Integrovaná doprava v BSK, jediné, čo je integrované, sú cestovné lístky, nie sú integrované grafikony...

Problémy s integrovanou dopravou na území BSK trvajú od spustenia III. etapy Integrovaného dopravného systému v Bratislavskom kraji (IDS) v novembri 2015 (kedy bol okrem iného zavedený jednotný cestovný lístok) až do súčasnosti. Súladu grafikonov sa priamo týkajú nedostatočná prepojenosť dopravcov zapojených do systému, a teda dlhá doba čakania pri prestupoch a nedostatočné nadväzovanie dopravných spojov. Plán dopravnej obslužnosti Bratislavského kraja (PDO) schválený v máji 2017 sa primárne zameriava práve na zlepšenie integrácie jednotlivých cestovných poriadkov a zvýšenie počtu spojov. Výrok Juraja Drobu je pravdivý. I. etapa Integrovaného dopravného systému bola spustená 1. júna 2013, jej koordinátorom a realizátorom je spoločnosťou Bratislavská integrovaná doprava, a.s. (BIS). Charakteristikou takéhoto systému dopravy sú jednotné prepravné a tarifné podmienky. Vznikol jeden cestovný lístok IDS, ktorý je možné používať za rovnakých prepravných podmienok u rôznych dopravcov. Od počiatku boli do systému zaradení traja dopravcovia: Dopravný podnik Bratislava, Slovak Lines a Železničná spoločnosť Slovensko. V roku 2018 sa do IDS má zapojiť aj dopravca RegioJet . Najväčšie zmeny dosiaľ priniesla III. etapa IDS, ktorá začala 1. novembra 2015. Patrí medzi ne napríklad rozšírenie systému na celý kraj a rozdelenie BSK na jednotlivé tarifné zóny ( .pdf ), vydanie nového cenníka a prepravného poriadku IDS, vznik novej webovej stránky, loga a infolinky, ( .pdf , s. 10-13). V praxi to vyzerá tak, že cestujúci môžu v rámci kraja a jedného cestovného lístku využívať mestskú hromadnú dopravu (MHD), prímestské autobusy a vlaky. Druh lístka sa volí podľa toho, koľko zón a za aký čas chcú cestujúci precestovať. Nový systém bol však od svojho spustenia rozsiahle kritizovaný. Medzi najčastejšie body kritiky patrili zvýšenie ceny cestovných lístkov, neprehľadnosť systému a absencia informačnej kampane, nemožnosť oddeliť cenu MHD od ceny prímestských vlakov a autobusov, absencia záchytných parkovísk, chýbajúce "označovače" lístkov na železničných staniciach, chybné lístky, či vypršanie platnosti lístka v prípade meškania spoja. Závažným problémom boli neskoordinované cestovné poriadky dopravcov zapojených do systému, teda práve chýbajúca integrácia grafikonov. V závislosti na to došlo k nenadväzovaniu dopravných spojov a zvýšeniu času čakania na prestup, najmä medzi vlakmi a autobusmi. Neprehľadnosť a vyššie ceny IDS kritizoval v roku 2015 vo svojom blogu aj Juraj Droba. Podľa predsedu správnej rady Inštitútu pre dopravu a hospodárstvo Ondreja Mateja nebolo možné nový systém dopravy v BSK označiť ako integrovaný: „Teraz sa v Bratislave bavíme len o nejakom jednotnom cestovnom lístku, o nejakých trasách, na ktorých sa tvárime, že autobusy plynule nadväzujú na vlaky, ale vôbec to nie je pravda. Skôr mi to pripadá tak, že pod rúškom integrovanej dopravy sa len snažia dopravcovia získať viac peňazí od cestujúceho“, dodal . Juraj Droba sa o problémoch s integráciou dopravy v BSK vyjadril opätovne v septembri 2017 . Súhlasil s ním aj ďalší kandidát na predsedu BSK Rudolf Kusý. Podľa bývalého bratislavského primátora Milana Ftáčnika dodnes nebola vyriešená nedostatočná nadväznosť spojov a dĺžka prestupových časov. Pretrvávajúce problémy IDS potvrdzuje aj schválenie a zverejnenie strategického dokumentu rozvoja verejnej dopravy v kraji v máji 2017 , spomínaný PDO, ktorý má tri etapy. "K východzím návrhom zmien v prvej etape patrí nastavenie intervalových cestovných poriadkov, zvýšenie počtu spojov a zlepšenie nadväznosti prímestskej autobusovej a železničnej regionálnej dopravy". Vybudovanie záchytných parkovísk je súčasťou až tretej fázy, ktorá má byť zrealizovaná najneskôr do roku 2030. Dátum zverejnenia analýzy: 17.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dopravného systému
RegioJet
.pdf
.pdf
zvýšenie ceny
blogu
dodal
septembri 2017
máji 2017


Niekdajší župan Roman dal do prenájmu alebo predal všetky zdravotné strediská a nemocnice okrem karloveskej.

