uviedlo ďalej (nemecké) ministerstvo. " Portál Euroinvestor informuje o očakávanom oživení francúzskej ekonomiky v druhom semestri 2013. Rovnako informuje pozitívnejšie o ekonomickej situácii v druhej polovici roka 2013 v eurozóne aj Reuters . Francúzsky portál economiematin.fr prichádza s predpoveďami OECD na rok 2013 (27. novembra 2012): Francúzsko čaká stagnácia v roku 2013, rast hospodárstva len 0,3%, a pre rok 2014 o niečo vyšší 1,4%. Podľa inštitútu INSEE (Institut national de la statistique et des études économiques) bude Francúzsko v situácii porovnateľnej s tou súčasnou minimálne do polovice roka 2013. (Europe 1) (Le Point) . Prognóza je z 21. decembra 2012, najnovšia správa tohto inštitútu z 9.januára 2013 hovorí: V treťom semestri 2012 rast eurozóny opäť klesol o 0,1% a očakáva sa, že vo štvrtom trumestri rast poklesne o 0,4%. Začiatkom roka 2013 by sa mala eurozóna začať pomaličky zotavovať. Dátum zverejnenia analýzy: 14.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
Euroinvestor
Reuters
economiematin.fr
OECD
INSEE
(Europe 1)
(Le Point)


Testovanie PISA (...) je to metodológia, ktorú navrhlo OECD. (...) To nie je skutočné číslo, ako 100% namerané, pretože PISA posledné kolo testovalo u nás na Slovensku okolo 6000 detí. Ale my máme tých detí v tom veku, ktoré treba testovať, rádovo 50 tisíc.

Projekt PISA je štúdia OECD, ktorá predstavuje testovanie vzdelávacích systémov zapojených krajín v trojročných intervaloch skrz testovania vedomostí vybratej skupiny pätnásťročných študentov. Realizácia štúdie PISA na Slovensku je priamym zadaním Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky. Do testovania môžu byť vybraní všetci žiaci, ktorí spĺňajú podmienku veku: 15 rokov a 3 mesiace až 16 rokov a 2 mesiace (na začiatku testovacieho obdobia) a navštevujú 7. alebo vyšší ročník. Podľa národnej správy PISA 2015 ( .pdf , s. 25) sa do testovania zapojilo cca 6 400 slovenských žiakov, pričom počet trvalo bývajúceho obyvateľstva vo veku 15 rokov bol v roku 2015 približne 55 tisíc. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf 2015 PISA Výsledky Testy


Pri cene elektrickej, pri cenotvorbe je odsúhlasenie celého toho výpočtu mechanizmu ÚRSO má podstatný vplyv.

ÚRSO plní podľa zákona č. 276/2001 Z. z . (pdf)o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov viacero funkcii. Jednou z nich je cenová regulácia v sieťových odvetviach. "Cenovej regulácii podlieha výroba elektriny z obnoviteľných zdrojov energie, výroba elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou elektriny a tepla, výroba elektriny z domáceho uhlia, pripojenie do sústavy, prístup do sústavy, prenos a distribúcia elektriny, dodávka elektriny pre domácnosti, poskytovanie systémových služieb v elektroenergetike a poskytovanie podporných služieb v elektroenergetike." "Podľa zákona o regulácii sú regulovanými činnosťami v plynárenstve pripojenie a prístup do siete, preprava a distribúcia plynu, dodávka plynu pre domácnosti, dodávka plynu určeného na výrobu tepla pre domácnosť a poskytovanie podporných služieb. Od 1. januára 2010 podlieha regulácii úradu aj prístup do zásobníka a uskladňovanie plynu. Výroba plynu a akumulácia plynu nepodliehajú cenovej regulácii úradu." "V tepelnej energetike podlieha cenovej regulácii výroba, distribúcia a dodávka tepla." "Vo vodárenstve úrad reguluje výrobu, distribúciu a dodávku pitnej vody verejným vodovodom a odvádzanie a čistenie odpadovej vody verejnou kanalizáciou a vodohospodárske činnosti súvisiace so správou vodných tokov a správou povodí." ÚRSO má podstatný vplyv pri regulácií cien a taktiež stanovuje mechanizmus výpočtu cien. Konkrétne mechanizmy sú uvedené v jednotlivých vyhláškach . Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

276/2001 Z. z
cenová regulácia
vyhláškach


My sme mali 46 tisíc hektárov klasickej poľnej zeleniny, alebo zeleniny nášho pásma. Za vlaňajší rok je to 11 tisíc hektárov.

Najväčšiu plochu, na ktorej sa pestovala zelenina zaznamenala SR v roku 1999, kedy to bolo 46,9 tis. ha. Po tomto období veľkosť plochy klesala. V roku 2010 dosiahla 13 tis. ha . Treba však upozorniť, že od roku 2002 ŠÚ SR nezapočítava do odhadu plochu domácich záhradiek. V roku 2002 je preto badateľný najväčší úbytok zbernej plochy. Zelená správa (2010) udáva, už po započítaní plochy domácich záhradiek, údaj 28,5 tis. ha za rok 2009 (s.17 resp. 57).

46,9 tis. ha.
13 tis. ha
Zelená správa (2010)


My sme prijali pred desiatimi rokmi novelu zákona, kde sa hovorí o informovanom súhlase, že tým ženám predtým ako podpis matkám, predtým ako podpíšu tú žiadosť, im lekár povie, že takéto sú iné možnosti riešenia ich situácie. Nerobí sa to, čiže my by sa boli radi, aby sa to robilo, aby sme využili všetky možnosti pre rozhodnutie sa v prospech toho.

Portál Demagóg.SK nezistil ani z verejných zdrojov ani od zodpovedných úradov, v akom rozsahu lekári dodržiavajú povinnosť informovať ženu pred umelým prerušením tehotenstva o rizikách či alternatívach k zákroku. Tvrdenie Anny Záborskej preto hodnotíme ako neoveriteľné. V roku 2009 schválila parlament zmenu zákona , podľa ktorej lekár musí informovať ženu, ktorá požiada o umelé prerušenie tehotenstva, o: účele a následoch umelého prerušenia tehotenstva; rizikách tohto rozhodnutia; aktuálnom vývoji embrya alebo plodu; alternatívach k tomuto rozhodnutiu (utajenie, osvojenie dieťata po narodení, rôzne druhy pomoci). Demagóg.SK nedohľadal vo verejných zdrojoch žiaden prieskum, ktorý by mapoval, či a ako lekári dodržiavajú túto povinnosť. Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou pre portál uviedol, že „ nevedie evidenciu písomností, dokladov alebo informácií, ktoré by svojím obsahom alebo formou dali odpoveď” na otázku, či o dodržiavaní tejto povinnosti existujú pochybnosti. „ Kritérium umelého prerušenia tehotenstva (však) úrad nesleduje a ani v rámci svojho informačného systému nespracováva. Úrad disponuje len údajmi o počte opodstatnených podnetov týkajúcich sa medicínskeho špecializačného odboru gynekológia.” Anna Záborská ani po dvoch týždňoch nereagovala na žiadosť o zaslanie zdrojov, z ktorých vo svojom tvrdení vychádzala. Jej poslanecký asistent ju ospravedlnil pre nedostatok času. Zdroje sľúbili poslať dodatočne. V čase publikovanie relácie - t.j. k 25. júnu - nám poskytnuté neboli.

zmenu zákona


...priemerný vek lekárov všeobecných je problémom celého Slovenska (...).

Priemerný vek všeobecných lekárov a hlavne ich nedostatok v regiónoch je celoslovenský problém. Výrok Tibora Mikuša považujeme za pravdivý. O tom že priemerný vek lekárov je na Slovensku problém, hovorí aj tlačová správa Ministerstva zdravotníctva z roku 2013. Ministerstvo v tej dobe plánovalo spustiť projekt "Rezidentský program", cieľom ktorého bolo dostať mladých lekárov do regiónov "" a v ktorom dostávajú už študenti, resp. čerství absolventi a mladí lekári do 40 rokov plat a istotu zamestnania na 3 či 4 roky špecializovaného štúdia, ak si zvolia za svoj odbor všeobecné lekárstvo alebo pediatriu. Podmienkou je, že po ukončení odboru zostanú pracovať vo svojom regióne. Zatiaľ do programu zaradili 272 mladých budúcich lekárov, z toho 191 pre všeobecné lekárstvo a 81 pre pediatriu" (zdroj : spravy.pravda.sk ) Správa hovorí o tom, že: „Priemerný vek všeobecných lekárov sa neustále zvyšuje. Žiaľ, na Slovensku nemáme dostatok mladých medikov, ktorí by sa chceli tomuto odboru venovať po skončení štúdia. Práve z tohto dôvodu sme sa rozhodli vytvoriť súbor nových odborných aktivít v odbore všeobecného lekárstva a zatraktívniť ho. Je samozrejmosťou, že získavanie praxe by malo byť alfou a omegou pre každého lekára,“ povedala ministerka zdravotníctva. Ide o odborný projekt, ktorý je svojím riešením, odbornosťou a kontinuálnosťou v našom zdravotníctve výnimočný. Cieľom je znížiť vekový priemer všeobecných lekárov, výrazne zlepšiť vzdelanosť v odbore všeobecného lekárstva a zvýšiť kvalitu a dostupnosť zdravotnej starostlivosti v primárnom kontakte." Priemerný vek všeobecných lekárov uvádza dokument Implementačná stratégia - systém integrovaného poskytovania zdravotnej starostlivosti (. pdf ). Priemerný vek všeobecných lekárov je 53,9 a v pláne je, aby sa do roku 2030 znížil na 40. O vysokom veku všeobecných lekárov informovali v tomto aj minulom roku napríklad portál mediweb.hnonline.sk , kde je uvedené, že "OECD aj Európska komisia nedávno konštatovala, že počet praktických lekárov u nás je nízky a zvyšuje sa iba postupne. Dôsledkom je okrem iného aj neefektívne poskytovanie primárnej zdravotnej starostlivosti " alebo Postoj.sk ktorý uvádza, že: "Vo veku nad 65 rokov pracuje na Slovensku viac ako 480 všeobecných lekárov pre dospelých a vyše 300 pediatrov, ukazujú štatistiky rezortu." Dátum zverejnenia analýzy: 18.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačová správa

: spravy.pravda.sk

pdf

mediweb.hnonline.sk

Postoj.sk


...... Ale dnes je zrejmé, aj tie analýzy aj relevantné inštitúcie to jasne hovoria, že tá inflácia proste narastie. A ešte konzervatívny odhad je, že inflácia v budúcom roku bude na úrovni 4 %. Môže sa kľudne stať, že bude ešte vyššia...

Najnovšia prognóza (pdf) Ministerstva financií zo 14. septembra 2010 odhaduje infláciu CPI na rok 2011 na 3,7%, harmonizovaná inflácia by mala dosiahnuť 3,5%. Prognózy MF z júna ešte hovorili o úrovni 3,0% na rok 2011, čo je nárast o 0,7%.

prognóza


Jednak naša ekonomika je veľmi krehká, vôbec nedosahuje výsledok dajme tomu priemeru Európskej únie, proste sme na úrovni 60% dajme tomu Nemecka alebo Rakúska.

Podľa dát z Eurostatu dosiahol slovenský HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily 77 % priemeru Európskej únie v roku 2014. V porovnaní s Nemeckom, ktorého ekonomika dosahuje 124 % priemeru EÚ, je Slovensko na úrovni 62,09 %. Rakúska ekonomika dosahuje 130 % priemeru EÚ a v porovnaní s ňou dosahuje slovenská ekonomika 59,23 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovenský hrubý domáci produkt na obyvateľa v parite kúpnej sily dosiahol podľa dát z Eurostatu 77 % priemeru európskej dvadsaťosmičky v roku 2014. Je teda o 23 percentuálnych bodov pod priemerom Európskej únie. Naopak, nemecký HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily dosiahol v tom istom roku 124 % priemeru EÚ a rakúsky 130 %. V porovnaní s Nemeckom je Slovensko na úrovni 62,09 % a na úrovni 59,23 % v porovnaní s Rakúskom. Hrubý domáci produkt (HDP) je meradlom ekonomickej výkonnosti. Je definovaný ako hodnota všetkých vyprodukovaných tovarov a služieb po odpočítaní hodnoty tých tovarov a služieb, ktoré sa použili pri ich tvorbe. Objemový index HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily je vyjadrený k priemeru EÚ, ktorý sa rovná 100 (EÚ28=100). Ak je index krajiny vyšší ako 100, potom je HDP na obyvateľa danej krajiny vyšší ako je priemer EÚ a naopak. Základné čísla sú vyjadrené v parite kúpnej sily, t.j. v spoločnej mene, ktorou sa odstraňujú rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami a tým je umožnené i porovnávanie objemov HDP medzi nimi.

Eurostatu


(...) Kaliňák, a ten v decembri minulého roku a x-krát aj predtým, povedal, že je veľmi spokojný s prácou Petra Polláka (...)