Bývalý predseda Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) Ľubomír Roman naozaj dal do prenájmu niekoľko zdravotníckych zariadení v pôsobnosti kraja. V súčasnosti je jediným zdravotníckym zariadením v zriaďovateľskej pôsobnosti BSK Poliklinika Karlova Ves. Vzhľadom na skutočnosť, že počas funkčného obdobia jeho nasledovníka vo funkcii Vladimíra Bajana ani súčasného župana Pavla Freša podľa našich informácií nedošlo k prenájmu ani predaju zdravotníckych zariadení, hodnotíme tento výrok ako pravdivý.

zákon
§ 46
jediné
prvom
správa
poznámka
zvolený bol
.doc


Ideme so Smerom len čo sa týka kandidáta na predsedu (BBSK a KSK, pozn.). Ale čo sa týka miestnych, teda regionálnych kandidátoch, tak kandidujeme samostatne v Košickom kraji, v Banskobystrickom kraji, je podpísaná dohoda s Mostom-Híd.

J. Berényi pravdivo uvádza, že SMK a SMER predstavili spoločného kandidáta na predsedu BBSK, Vladimíra Maňku. Rovnako spoločného kandidáta, Zdenka Trebuľu navrhli v KSK, potvrdil denník Pravda .

Pravda samostatne dohodla sme.sk


My máme, hlavne dlhodobú nezamestnanosť máme jednu najväčšiu v Európe, je to na úrovni niekde okolo 70-80 %.

Je skutočne pravdou, že z kohorty nezamestnaných je viac ako 70 % dlhodobo nezamestnaných. Vyšší podiel dlhodobo nezamestnaných na nezamestnaných má už len Grécko. Platí tak, že podiel dlhodobo nezamestnaných na skupine zamestnaných máme jeden najvyšší v EÚ. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podiel dlhodobo nezamestnaných na skupine nezamestnaných v %. Zdroj: Eurostat Dátum zverejnenia analýzy: 08.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


Smer nikdy nehlasoval za rozpočet na tento rok. Smer umožnil parlamentnou obštrukciou, aby autori rozbitej hračky, ktorou bola vláda Ivety Radičovej mohli pretlačiť cez parlament rozpočet hlavne zákon roka, lebo inak by sme boli bez rozpočtu.

Zákon o štátnom rozpočte na rok 2012 bol prijatý 7.12.2011. Za návrh vtedy hlasovalo z prítomných 133 poslancov 75 poslancov, proti bolo 54 a 4 sa zdržali. Práve vďaka absencii niektorých poslancov SMERu, ktorí znížili kvórum, zákon prijatý bol. Pravdou však je, že ani jeden poslanec za SMER nehlasoval za návrh, výrok Petra Kažimíra preto považujeme za pravdivý.

prijatý absencii


Prednosta obvodného úradu alebo prednosta okresného úradu od 1. októbra je človek, ktorý vykonáva, vykonáva verejnú moc pochádzajúcu z vlády priamo v regióne. Čiže on je predĺženou rukou vlády, pretože vláda ho menuje a on nerieši len živnostenské listy alebo matriku, on predovšetkým zastupuje aj v mocenských veciach, to znamená katastrofy, krízový manažment, civilná ochrana, mobilizácia, všetky veci, ktoré je potrebné v regióne riadiť a je napríklad šéfom práve krízových útvarov alebo krízových štábov.

R. Kaliňák správne uvádza, že prednosta obvodného resp. od 1. októbra ak bude schválená novela, prednosta okresného úradu je menovaný vládou a zastupujú vládu aj v prípade krízového manažmentu ako šéfovia krízových útvarov.

Kompetencie prednostu obvodného úradu:

"Prednosta riadi a zodpovedá za činnosť obvodného úradu a to najmä: · ukladá opatrenia na uskutočňovanie výkonu štátnej správy a na plnenie ďalších úloh v pôsobnosti obvodného úradu, · zabezpečuje riadenie a kontrolu výkonu štátnej správy uskutočňovaného obvodným úradom, · vydáva organizačný poriadok obvodného úradu a ďalšie vnútorné predpisy obvodného úradu, · má postavenie štatutárneho orgánu v pracovnoprávnych vzťahoch a v majetkovo-právnych vzťahoch, · zodpovedá za hospodárne a efektívne nakladanie s rozpočtovými prostriedkami obvodného úradu, za hospodárne využívanie majetku štátu a za dodržiavanie právnych predpisov pri jeho spravovaní,

Prednosta je predsedom bezpečnostnej rady obvodu a riadi činnosť krízového štábu obvodného úradu a to najmä: · zodpovedá za plnenie úloh pri príprave na riešenie krízových situácií a pri plnení úloh v krízovej situácii, · riadi, koordinuje a kontroluje vykonávanie opatrení hospodárskej mobilizácie, · pripravuje návrhy opatrení na zachovanie bezpečnosti v obvode a opatrenia na predchádzanie krízovej situácie v obvode,

· zodpovedá za koordináciu činnosti obcí pri plnení úloh potrebných na obranu štátu, riadi záchranné práce."

Prednostu obvodného úradu vymenúva podľa zákona 345/2012 Z. z. (§ 2 (2)) vlády SR.

Vláda SR chválila zákon , ktorý mení prednostu obvodného úradu (50 prednostov) na prednostu okresného úradu (72 prednostov). Kompetencie prednostov zostávajú rovnaké. Zákon ešte nie je schválený v NR SR no plánovaná účinnosť je od 1. októbra 2013.

Kompetencie prednostu
345/2012 Z. z.
zákon


A presne toto navrhujú (registrované partnerstvá, pozn.) jednoducho navrhujú takýmto spôsobom je to už asi v siedmych krajinách na svete. Kde už sa do formulárov nemôže písať matka a otec, ale musí sa písať rodič 1 a rodič 2.

Tvrdenie I. Matoviča ohľadom formulárov, kde sa nemôže písať matka a otec ale musí sa písať rodič 1 a rodič 2 sa nám nepodarilo overiť.

Portál Euro info uvádza krajiny EÚ, v ktorých homosexuály majú možnosť uzavrieť registrované partnerstvá a to sú: Česká republika, Fínsko, Francúzsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemcko, Portugalsko, Slovinsko, Švédsko.

Krajiny EÚ, kde umožnúju homosexuálom nielen uzavrieť partnerstvá, ale aj adopciu: Holadsko, Španielsko, Belgicko.

Krajiny EÚ, v ktorých je uzákonná možnosť adopcie pre homosexuálne páry: Dánsko, Švédsko, Veľká Británia.

Euro info


Pravica, ktorá navýšila dlh z 36 na 52%. V roku 2012.

Podľa údajov Eurostatu bol dlh Slovenska v treťom kvartáli 2010, kedy začiatkom júla nastúpila vláda I. Radičovej na úrovni 38,2 % HDP . Ak za koniec funkčného obdobia považujeme nástup druhej Ficovej vlády v apríli 2012 (druhý kvartál 2012), tak verejný dlh bol na úrovni 50,1 % HDP . Minister financií uvádza nesprávnu výšku verejného dlhu v čase nástupu vlády I. Radičovej o vyše dva p.b.. Nepresný údaj uvádza aj v prípade výšky verejného dlhu, ktorý vláda I. Radičovej mala odovzdať druhej vláde R. Fica. Tento údaj navyšuje o 1,9 p. b. V skutočnosti tak narástol dlh za vlády I. Radičovej o 11,9 p. b. a nie o 16 p. b., ako uvádza P. Kažimír. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu Eurostat


...veľké množstvo bývalých policajtov, ktorí sa dajú vrátiť do služby (...).

Miroslav Beblavý mal pravdepodobne na mysli policajtov vo výslužbe. Na základe údajov, ktoré sú zverejnené na oficiálnej stránke Asociácie policajtov vo výslužbe, ich k 1. júnu 2018 bolo 5660. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zverejnené


Európska komisia prvýkrát v minulom roku publikovala, pred rokom publikovala takú analýzu stavu korupcie v Európskej únii a tam sme dopadli zle, podpriemerne a to nie je dobrý obraz. Najviac v školstve, v zdravotníctve, ale aj v bezpečnostných alebo justičných sférach ako je prokuratúra, súdy a polícia.