Je pravdou, že minister vnútra Robert Kaliňák niekoľko krát pochvaľne hovoril o splnomocnencovi Pollákovi. V minulom roku išlo minimálne o vyjadrenia z júna a apríla. Vyjadrenie z decembra 2015 sme nezistili, no vzhľadom na to, že pochvalných vyjadrení sme zistili hneď niekoľko, výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA , 4. júna 2015 "Situácia s rómskou menšinou je na Slovensku s obdobím spred štyroch až piatich rokov neporovnateľná. Myslí si to minister vnútra Robert Kaliňák. Za prvý úspech považuje opatrenia, pre ktoré sa stále darí znižovať kriminalitu a účinne proti nej bojovať."Klesla v mnohých oblastiach a to je podľa mňa dobrý výsledok," poznamenal. Úspech vidí tiež v zákone o hmotnej núdzi, ktorí Rómom prikazuje odpracovať si určité hodiny na to, aby dostali sociálnu dávku. Situácia sa vylepšuje, poznamenal. Rómsku reformu však označil za jednu z vecí, kde dali príležitosť opozícii, aby sa ukázala, čo vie okrem kritizovania robiť. "Myslím si, že situácia sa zlepšuje." TASR , 8. apríla 2015: Na otázku, či sa mu s Pollákom spolupracuje dobre, Kaliňák po krátkom rozmýšľaní reagoval, že zatiaľ sa nemôže nejako sťažovať. Ako poznamenal, niektoré opatrenia sa dostali do praxe veľmi rýchlo. Ako príklad uviedol rómskych zdravotných asistentov či nové materské školy, čím sa naštartuje začiatok vzdelávacieho procesu už v ich predškolskom veku. "S ďalšími vecami sa pracuje," avizoval Kaliňák. Za pozitívne označil to, že sa na projekty, ktoré riešia problémy rómskej komunity, môžu počas siedmich rokov využiť väčšie zdroje, ako tomu bolo doteraz. Kým v predchádzajúcom programovacom období bolo na tento účel určených z eurofondov 173 miliónov eur, v aktuálnom programovacom období v rokoch 2014 až 2020 je to 380 miliónov eur. "Najťažšie na reformách je ich financovanie, a to je asi to najpodstatnejšie, takže program sa nám bude plniť omnoho jednoduchšie, keď má svoje financovanie," poznamenal. Podľa neho malo zásadný význam aj zavedenie odpracovania si sociálnych dávok a pochvaľoval si tiež zlepšenie bezpečnostnej situácie v niektorých lokalitách s rómskymi osadami. "Implementáciou ďalších projektov by sa to mohlo ešte zlepšiť," deklaroval Kaliňák. SITA , 20. júna 2013: "Minister vnútra Robert Kaliňák je s prácou splnomocnenca spokojný. „Úplne spokojný. Z pohľadu práce, ktorá sa vykonala, ako sme boli schopní zakotviť naše požiadavky v EÚ, tak tá práca bola mimoriadne hodnotná. Znamenala nárast prostriedkov približne v objeme sto miliónov eur,“ povedal Kaliňák." SME , 19. september 2013: " Druhá vláda Roberta Fica presunula úrad rómskeho splnomocnenca pod ministerstvo vnútra na čele s Robertom Kaliňákom zo Smeru. Kaliňákov rezort si naopak spoluprácu so splnomocnencom pochvaľuje. "Podarilo sa nám spustiť niekoľko zaujímavých projektov, prvé zákony sú už v parlamente. Aj my, aj pán Pollák aj Obyčajní ľudia, za tých dvanásť mesiacov pochopili, že rómska reforma je ťažká téma a neponúka jednoduché riešenia. Na začiatku rómskej reformy sme povedali, že koncom volebného obdobia chceme vidieť reálne výsledky a my veríme, že sa tak aj stane,“ uviedol hovorca ministerstva vnútra Ivan Netík." Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA TASR SITA SME


...tých peňazí, ktoré prichádzajú z EÚ na Slovensko a v porovnaní s peniazmi, ktoré odchádzajú zo Slovenska, je to tak, že zo Slovenska odchádza viacej.

Podľa údajov, ktoré zverejnila NR SR v rámci dokumentu Rozpočtové vzťahy SR a EÚ ( .doc , s. 3-4) je zrejme, že Slovensko je voči EÚ tzv. čistým prijímateľov finančných prostriedkov. To znamená, že výdavkové toky Slovenska k EÚ sú nižšie ako príjmové. Avšak Paška pod pojmom "peniaze, ktoré odchádzajú zo Slovenska" má na mysli aj tie financie, ktoré odchádzajú ako do EÚ, tak aj do západných krajín. Podľa analýzy ekonóma Thomasa Pikettyho (na ktorú v diskusii odkazoval aj sám Paška), je jasné, že v rozmedzí rokov 2010- 2016 predstavoval príjem z EÚ rozpočtu 2,2 % HDP a odlev ziskov a príjmov z majetku (bez príslušného prílevu) západným krajinám predstavoval v priemere až 4,2 % HDP. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.doc
Thomasa Pikettyho
SITA
Návrhu
Analýzu


Keď v septembri pán Taraba, keď to predložil, tak za to dokonca nehlasovali niektorí opoziční politici, ktorí dnes vykrikujú, že to treba spraviť (pozn. zákon o skrátení volebného obdobia referendom).

Poslanec Taraba v máji 2021 predložil zákon o skrátení volebného obdobia referendom. Nehlasovali zaň Peter Pellegrini a Richard Raši, ktorí dnes na taký krok vládu vyzývajú. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Návrh ústavného zákona poslanec Taraba predložil nie v septembri, ale v máji 2021. Do ústavy chcel doplniť nasledovné : „Mandát poslanca Národnej rady Slovenskej republiky zaniká g) uplynutím skráteného volebného obdobia na základe platného celoštátneho referenda o skrátení volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky.”

NRSR o návrhu hlasovala 29. júna 2021 a návrh neprešiel. Za opozičných poslancov sa zo SMERu jeden zdržal, jeden nehlasoval a jeden bol neprítomný. Z ĽSNS hlasovali za všetci okrem jedného neprítomného poslanca. Z nezaradených poslancov sa štyria zdržali, traja boli neprítomní, dvaja boli proti a zvyšní 13 za.

Medzi poslancami, ktorí sa vtedy hlasovania zdržali, boli aj Peter Pellegrini a Richard Raši. Pellegrini v novembri 2021 vyzval vládu, aby zmenila ústavu a tým pádom by bolo možné skrátiť volebné obdobie poslancov. Podporu referendu o skrátení volebného obdobia vyjadril aj Raši na svojej facebookovej stránke.

Aj keď výrok uvádza zlý časový údaj, hodnotíme ho ako ešte pravdivý.

predložil nasledovné hlasovala vyzval Podporu


Ale v tejto chvíli (...) sa tento dokument (globálny pakt o migrácii, pozn.) bude schvaľovať aklamačne. To znamená, našou účasťou potvrdzujeme to, že s ním vlastne súhlasíme.

Hneď v úvode Globálneho rámca o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii sa spomína, že: „My, hlavy štátov a vlád a vysokí predstavitelia, ktorí sa stretli v Maroku 10. a 11. decembra 2018, opätovne potvrdzujúc Newyorskú deklaráciu pre utečencov a migrantov a odhodlaní významne prispieť k posilneniu spolupráce v oblasti medzinárodnej migrácie vo všetkých jej rozmeroch, sme prijali tento globálny rámec pre bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu.“ Z tejto formulácie vyplýva, že zúčastnené štáty prijímajú tento dokument a teda s ním súhlasia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. To, či účasť na konferencii v Marakéši vyjadruje súhlas s Globálnym rámcom, bolo predmetom viacerých diskusií. Predseda vlády Peter Pellegrini na svojej tlačovej konferencií v tejto súvislosti povedal: „ ak by účasť akéhokoľvek zástupcu SR mala znamenať automaticky prihlásenie sa k Marrákešskému protokolu, tak sa nikto, vrátane ministra, na zasadnutí v Marrákeši za SR nezúčastní .“ Z tohto dôvodu požiadal predseda vlády ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka, aby spolu so štátnym tajomníkom Lukášom Parizekom z SNS vypracovali analýzu k účasti či neúčasti Slovenska na konferencií v Marrákeši. „Ak nám právna analýza ukáže, že je možno vhodné, aby sa niektorý z nižších predstaviteľov SR na tejto konferencii zúčastnil a jasne všetkým povedal, v čom SR nikdy s takýmto dohovorom súhlasiť nebude, a nebude nás to zaväzovať k tomu, že sa účasťou staneme akoby signatárom paktu, nevidím dôvod, prečo by tam niekto zo Slovenska alebo veľvyslanec z príslušnej ambasády nemohol ísť a naše výhrady tlmočiť,“ zdôvodnil predseda vlády. Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Pellegrini


Myslím si, že aj posledné ukazovatele, ktoré hovoria o najvyššom hospodárskom raste, nízkom zadlžení...