Je pravdou, že Európska komisia minulý rok (pozn. rok 2014) publikovala prvýkrát analýzu, kde sa venovala stavu korupcie v štátoch Európskej únie. Správa bola publikovaná 3. februára 2014 v Bruseli. V analýze Európska komisia zistila, že viac ako polovica respondentov sa domnieva, že zneužívanie postavenia na osobný prospech a dávanie alebo prijímanie úplatkov je rozšírené na súdoch, v politických stranách a v rezorte verejného zdravia. Prieskum dokladá súčasný stav, podľa ktorého je u nás o rozšírení korupcie presvedčených 90 percent ľudí, kým v štátoch Únie sú to v priemere len tri štvrtiny. To znamená, že sme nad priemerom EÚ. Slovensko zle vyšlo aj pri porovnaní, koľko ľudí sa s korupciou priamo stretlo či boli jej svedkami. U nás to potvrdila vyše pätina ľudí, kým v priemere Únie to nie je ani desatina obyvateľov. EK vo svojej správe konštatuje, že Slovensko vynaložilo značné úsilie na zlepšenie protikorupčného právneho rámca pre trestné právo a verejné obstarávanie. Viacero faktorov však obmedzuje účinnosť protikorupčných opatrení, a to problémy s právnymi predpismi, pocit chýbajúcej nezávislosti zložiek súdnictva a úzke prepojenie medzi politickou a podnikateľskou elitou, uvádza sa v správe. EK navrhuje, aby Slovensko posilnilo nezávislosť súdnictva, a aby predovšetkým presne vymedzilo kritériá, na základe ktorých možno predsedov a podpredsedov súdov odvolať z funkcie. Európska komisia pritom vo svojej prvej štúdii o korupčných praktikách v členských krajinách skonštatovala, že Slovensko patrí medzi krajiny, kde je korupcia v zdravotníctve „veľmi rozšírená“. „Ide najmä o prípady v súvislosti s poskytovaním zdravotníckych úkonov, verejným obstarávaním a zneužívaním riadiacich funkcií,“ povedal Andrej Králik zo Zastúpenia Európskej komisie na Slovensku. Správa taktiež negatívne hodnotí úroveň školstva a bezpečnosti. Výsledky prieskumu , kde je porovnané Slovensko a EÚ zverejnil v prehľadnej infografike denník SME: Dátum zverejnenia analýzy: 12.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Európska Správa Prieskum zdravotníctve prieskumu infografike


Ten okruh(prác, pozn.), je vytipovaných spolu so ZMOS-om 20 základných činností, kde je možné realizovať a aplikovať.

J. Richter po rokovaní so ZMOS-om vyhlásil, že bolo vytypovaných presne 20 činností vrámci, ktorých bude vykonávaná aktivačná činnosť. Okrem jednotlivých činností boli prediskutované aj prípadné riziká a následný postup.

zoznamu zoznam netky teraz


...Slovensko odsúdilo to, že bol anektovaný Krym...

K anexii Krymu Ruskom došlo v marci 2014 po bojoch medzi ukrajinskými vládnymi silami a proruskými separatistami. V reakcii na protiprávnu anexiu Krymu a úmyselnú destabilizáciu Ukrajiny EÚ začala od marca 2014 zavádzať reštriktívne opatrenia a sankcie proti Rusku. Slovensko ako členská krajina EÚ všetky tieto opatrenia podporila. Naposledy boli sankcie predĺžené o ďalší rok 18. júna 2018. V máji 2015 po stretnutí s ukrajinským prezidentom Petrom Porošenkom slovenský prezident Andrej Kiska vyhlásil, že Slovensko nikdy neuzná nelegálnu anexiu Krymu. " Nesmieme akceptovať nijaké politické, vojenské alebo ekonomické zasahovanie do ukrajinskej suverenity, " povedal Kiska. Negatívne sa voči anexii Krymu postavil i vtedajší premiér Robert Fico , hoci protiruské sankcie označil za nezmyselné. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí SR sa vo svojom stanovisku vyjadrilo, že anexiu neuznáva a Krym stále považuje za ukrajinské územie. V roku 2015 predstavitelia zahraničného výboru NR SR spolu so svojimi kolegami z krajín V4 anexiu Krymu takisto odsúdili. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

reštriktívne predĺžené Kiska Fico ukrajinské 2015 Bezpečnostnej Danko odsúdení


Podľa údajov Mestskej polície Bratislava bolo v hlavnom meste k 31. januáru 2018 157 funkčných kamier. Ďalších 13 kamier je v realizácii. Výrok hodnotíme ako pravdivý

údajov


Nie je to pravdou, dokonca bol poslanecký prieskum a boli poslanci v nemocnici (Sv. Michala, pozn.), tie sestričky tam robia, nebolo nikomu nič krátené.