Ostatné ukazovatele hovoria ako o najvyššom raste (za prvý štvrťrok 2010 v porovnaní s predchádzajúcim rokom) - 4,5 percenta, tak aj o nízkom zadĺžení: Slovensko malo za rok 2009 a bude mať v roku 2010 podľa predpovede Európskej komisie (Eurostatu) druhý najnižší verejný dlh v rámci eurozóny. ( správa .pdf Európskej komisie, str. 202)

najvyššom správa


Žiadna vláda doteraz stimuly na udržanie pracovných miest nedala.

Výrok I. Štefanca je pravdivý, pretože doterajšie vládne stimuly sa zameriavali na podporu investícií a na projekty vytvárania nových pracovných miest. Podporované boli najmä programy na podporu vzniku pracovných miest v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou. Exminister financií Miškov v minulosti predložil na rokovanie bývalej vlády I. Radičovej návrh na investičné stimuly, ktoré by získala spoločnosť na udržanie pracovných miest. Išlo o spoločnosť SAMSUNG, ktorá žiadala daňovú úľavu na udržanie 950 pracovných miest, vláda návrh neprijala , pretože môže ísť podľa nej o nebezpečný precedens.

vládne stimuly
návrh
neprijala


My sme boli skokanmi v EÚ, pokiaľ ide o rast minimálnej mzdy...

Koncept minimálnej mzdy nie je uznaný v každej krajine EÚ. Na Slovensku je minimálna mzda zakotvená do zákona 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov. V roku 2015 bola minimálna mzda na úrovni 380 eur, v roku 2016 došlo k navýšeniu na 405 eur. Od roku 2017 má minimálna mzda dosiahnuť výšku 435 eur. Fico už avizoval , že chce, aby najneskôr v roku 2020 bola na úrovni 500 eur. Údaje Eurostat o minimálnej mzde ukazujú, že jej rast na Slovesku bol skutočne pomerne rýchly, avšak vôbec nebol najrýchlejší. V období od roku 2012 do 2016 došlo k navýšeniu na úrovni 19 %, pričom v Bulharsku tento nárast bol na úrovni 36 %. Nominálny nárast minimálnej mzdy na Slovensku predstavuje 78 eur, Bulharsko je bezprostredne za nami s rastom na úrovni 76,7 eur. K nominálne najvyššiemu rastu došlo vo Veľkej Británii, predbehli nás aj krajiny ako Estónsko, Poľsko, Litva alebo Lotyšsko. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["nnOBd"]={},window.datawrapper["nnOBd"].embedDeltas={"100":712,"200":669,"300":626,"400":626,"500":600,"600":600,"700":600,"800":600,"900":600,"1000":600},window.datawrapper["nnOBd"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-nnOBd"),window.datawrapper["nnOBd"].iframe.style.height=window.datawrapper["nnOBd"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["nnOBd"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("nnOBd"==b)window.datawrapper["nnOBd"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});

minimálna mzda
435
avizoval
Eurostat


Za 10 rokov, čo sme v EÚ, medziregionálne rozdiely sa nielenže nezotreli (...) ale skôr narástli a prehĺbili sa.

Je pravdou, že Bratislavský kraj sa od ostatných krajov na Slovensku od roku 2004 vzdialil, napríklad čo sa týka regionálneho HDP alebo priemernej nominálnej mesačnej mzdy. Napriek tomu, že rozdiely medzi ostatnými krajmi sa v danom období mohli znížiť a miera zamestnanosti sa medzi regiónmi za sledované obdobie podstatne nezmenila, považujeme výrok za pravdivý. V štúdii (.pdf, str. 28-34) D. Slobodu z Konzervatívneho inštitútu M. R. Štefánika sú popísané tri ukazovatele, ktoré autor hodnotí ako najvhodnejšie pre porovnanie medziregionálnych rozdielov, a to regionálny hrubý domáci produkt v parite kúpnej sily, regionálna miera zamestnanosti vo veku 15-64 rokov a priemerná regionálna nominálna mesačná mzda. Uvádzame priebeh sledovaných ukazovateľov pre všetkých osem slovenských VÚC, za obdobie 2004-2013. Nárast medziregionálnych rozdielov možno vidieť najjasnejšie pri porovnaní regionálneho HDP, kde sa Bratislavský kraj výrazne vzdialil od ostatných krajov. Tento fakt však môže byť spôsobený aj tým, že mnoho firiem na Slovensku majú svoje sídlo v Bratislave, avšak svoju pracovnú činnosť vykonávajú na inom mieste na Slovensku. Pri ukazovateli miery zamestnanosti je situácia približne rovnaká ako pred desiatimi rokmi, rozdiely sa za ten čas ani nezotreli, a ani neprehĺbili. Priemerná nominálna mesačná mzda za celé sledované obdobie narástla, čo je pozitívny fakt. Bratislavský kraj sa však vzdialil od ostatných regiónov Slovenska, a tu sa rozdiel medzi regiónmi prehĺbil. Pri všetkých troch ukazovateľoch môžeme pozorovať pozitívny priebeh, nakoľko sa všetky zvýšili. Je pravdou, že Bratislavský kraj sa od ostatných krajov vzdialil, avšak oproti roku 2004 je divergencia medzi zvyšnými siedmimi krajmi o niečo nižšia. Najmenej vyspelým ostáva Prešovský kraj, avšak ostatné sa k sebe v rámci hodnotených ukazovateľov priblížili. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štúdii


Ten zákon hovorí o tom, že každé rozhodnutie prokuratúry bude pod verejnou kontrolou.

Novelizovaný zákon o prokuratúre zatiaľ nie je zverejnený. K dispozícií máme len jeho návrh (.doc). Novela zákona (.doc) zavádza povinnosť zverejňovať nielen právoplatné uznesenia prokurátora, ale napríklad aj všetky zrušené, potvrdené, zmenené alebo opravné uznesenia či rozhodnutia disciplinárnych komisií. (1) Prokuratúry sú povinné zverejňovať právoplatné uznesenia prokurátora, ktorými sa skončilo trestné stíhanie vedené proti určitej osobe, a to do 15 pracovných dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti uznesenia. (2) Po nadobudnutí právoplatnosti uznesenia prokurátora, ktorým sa skončilo trestné stíhanie vedené proti určitej osobe, prokuratúry v lehote podľa odseku 1 zverejnia aj všetky uznesenia prokurátora vydané počas tohto trestného konania , ktoré boli zrušené, potvrdené alebo zmenené rozhodnutím nadriadeného prokurátora a rozhodnutia, ktoré zrušujú uznesenie podriadeného prokurátora. Ak bolo vydané opravné uznesenie, zverejňuje sa aj toto uznesenie. Generálna prokuratúra zverejňuje aj rozhodnutia generálneho prokurátora o zrušení právoplatných uznesení v prípravnom konaní. Generálna prokuratúra rovnako zverejňuje aj právoplatné rozhodnutia disciplinárnych komisií , a to do troch pracovných dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia. (...) (5) Prokuratúry sprístupňujú verejnosti na základe žiadosti podľa osobitného zákona (zákon o slobodnom prístupe k informáciám, pozn.) všetky právoplatné uznesenia prokurátora vrátane uznesení, ktoré nie sú rozhodnutiami vo veci samej a obžalobný návrh ; prokuratúry pritom robia opatrenia na ochranu práv a právom chránených záujmov.

návrh
Novela zákona


Pretože Národná diaľničná spoločnosť potácala a stále potáca nad krachom, pretože bola preúverovaná už vašimi kamarátmi z koalície.


..desať rokov máme diskusiu o tom, ako by mal byť pripravený nový zákon o spravodajských službách.

Je pravdou, že už Programové vyhlásenie vlády SR 2006 - 2010 obsahovalo zámer vytvoriť nové mechanizmy pre zlepšenie komunikácie, koordinácie a súčinnosti týkajúce sa spravodajských služieb, polície a ďalších relevantných orgánov. Programové vyhlásenie vlády SR z roku 2012 avizovalo zásadnú zmenu fungovania spravodajských služieb. Dodnes sa tak nestalo, pričom zákon o Úrade civilného spravodajstva a Vojenskom spravodajstve sa stal znovu aktuálnou témou po teroristických útokoch v Paríží 13. novembra 2015. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Programové vyhlásenie vlády SR 2006 - 2010 v časti o vnútornej bezpečnosti uvádza zámer: " Vytvorí vhodné mechanizmy pre zlepšenie koordinácie, spolupráce a súčinnosti medzi spravodajskými službami, políciou a ďalšími relevantnými orgánmi. V boji s terorizmom a organizovaným zločinom plnia dôležité úlohy špecializované útvary a zložky. Vláda SR bude i naďalej podporovať ich činnosť." (. pdf, s. 48) Programové vyhlásenie vlády 2010 - 2014 neuvádza zámer o zásadnú zmenu fungovania spravodajských služieb.

Zmeny vo fungovaní a organizácii našich spravodajských služieb deklarovala vláda v programovom vyhlásení z mája 2012, ktoré obsahuje aj bod o ochrane vnútorného poriadku a bezpečnosti (. pdf , s.38). V ňom sa píše:

„Vláda pripraví zmeny vo fungovaní a organizácii spravodajských služieb s cieľom predchádzať únikom utajovaných materiálov a zabezpečiť rast dôveryhodnosti tajných služieb. Vláda navrhne zlúčenie vojenských spravodajských služieb a efektívnejšie mechanizmy kontroly spravodajských služieb a ostatných zložiek pracujúcich spravodajskými metódami.“ (s.40)

Rezort obrany už krátko po výmene vlády v roku 2012 avizoval zámer pripraviť nový zákon o tajných službách. Jedna z úprav sa mala týkať aj posilnenia kontroly zo strany poslancov brannobezpečnostného výboru. O novom zákone o tajných službách sa však intenzívne začalo hovoriť po útokoch vo Francúzsku v januári 2015, hoci bez konkrétneho dátumu jeho vstupu do platnosti. Pôvodne sa uvažovalo o zlučovaní Vojenského spravodajstva a Slovenskej informačnej služby (SIS) do jedného úradu, avšak v novom zákone sa s tým už nepočíta. Počíta však so zmenou názvu SIS na Úrad civilného spravodajstva (ÚCS). Legislatíva by na základe tohto zákona mala umožniť zber metadát v rámci konkrétnej operácie. Fico pripúšťa rozšírenie právomocí polície a tajných služieb.

pdf, neuvádza deklarovala pdf avizoval zákone útokoch pripúšťa


Nemám šancu si na to konkrétne spomenúť, ale na pozadí v hlave sa mi marí, že niečo chcel (Miškovský, pozn) stavať na nejakých pozemkoch.


My sme robili obrovské množstvo preventívnych opatrení a zopakujem, keď boli migračné vlny cez Maďarsko, tak sa potom odkláňali do Chorvátska a do Rakúska preto, lebo často sme našli u migrantov mapky a na tých mapkách bolo napísané pozor, nechoďte cez Slovensko.

Podobný výrok už Demagog.SK overoval v relácií O päť minút 12 zo dňa 8. novembra 2015, kde minister vnútra Kaliňák poznamenal, že polícia našla u utečencov vyrobené mapy so stručnou charakteristikou jednotlivých krajín. Slovensko malo byť podľa neho označené slovom "jail", Maďarsko slovom "walls". Pri overovaní výroku Kaliňáka sa nám nepodarili nájsť zdroje, ktoré by podporovali pravdivosť jeho tvrdenia. Médiá naďalej neinformujú o mapách, o akých hovorí premiér. Nenašli sme (slovenské ani cudzojazyčné) zdroje, ktoré by o zhabaní takýchto máp informovali. Výrok aj naďalej hodnotíme ako neoveriteľný.

O päť minút 12


V roku 2015 očakávate príjmy z odpredaja štátnych aktív vo výške 1 miliarda eur.

Kapitola 5 dokumentu (Hlavná kniha, .rtf, str. 151) návrhu štátneho rozpočtu na roky 2014 až 2016, ktorý 10. októbra schválila vláda, sa zameriava na štátne finančné aktíva. Na strane 151 sa v jej podkapitole 5.1. Príjmové operácie píše: " V roku 2015 sa plánuje realizovať predaj aktív štátu v objeme 1 mld. eur. Pôjde o finančnú operáciu, ktorá nemá vplyv na schodok rozpočtu verejnej správy v metodike ESA 95." Výrok J. Kollára hodnotíme ako pravdivý.

dokumentu


Odpoviem vám citátom pána sudcu Paludu, ktorý sa zúčastnil jedného z nedávnych výberových konaní na takmer 1/3 slovenských súdov, ktoré sa teraz konalo. Citujem: "Podľa toho, ako prebehlo výberové konanie, mám dojem, že výberová komisia bola dopredu veľmi silne ovplyvnená. Je zrejmé, že asi z koho strany."

Peter Paluda patrí k dlhodobým kritikom riadenia súdnictva. Je výrazným oponentom predsedu Najvyššieho súdu Š.Harabina. Sudcu P.Paludu rovnako citujú aj Hospodárske noviny zo 4.októbra 2011 , kde sa o.i. na adresu výberových konaní na posty predsedov súdov uvádza: "Z dvadsiatich výberových konaní na predsedov krajských a okresných sudcov je 18 ukončených. V dvanástich sa pred komisiu postavil jediný uchádzač. Najčastejšie bývalý predseda súdu, ktorý post získal počas prvého pôsobenia Žitňanskej na ministerstve a prišiel oň za jej nástupcu Štefana Harabina. Takýto kandidátov uspelo až osem. Komisie boli uznášaniaschopné iba preto, že do Bratislavy chodili zástupcovia jednotlivých súdov. Nedávnou novelou sudcovských zákonov si Žitňanská zabezpečila, že do päťčlenných komisií môže nominovať väčšinu – troch členov. Peter Paluda je presvedčený, že vo výberových konaniach uspeli prevažne Žitňanskej ľudia. „Minimálne do tej miery, že ich má preverených a dokáže cez nich súdy účinne riadiť.“ Sudca Najvyššieho súdu sa sám neúspešne uchádzal o post predsedu druhého okresného bratislavského súdu. „Podľa toho, ako prebehlo výberové konanie, mám dojem, že výberová komisia bola dopredu veľmi silne ovplyvnená. Je zrejmé, že asi z koho strany,“ hovorí Paluda. "

Hospodárske noviny zo 4.októbra 2011


... pre mňa je isté pozitívum, že ak niekde na začiatku tohto kalendárneho roka sme sa blížili k 15%, dnes sme pod 14% (nezamestnanosť, pozn.).