Sestričky ošetrujúce Borisa Kollára v nemocnici stále pracujú a podľa vyjadrenie Ministerstva vnútra neboli po konflikte s predsedom parlamentu nijako postihované. Riaditeľ nemocnice však odvolal vrchnú sestru, ktorá sa sestričiek zastala a tá si svoj koniec v nemocnici spája priamo s incidentom - s tým, že sa sa postavila na stranu svojich kolegýň. Bez ohľadu na hodnotenie aktérov tohto sporu, tvrdenie Borisa Kollára o sestričkách, ktoré aj po konflikte v nemocnici stále pracujú, len len časťou pravdy. Druhá podstatná časť - odvolaná vrchná sestra, ktorá dokresľuje situáciu a jej dôsledky, v jeho tvrdení chýba. Hodnotíme ho preto ako zavádzanie. Okolnosti prípadu Predseda parlamentu hovorí o dopadoch jeho konfliktu so zdravotníckym personálom v Nemocnici Sv. Michala, kde ležal po októbrovej autonehode. „Nepáčil sa mu nejaký prístup. Vypočul som si jeho, vrchnú sestru oddelenia, ktorá bola jednou z hlavných aktérok tohto sporu. Urobil som pohovor s vrchnou sestrou za prítomnosti námestníčky pre ošetrovateľstvo, kde vrchná sestra priznala, že to psychicky nezvládala. Áno, začali po sebe kričať,” opísal situáciu pre DenníkN riaditeľ nemocnice Branislav Delej. Kollár tvrdil , že spúšťačom konfliktu bol nedonesený čaj: „Každý pacient má nárok na čaj, vždycky im to podá sestra, nenosí mu to školník. A keď mne došiel ten čaj, tak som pekne poprosil, aby mi ho priniesli, a sestra vtedy povedala, že ona tu nie je na to, aby varila Borisovi Kollárovi čaj. Nejde o Borisa Kollára, tu ide o kohokoľvek.” Podľa Deleja dostal Kollár čaj neskôr, pretože sestra ošetrovala akútneho pacienta. Predsedovi parlamentu vzápäti vyčlenil extra sestričku, ktorá sa starala len o neho. Vrchná sestra tiež povedala Kollárovi, že ošetrujucim sestričkám sa nepáči, že jeho návštevy chodia do ich pracovnej kuchynky a nepoužívajú pracovné pomôcky. Blízki za Kollárom chodili v čase tvrdého lockdownu a zákazu návštev, podľa DenníkaN aj skoro nadránom. Sestier sa zastala prezidentka Zuzana Čaputová aj Komora sestier. Dopad na personál Ministerstvo vnútra, pod ktoré štátna nemocnica patrí , pre portál Demagóg.SK uviedlo, že „zamestnanci ošetrujúci pána Kollára neboli nijako personálne ani finančne postihovaní a nikdy sa o postihoch takéhoto charakteru ani neuvažovalo zo strany manažmentu nemocnice.” Po Kollárovom konflikte so sestrami však bola odvolaná vrchná sestra, ktorá sa ich zastala. „Námestníčka pre ošetrovateľstvo nebola vyhodená, ale odvolaná zo svojej pozície. Ide o manažérske rozhodnutie riaditeľa nemocnice, ktoré je výsledkom dlhodobých procesov. Sestričke bolo ponúknutých niekoľko alternatív, ktoré sa rozhodla neprijať, následne požiadala o ukončenie pracovného pomeru dohodou k 31. decembru 2020. Uvedené personálne zmeny nijakým spôsobom nesúvisia s hospitalizáciou p. Kollára, uviedol rezort vnútra pre tvnoviny.sk. Zmenu označil za manažérske rozhodnutie. Námestníčka však vo vyjadrení pre médiá uviedla , že „po zreteľnom a asertívnom objasnení môjho postoja chrániaceho podriadené sestry mi generálny riaditeľ v rozhovore medzi štyrmi očami oznámil, že ku mne ako k námestníčke už nemá dôveru, a preto nevidí dôvod na moje ďalšie zotrvanie v tejto funkcii. Súčasne dodal, že si nevie predstaviť moje zaradenie na inej pozícii.”

hovorí opísal tvrdil dostal povedala podľa zastala patrí bola uviedol označil uviedla


...je to potom oblasť aj tých našich 31 štátnych inštitúcií a to už vieme, že v akých číslach sa pohybujeme teraz v mínuse. Podľa tých prvotných prognóz tam každý mesiac už sme spadali do -1,6 až 1,8 milióna a podľa výsledkov za marec, apríl budeme potrebovať na sanovanie 2,7 milióna.

Pod Ministerstvo kultúry patrí 31 rozpočtových alebo príspevkových organizácií. Inštitút kultúrnej politiky - analytický útvar ministerstva - odhadol v statuse z 28. marca 2020 mesačnú stratu organizácii MK SR spôsobenú obmedzeniami pre koronavírus na 1,6 až 1,8 miliónov eur. V čase relácie, t.j. 26. apríla, nemohla byť vyčíslená strata za tento mesiac, keďže ešte nebol ukončený. Predpoklad do budúcnostii Demagóg.SK neoveroval, na základe mesačného odhadu IKP je však suma 2,7 milióna očakávateľná. Tvrdenie Natálie Milanovej hodnotíme ako pravdivé.

patrí útvar statuse stratu


...ak niekto žiada niekde o azyl, tak sú medzinárodné dohody, ktorými je viazaná aj Slovenská republika a vy máte povinnosť posúdiť, že či ten človek má nárok na medzinárodnú ochranu alebo nemá.

Členský štát, na ktorého územie príde občan tretej krajiny a žiada o azyl, by mal byť podľa Dublinskej regulácie zodpovedný za posúdenie tejto žiadosti. Pokiaľ sa presne nedá určiť, do ktorej krajiny vstúpil žiadateľ ako prvej, zodpovednosť má štát, v ktorom bola podaná prvá žiadosť o azyl. Zodpovedný štát sa musí postarať o žiadateľa a o proces posúdenia žiadosti. Korčok teda správne uvádza, že daný štát, teda prípadne aj Slovenská republika, má povinnosť žiadosť posúdiť. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dublinská regulácia uvádza nasledovné: " Where a third-country national applies for asylum in an international transit area of an airport of a Member State, that Member State shall be responsible for examining the application. If no Member State can be designated on the basis of the criteria listed, the first Member State with which the asylum application was lodged will be responsible for examining it. (...) The Member State designated as responsible for the asylum application must take charge of the applicant and process the application ." Dátum zverejnenia analýzy: 06.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Dublinská regulácia


… keď sa týka tých cashových, 4 miliardy alebo za 4 miliardy dlhopisov štátnych sa predalo. To bol spôsob, ktorý sme realizovali aj my vtedy, keď bola nutná potreba nejakých v úvodzovkách cash peňazí.

Slovenská vláda si začiatkom mája požičala predajom dlhopisov na trhoch 4 miliardy eur. Ešte v apríli si požičala (ďalšie) 3 miliardy. Peniaze chce štát použiť najmä na krytie výdavkov spojených s pandémiou koronavírusu. Rovnaký spôsob získania peňazí použila aj vláda Roberta Fica v čase finančnej krízy. V roku 2008 si Slovensko požičalo 52,591 miliardy slovenských korún (1,753 miliardy eur). V roku 2009 predaj dlhopisov priniesol do štátnej pokladnice 4,2 miliardy eur. Tvrdenie Jána Richtera hodnotíme ako pravdivé.

požičala dlhopisov požičala chce 2008 2009


Nie je pravda, že my len pasívne zrážame opätky, čo prichádza z Bruselu. Tlačili sme na to a presadilo sa to, že je tam už účasť súkromného sektora

Súkromný sektor sa skutočne bude podieľať na riešení dlhovej krízy pri pomoci Grécku. TASR : "Privátny sektor sa bude významným spôsobom zúčastňovať na riešení problémov v Grécku, a to v čistom vyjadrení do roku 2019 sumou 106 miliárd eur. Účasť súkromného sektora je potvrdená dobrovoľnou účasťou významných bánk Európy. Výška tejto účasti je v podstate v rovnováhe s účasťou a pomocou verejného sektora spolu s MMF do roku 2019," povedala Radičová a spresnila, že súkromný sektor sa bude podieľať na riešení dlhov krízy takmer v rovnakej miere ako sektor verejný. V oficiálnom stanovisku Európskej rady sa uvádza, že súkromný sektor sa rozhodol na dobrovoľnej báze prispieť k udržateľnosti celkovej stability v Grécku, pričom čistý príspevok súkromných subjektov bude 37 miliárd eur iba v prípade zvýšenia kvality úverových zdrojov v období rokov 2011-14. Súkromní investori navyše zaplatia sumu 12,6 miliardy eur na spätné odkúpenie dlhov, čím sa v tomto období príspevok súkromného sektora zaokrúhli na sumu 50 miliárd eur. V dlhšom časovom výhľade, do roku 2019, ako uviedla aj slovenská premiérka, bude celkový príspevok súkromných subjektov v spomínanej výške 106 miliárd eur. Účasť súkromného sektora v rámci ESF sa spomína v zmluve v kapitole 4, článok 12, odstavec 2 (s.25): Forma adekvátnej a proporčnej účasti súkromného sektora by mala byť vyhľadávaná na základe osobitného preskúmania každého prípadu osobitne tam, kde je členovi ESM poskytnutá finančná pomoc ná základe praxe IMF. Povaha a rozsah tejto pomoci bude závisieť od výsledkov analýzy udržateľnosti dlhu a mala by kalkulovať s rizikom šírenia nákazy a prípadnych efektov preliata na ostatné členské štáty Európskej únie a tretích krajín. (An adequate and proportionate form of private-sector involvement shall be sought on a case-by-case basis where financial assistance is received by an ESM Member, in line with IMF practice. The nature and the extent of this involvement shall depend on the outcome of a debt sustainability analysis and shall take due account of the risk of contagion and potential spill-over effects on other Member States of the European Union and third countries.) V dočasnom eurovale táto účasť zakotvená nie je. Slová "privat sector" sa v dodatku ako ani v zmluve ESFS nenachádzajú, má byť ale súčasťou druhej pôžičky Grécku. O miere, úžitku a (ne)výhodnosti účasti súkromného sektora píše viac napr. ekonomický analytik Michal Lehuta v Trende . To, že SDKU tlačilo na účasť súkromného sektora na riešení dlhovej krízy v Grécku sa nám podarilo potvrdiť len nepriamo, prostredníctvom blogu I. Štefanca : "Tu chcem podotknúť, že Slovensko dlhodobo presadzuje ako podmienku pomoci okrem účasti súkromného sektora aj záruky od žiadajúcej krajiny."