Nezamestnanosť sa v jednotlivých mesiacoch roku 2013 pohybuje na úrovni 14,0 až 14,4%. Začiatkom roka sa teda neblížila k 15% a podľa najaktuálnejších údajov nie je pod hranicou 14%. Podľa informácií Eurostatu bola nezamestnanosť v prvých mesiacoch 2013 nasledujúca: január február marec apríl máj jún júl august 14,2% 14,1% 14,1% 14,1% 14,2% 14,2% 14,1% 14,0% Podľa IFP (.xlsx) bola nezamestnanosť v rovnakom období o niečo vyššia: január február marec apríl máj jún júl august september 14,4% 14,3% 14,3% 14,4% 14,4% 14,3% 14,2% 14,1% 14,0% Citované zdroje teda neuvádzajú mieru nezamestnanosti pod 14%. Pri tejto téme používame primárne údaje Eurostatu, pričom na podozrenia z vylepšovania štatistík Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny sme upozorňovali už v minulosti. Napríklad v relácii V politike z 8. septembra 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
IFP
vylepšovania
V politike


Napríklad kvôli tomu, že budú voľby, teraz v roku 2014 sa prijal školský zákon, ktorý bude platný od prvého januára 2015... a potom prvého januára alebo prvého septembra bude platiť tento zákon.

(1) Všeobecne záväzné právne predpisy a rozhodnutia Ústavného súdu Slovenskej republiky uvedené v § 1 ods. 1 nadobúdajú platnosť dňom ich vyhlásenia v Zbierke zákonov.

Rovnaký paragraf zároveň uvádza:

(2) Všeobecne záväzné právne predpisy nadobúdajú účinnosť pätnástym dňom po ich vyhlásení v Zbierke zákonov, ak nie je v nich ustanovený neskorší deň nadobudnutia účinnosti.

Je evidentné, že prijatý školský zákon bude teda platný podstatne skôr ako 1.januára, alebo 1. septembra 2015. Podľa publikácie Ako sa rodí zákon na portály viaiuris.sk musí predseda NRSR poslať zákon do 21 dní od jeho schválenia na publikovanie v Zbierke zákonov, čím sa zákon stáva platným.

prijatého
schválil
zákona
§ 1 ods. 1
Ako sa rodí zákon


Dlh (Slovenska, pozn.) narástol od roku 2006 do roku 2015 o 171 %.

Verejný dlh Slovenskej republiky v roku 2006 dosahoval výšku 15, 25 mld. eur, v roku 2015 je dlh vo výške 41,29 mld. eur. Údaje pochádzajú z databáze Eurostatu . Na základe týchto údajov skutočne platí, že dlh narástol v tomto období o 170,78, čiže o 171 %. Výrok je pravdivý. Výška verejného dlhu neustále rastie, aj keď je možné povedať, že v posledných rokoch je trend rastu miernejší. Pomalší rast a menšie splátky za dlh pôsobia hlavne priaznivé externé faktory, tvrdia analytici . Dlh Slovenska vyjadrený ako podiel na HDP ukazuje mierne klesajúcu tendenciu, avšak to je pôsobené rastom slovenského hospodárstva. Eduard Heger použil tento výrok ako ilustráciu pri debate o aktuálne prijatých zmenách v rokovacom poriadku. Heger v debate ukázal graf, na ktorom bol vyobrazený dlh Slovenska v roku 2006 oproti roku 2015 a pýtal sa predstaviteľov koalície, prečo takýto graf nepatrí do parlamentného pléna. Podmanický na jeho otázku nechcel odpovedať, nevedel zdôvodniť zákaz takýchto pomôcok ani keď mu Hegerovu otázku položil moderátor. Išlo o ten istý graf (alebo o duplikát), ktorý (alebo aký) používal Igor Matovič na svojej tlačovej konferencii 4. novembra 2016.

Eurostatu
analytici
klesajúcu
tlačovej konferencii


Urobili sme súťaž (na projekt cyklotrasy, pozn.), kde súťažné podmienky odovzdalo 20 firiem a do elektronickej aukcie sa prihlásilo 8 firiem. V tejto aukcii sa podarilo znížiť túto cenu na polovicu.

Konkrétne informácie o súťaži a o elektronickej aukcii sa nám nepodarilo získať, nevieme preto potvrdiť počet prihlásených firiem.


...kdežto imigranti na 90 percent nemajú zamestnanie a berú, poberajú dávky (...) Myslím tá imigračná vlna, ktorá teraz sem prišla, tak 90 percent z nich nerobí (...) tak si pozrite štatistiky, koľko ľudí z tých, ktorí sem prišli po, v najbližších dvoch rokoch, nerobí.

Štatistikám ohľadom obyvateľstva EÚ sa venuje databáza Eurostat . Táto databáza však neobsahuje štatistiku spomínanú Kollárom, a nepodarilo sa nám dohľadať ani žiadne iné dáta potvrdzujúce pravdivosť alebo nepravdivosť jeho výroku. Preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Čo sa dlhodobých imigrantov týka, databáza uvádza, že nezamestnanosť imigrantov (18.9%) bola vyššia, než nezamestnanosť obyvateľov EÚ (9,2%), a najvyšší nárast dosiahla v rokoch 2008-2015. "In 2015, the unemployment rate of non-EU citizens was 18.9 %. This group experienced the largest increase in unemployment over the 2008–15 period (see Figure 4) and also the largest decrease — along with EU citizens — from 2014 to 2015. The unemployment rate of non-EU citizens was 11.1 pp higher than that of the nationals in 2011, a difference that increased until 2013 but was reduced to 10.2 pp in 2015. The unemployment rate was also higher for mobile EU citizens compared with nationals: 1.5 pp more in 2015." Lepší ukazovateľ nám ponúka hneď graf 1 (Figure 1), ktorý ukazuje, do akej miery sú migranti zapojení do pracovného procesu. V rokoch 2008-2015 išlo o 72-70 percent populácie pri migrantoch z nečlenských štátov EU: u imigrantov pochádzajúcich zo zahraničia mimo EÚ sa táto miera ekonomickej aktivity mierne znížila, u ostatného obyvateľstva narástla. Miera neaktivity je teda 30 percent. Má teda veľmi ďaleko od Kollárových 90 percent. Figure 8 ukazuje, aký je podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovej nezamestnanosti. Od roku 2008 narástol z približne 30 na 50 percent, u migrantov zo zahraničia "dobehol" domácu populáciu, migranti z krajín EU sú na úrovni 45 percent v dlhodobej nezamestnanosti. V štatistikách ale nie sú zohľadnení noví imigranti, čo uvádza aj Eurostat: "Recently arrived migrants: this group of migrants is missing from the sampling frame in every hosting country resulting in under-coverage of the actual migrant population in the LFS." Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


Napríklad Špeciálny súd, Špeciálna prokuratúra... ...kde či ľavicové alebo pravicové spektrum alebo strany spolupracovali na prospech zmien.