TASR
zmluve
zmluve ESFS
Trende
I. Štefanca


Dokonca referendum urobili o tom SaS, že teda mali by sa kupovať nejaké lacné autá a nemali by sa politici vyvážať v drahých limuzínach. Sadli do tých drahých limuzín. Dobre tvrdili:"Boli nakúpené!" Ale ako je možné, že súčasné ministerstva nakupujú drahé limuzíny. Dozvedáme sa dokonca, že nevýhodne. Ministerstvo dopravy oproti ministerstvu zahraničných vecí.

V referende , ktoré sa uskutočnilo 18. septembra 2010, sa ľudia mohli vyjadriť k šiestim otázkam. Medzi týmito otázkami bola aj: " Súhlasíte s tým, aby Národná rada Slovenskej republiky zákonom ustanovila, že orgány verejnej moci môžu obstarávať osobné motorové vozidlá s obstarávacou cenou maximálne 40 tisíc eur?" Referendum sa uskutočnilo predovšetkým na podnet strany SaS a bolo neúspešné kvôli nízkej volebnej účasti.

Rovnako má M. Maďarič pravdu, keď tvrdí, že členovia vládnej koalície používajú drahé limuzíny. Pravda je však taká, že tento vozový park bol zakúpený ešte počas vlády R. Fica. Rovnako sa R. Sulík už dávnejšie v rozhovore pre Web noviny vyjadril, že používa Mercedes 500 L, ktorý asi trojnásobne prevyšuje čiastku 40 tisíc eur. Podľa neho ale nemalo zmysel začať s obmenou súčasného vozového parku, keďže súčasný vozový park je ešte pomerne nový, navyše muselo by sa znovu minúť 40 tisíc eur na nové auto. Do tohto momentu má M. Maďarič ešte stále pravdu.

Avšak denník Pravda uvádza, že autá (osem nových limuzín Škoda Superb v najdrahšej verzii, pozn.), ktoré nakúpilo ministerstvo dopravy, vyšli na čiastku 318 000 eur. Z toho logicky vychádza, že za jedno auto rezort dopravy zaplatil takmer 40 000 eur (čo je v súlade s otázkou referenda ohľadom podmienky o stanovení maximálnej ceny vozidiel, pozn.). Denník síce ďalej informuje, že rovnaký typ áut nakúpilo aj ministerstvo zahraničných vecí. To však nezakúpilo limuzíny Škoda Superb v najdrahšej verzii (jedno vozidlo vyšlo na 23 000 eur, pozn.) a preto na každom jednom zakúpenom aute ušetril rezort zahraničia takmer 17 000 eur. Z tohto dôvodu hodnotíme Maďaričovo tvrdenie ako zavádzajúce.

referende
podnet strany SaS
neúspešné
zakúpený
Web noviny
Pravda


Pozrite, keď bol návrh, keď sa odvolával premiér Fico, prišiel návrh v roku 2008, aby hlasovanie o dôvere nebolo verejné, ale tajné. Všetci poslanci Smeru boli vtedy proti.

Návrh na hlasovanie o vyhlásení nedôvery vláde R. Fica predložila opozícia v januári 2008. Tajné hlasovanie o nedôvere navrhol P. Csáky. Všetci poslanci SMERu hlasovali proti tajnému hlasovaniu okrem dvoch (Zala, Varga), ktorí sú vedení ako neprítomní.

Návrh nedôvery navrhol hlasovali


Ja som veľmi skoro, to znamená, ešte tu nedeľu po prvom kole, jasne povedal, že podporujeme pána Maňku. To nebolo odporúčanie, to bolo moje slovo ako predsedu, podporujeme v boji s extrémizmom. Potoml som to o myslím 7 lebo 10 dní jasne, zopakoval.