A vy ste už vtedy čelili kritike aj niektorých právnikov, že tieto návrhy zákonov sú jednoducho na hrane.

Denník SME prišiel v júni 2009, v dobe ked ležal zákon na Ústavnom súde, s názormi niektorých právnikov a odborníkov na zákon o vyvlastnení: "Jozef Vozár z Ústavu štátu a práva Slovenskej akadémie vied: 'Dosahovat urýchlenie vyvlastnovacieho konania opatreniami, ktoré obmedzujú podstatu vlastníckeho práva, pretože znemožnujú dotknutým vlastníkom efektívne sa bránit tak proti samotnému vyvlastneniu, ako aj proti nesprávne stanovenej výške náhrady za vyvlastnované pozemky, je v právnom štáte neakceptovatelné.' Ústavný právnik Radoslav Procházka z Trnavskej univerzity: 'Mimoriadne otázna je aj efektivita zákona, co je tá najhoršia možná kombinácia: štát, ktorý sa správa ako zlodej, a to, co niektorým ludom ukradne, v skutocnosti ani nedokáže úcinne použit v prospech tých ostatných.'" Z obdobia, ked sa tento zákon prijímal, sa k nemu kriticky vyjadrila aj prof. JUDr. Katarína Tóthová DrSc., ktorú tiež možno považovat za odbornícku na túto tému. K. Tóthová ako jediná koalicná poslankyna zdržala a za zákon nezahlasovala s tvrdením, že nemá rada veci "na hrane ústavnosti" .

SME
kriticky vyjadrila


...potom, včera, konkrétne vláda schválila uznesenia, ktorými súhlasí s uzatvorením veriteľskej zmluvy a úverovej zmluvy (pomoc Grécku, pozn.) a odporúča Národnej rade vysloviť súhlas so zmluvami.

Ako bolo uvedené vyššie, vláda v sobotu na mimoriadnom rokovaní schválila uznesenie , spolu s odporúčaním vysloviť súhlas.

schválila uznesenie


...dnes sú zastavené dodávky zemného plynu pre domácu spotrebu na Ukrajine, lebo nedošlo k dohode medzi Ruskom a Ukrajinou.

Je pravdou, že od polovice júna 2014 nie je na Ukrajinu z Ruska dodávaný plyn. Dôvodom, je dlh Ukrajiny voci Gaspromu (vid výrok vyššie) a nedohoda na cenách plynu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. New York Times , 16. júna 2014: "Further aggravating already tense relations between Russia and Ukraine, the R ussian energy giant Gazprom cut off natural gas supplies to its neighbor on Monday (15. júna, pozn.) , warning that the reduction could diminish the amount of gas flowing to Europe. The cutoff came after Ukraine missed a Russian-imposed deadline Monday to pay a nearly $2 billion installment for past gas deliveries, with senior officials on both sides exchanging heated remarks blaming the other." SME , 2. septembra 2014: "Dnes totiž plyn z Ruska pre spotrebu Ukrajiny neprúdi. Moskva a Kyjev sa nevedia dohodnút na cenách plynu. Po zmene vládnej garnitúry na Ukrajine totiž Rusi zdraželi plyn Ukrajincom takmer o sto percent. K našim susedom Gazprom posiela len plyn na tranzit do západnej Európy. Ak Ukrajinci nebudú mat dostatocné zásoby v zásobníkoch ešte pred zimou, nebudú tranzitný plyn vediet pocas zimy dotlacit západným klientom Ruska." Reuters , 16. júna 2014: "Ukraine's energy minister said Russia had cut off all gas supplies to Kiev on Monday but he guaranteed reliable gas flows would continue to Russia's European clients who get imports through pipelines via Ukraine." Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

New York Times
SME
Reuters


Je dobre, že naozaj nám prognózuje komisia najvyšší rast v eurozóne, je to dobre, ale samozrejme, potvrdzuje tá prognóza aj to, že musíme konsolidovať verejný dlh ...

Jarná prognóza Európskej komisie ( s.10; pdf) uverejnená 11. mája 2012 predpovedá Slovensku na rok 2012 najvyšší hospodársky rast v eurozóne na úrovni 1,8% HDP a dlh na úrovni 49,7% HDP, ktorý sa môže v roku 2013 zvýšiť na 53,5% HDP, pokiaľ SR nepríjme konsolidačné opatrenia. Výrok Miroslava Lajčáka preto hodnotíme ako pravdivý.

Jarná prognóza Európskej komisie


... návrh zákona Jany Žitňanskej (o možnosti, obcí ľahšie zakázať na svojom území prevádzkovanie hazardných hier, pozn.) a mňa takúto možnosť samosprávam vôbec dal. Žiaľ, nová Smerácka vláda ho veľmi rýchlo zrušila.

Je pravdou, že novela, ktorú predložili Procházka a J. Žitňanská v konečnom dôsledku dala samosprávam možnosť zrušiť herňu všeobecne záväzným nariadením. Táto možnosť bola pridaná do Procházkovej novely až pozmeňovákom Marinčina, pod ktorý sa podpísali aj Procházka a J. Žitňanská. Čisto technicky je pravdou, že možnosť pre samosprávy zakázať herne bola nakoniec schválená v rámci novely, ktorú predložili Procházka a J. Žitňanská. Následne novela už počas vlády R. Fica túto možnosť zrušila a dnes majú možnosť rozhodnúť o zrušení len občania v miestnom referende. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Je pravdou, že R. Prochádzka a J. Žitňanská predložili novelu zákona o hazardných hrách, ktorá bola 12. júla 2011 aj schválená . Pôvodne sa úprava dovoľujúca samosprávam zrušiť herňu v návrhu nenachádzala. Tento bod nebol súčasťou originálneho návrhu Procházku a Žitňanskej ale bol pridaný pozmeňujúcim návrhom (.pdf) poslanca A. Marinčina (KDH), pod ktorý sa podpísala aj J. Žitňanská a R. Procházka a ktorý bol schválený. Tento pozmeňovák pridal § 10 odsek 5 dopĺňa písmenom d), ktorý znie: „ d) môže ustanoviť všeobecne záväzným nariadením, ktoré z hazardných hier podľa § 3 ods. 2 písm. b) až e), h) a i) nie je možné prevádzkovať na jej území; v tomto všeobecne záväznom nariadení obce sa ustanoví aj primeraná lehota, v ktorej je prevádzkovateľ hazardnej hry prevádzkovanej na jej území ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto všeobecne záväzného nariadenia obce povinný skončiť jej prevádzkovanie, pričom táto lehota nesmie byť kratšia ako tri mesiace od nadobudnutia účinnosti tohto všeobecne záväzného nariadenia obce.“. Samosprávy mali týmto pozmeňovákom možnosť herne teda aj rušiť resp. zakázať všeobecným záväzným nariadením. Novela z novembra 2012, keď bol už SMER jedinou vládnou stranou, bola prijatá novela, ktorá obmedzovala zákaz herne úspešným miestnym referendom. Inými slovami, herňu nedokáže zakázať obec všeobecne záväzným nariadením, ale len cez referendum. Ide konkrétne o § 10 „(6) O skutočnosti, či v obci dochádza k narúšaniu verejného poriadku v súvislosti s hraním hazardných hier rozhodujú obyvatelia obce v miestnom referende.“ Právna úprava (§ 10) podmieňuje platnosť referenda účasťou minimálne 30%. Dátum zverejnenia analýzy: 18.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predložili
schválená
pozmeňujúcim návrhom
Samosprávy
Novela
obmedzovala
úprava


Ja v zásade nemám výhrady voči tomu, nemám s tým problém, pokiaľ nastúpi vláda do svojej funkcie, prezident do funkcie, parlament po voľbách a pokiaľ vymení svojich nominantov v tejto inštitúcii. A koniec koncov aj Ústavný súd v tomto zmysle sa v minulosti vyslovil, že takýto postup je v súlade s Ústavou.

Vláda I. Radičovej v januári 2011 o dvolala troch členov Súdnej rady (Richard Molnár, Daniel Hudák a Viliam Dohňanský), ktorí boli do funkcie nominovaní ešte vládou R. Fica. Bývalí členovia Súdnej rady podali sťažnosť na Ústavný súd, ktorá však bola zamietnutá ako neopodstatnená. Ústavný súd konštatoval, že ten kto menuje, môže aj odvolávať. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Uznesenie (pdf.) Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. IV. ÚS 46/2011 zo 17. februára 2011: "Ústavou Slovenskej republiky ustanovená vnútorná konštrukcia (zloženie) Súdnej rady Slovenskej republiky by stratila svoje racionálne opodstatnenie, ak by členovia Súdnej rady Slovenskej republiky po svojom ustanovení (zvolení, resp. vymenovaní) nemali žiadnu väzbu na tých, ktorí ich do tejto funkcie ustanovili (zvolili, vymenovali). Zloženie Súdnej rady Slovenskej republiky a spôsob jej uznášania vychádzajú teda (logicky a vedome) z požiadavky zachovania vzťahu (politickej) dôvery medzi členmi Súdnej rady Slovenskej republiky a subjektmi, ktoré ich do ich funkcií ustanovili, čomu zodpovedá oprávnenie týchto subjektov odvolať ich z funkcie aj z dôvodu „straty dôvery“, resp. aj z iného Ústavou Slovenskej republiky alebo zákonom neustanoveného dôvodu. Podaná sťažnosť bola zamietnutá z dôvodu neopodstatnenosti." Ústavný súd uznáva právo tých subjektov čo menovali aj odvolať. Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

o dvolala Uznesenie


Ten postup aj legislatívne daný nasledovne. Keď je človek testovaný pozitívne na COVID, tak už dnes Úrad verejného zdravotníctva a hygienik robia s ním tzv. informačný pohovor, tzn., že sa rozprávajú že, kde ste boli, s kým ste boli a podobne.

V zmysle usmernenia hlavného hygienika sú regionálne pobočky Úradu verejného zdravotníctva povinné zabezpečiť identifikáciu, zoznam a klasifikáciu kontaktov, ktoré boli vystavení riziku nákazy od pacienta postihnutého koronavírusom. Tvrdenie Juraja Šeligu preto hodnotíme ako pravdivé.

usmernenia


Je to len povinná účasť (členov vlády, pozn.) na hodine otázok a na interpeláciách. To predsa jasne vyplýva z rokovacieho poriadku.

Rokovací poriadok hovorí, že interpelovaní ministri, ako aj všetci členovia vlády sú povinní byť na interpelácií prítomní. Všetci členovia vlády musia byť prítomní aj pri hodine otázok. V iných prípadoch sa táto povinnosť v rokovacom poriadku neuvádza. Výrok R. Fica hodnotíme ako pravdivý.

Rokovací poriadok NRSR uvádza v § 130 odsek 4 a 7:

( 1) Interpelovaný je povinný písomne odpovedať na interpeláciu do 30 dní interpelujúcemu a predsedovi národnej rady. Svoju odpoveď môže predniesť aj ústne v rámci bodu programu schôdze národnej rady určeného na interpelácie; ústne prednesenie odpovede na interpeláciu nezbavuje interpelovaného povinnosti podať odpoveď písomne

(4) Na najbližšiu schôdzu národnej rady sa po doručení odpovede na interpeláciu zaradí rozprava o tejto odpovedi. Interpelovaný je povinný byť na rozprave prítomný .

(7) Na interpeláciách musia byť prítomní všetci členovia vlády. V odôvodnených prípadoch môže predseda vlády určiť, ktorý člen vlády bude za neprítomného člena vlády na interpelácie odpovedať, alebo oznámi, že bude na ne odpovedať sám.

§ 131 Hodina otázok

(7) Na hodine otázok musia byť prítomní všetci členovia vlády. Ak sa bude na hodine otázok diskutovať len o určitom probléme (odsek 2), stačí, ak bude prítomný príslušný člen vlády. V odôvodnených prípadoch môže predseda vlády určiť, ktorý člen vlády bude za neprítomného člena vlády na otázky odpovedať, alebo oznámi, že bude na ne odpovedať sám.

Rokovací poriadok NRSR


Na koaličnej rade jasne bolo povedané, že to je cieľom (odtajnenie voľby generálneho prokurátora, pozn.).

Po skončení koaličnej rady 6. decembra sa všetci predsedovia koaličných strán vyjadrili, že súhlasia s odtajnením voľby prokurátora. Rovnako to doznelo aj po koaličnej rade 11. januára .

súhlasia
po koaličnej rade 11. januára


Ministerstvo vnútra v rokoch 2006 a 2010 nebolo sprevádzané jednak žiadnymi korupčnými kauzami a ničím podobným a ani sme s tým ani ja ani samotné ministerstvo nikdy spájaní neboli.

S Ministerstvom vnútra bolo počas úradovania Roberta Kaliňáka spojených viacero korupčných a im podobným káuz. Ako príklad môžeme uviesť predražený tender na upratovacie služby zo začiatku roka 2010, v ktorom zákazku na 19,5 mil. EUR vyhrala firma ISS Facility napriek tomu, že nespĺňala všetky podmienky zadania ministerstva a iné firmy boli z tohto dôvodu z tendra vylúčené. Podľa portálu cas.sk v auguste 2011 vyšetrovateľ Úradu boja proti korupcii obvinil bývalého zástupcu riaditeľa Odboru materiálno-technického zabezpečenia sekcie ekonomiky MV SR z legalizácie príjmu z trestnej činnosti a zo zneužívania právomoci verejného činiteľa. Dôvodom bolo prijímanie úplatkov výmenou za nastavenie kritérií verejného obstarávania tak, aby vyhovovali len jednej konkrétnej firme. Ďalším príkladom je tender na nákup plynových masiek z roku 2008. Portál sme.sk uvádza, že podmienky súťaže v hodnote 6,2 mil. EUR boli ušité na mieru nemeckej spoločnosti, ktorá tender vyhrala s najdrahšiu ponuku. Ministerstvo vnútra žiadalo, aby mali masky činné zorné pole väčšie ako 90 percent prirodzeného zorného poľa. Európske technické normy pritom vyžadujú zorné pole väčšie len ako 70%. Navyše, podľa kontroly nezávislého českého Výskumného ústavu bezpečnosti práce, mala víťazná maska zorné pole len 74,6%. Ďalšie kauzy, ktoré sa spájali s ministerstvom vnútra v čase kedy bol ministrom Robert Kaliňák sú napríklad vyšetrovanie prípadu Hedviky Malinovej, policajný zásah v Dunajskej Strede a ďalšie .

tender portálu sme.sk ďalšie