Je pravdou, že P. Frešo vyjadril podporu po prvom kole volieb VÚC 2013 Maňkovi. TASR , 20. novembra 2013: "Predseda SDKÚ-DS Pavol Frešo by v Banskobystrickom kraji volil za predsedu kraja Vladimíra Maňku (Smer-SD). "Pár minút potom, ako bol známy výsledok, nebol pre mňa problém povedať, postavíme sa proti extrémizmu a keby som bol v Banskej Bystrici, podporujem pána Maňku . Ešte v tú nedeľu som povedal, že podporujem pána Maňku , lebo som si istý, že extrémizmu sa treba postaviť, keď tam chceme mať demokraciu. Toto je aj môj postoj teraz," vyhlásil na dnešnej tlačovej konferencii v Národnej rade SR." Frešo sa aj po výsledku volieb 24. novembra pre denník SME vyjadril, že podporoval Kotlebu od prvého dňa po prvom kole. "Rozhodlo o víťazstve Kotlebu, že krajské predsedníctvo SDKÚ nepodporilo jeho protikandidáta zo Smeru Maňku? „ Ako predseda SDKÚ som od prvej minúty po prvom kole hovoril, že podporujem pána Maňku a dal by som mu hlas, keby som žil v Banskej Bystrici . Tam je to vecou všetkých demokratických strán, aby sa s tým vyrovnali.“ Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR SME


ďalším opatrením je takzvaný medzitrh práce alebo súbeh práce a dávky. Ak ste boli dlhodobo nezamestnaní a zamestnáte sa, tak 6 mesiacov máte 120 eur a ďalších 6 mesiacov 60 eur ešte k výplate.

NR SR schválila 15. októbra 2014 novelu zákona o pomoci v hmotnej núdzi, ktorá sa stane účinnou od 1. januára 2015. Táto novela zaviedla súbeh príjmu z práce a poberania dávok v hmotnej núdzi. Ak si dlhodobo nezamestnaní občania nájdu prácu, prvých 6 mesiacov dostanú navyše k výplate 126,14 eura a ďalších 6 mesiacov 63,07 eura. Kažimír vo svojom výroku uvádza zaokrúhlené čísla, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf SME


Ruská federácia dnes podľa prepočtov, ale relevantných, dostáva dennodenne zaplatenú faktúru zo západnej Európy za dodávky energonosičov vo výške jednej miliardy.

Európa platí Rusku za plyn, ropu a uhlie spolu denne 1 miliardu dolárov, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Veľká časť Európy je aj v súčasnej dobe závislá od dodávok energií (ropy, zemného plynu a uhlia) z Ruskej federácie. Európska Únia sa zaujíma o zníženie tejto závislosti - možným riešeniami sú investície do alternatívnych zdrojov energií, zvýšenie dodávok energonosičov z iných krajín a zavádzanie sankcií voči Rusku (napríklad aj na zníženie schopnosti Ruska ťažiť tieto energonosiče).

Napriek vojne na Ukrajine sa okamžité odstrihnutie od Ruska javí ako nereálne. To má za následok denné platby z Európy do Ruska v hodnote jednej miliardy dolárov za rôzne energonosiče. Od začiatku vojny Európa Rusku zaplatila celkovo 35 miliárd eur za energonosiče, zatiaľ čo Ukrajine poskytla pomoc vo výške jednej miliardy eur (údaje z 6. apríla 2022). Len za plyn platí Európa stovky milióny eur denne - pričom podľa údajov z 5. apríla, dodávky a platby boli podobné úrovniam spred vojny. Podľa Beyond Coal platia európske krajiny Rusku od začiatku vojny v priemere 700 miliónov eur denne.

zníženie
energonosičov
zníženie schopnosti
platby
35 miliárd eur
stovky milióny eur
Beyond Coal


...napríklad v KIA teraz pristúpili o navýšenie miezd o 10%, čo v minulosti nebývalo.

27. marca 2017 podpísali zástupcovia zamestnancov žilinskej automobilky KIA MOTORS SLOVAKIA so zástupcami zamestnávateľa Dodatok č. 3 podnikovej Kolektívnej zmluvy, platnej na roky 2015 až 2019 na základe ktorého sa zamestnanecké platy zvýšili v priemere o 9,92 p.b. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. 20. marca odbory vyhlásili štrajkovú pohotovosť po tom, čo zamestnanci odmietli rast platov o čiastku navrhnutú štátom zvolenou sprostredkovateľkou (robotníci 5,5%, administratívni pracovníci 3,5%). Požadovali nárast platov robotníkov o 10% a administratívnych pracovníkov o 7%. Podľa vyjadrenia predsedu Výboru Základnej organizácie OZ KOVO KIA Žilina, Miroslav Chládek: " V porovnaní s našim deklarovaným cieľom - navýšiť tarifné mzdy výrobných zamestnancov o 10% - dohodnuté navýšenie o 75 eur predstavuje u zamestnancov v najnižšej tarifnej triede 1A navýšenie o 11,05%, a pre približne 1300 zamestnancov v triede 1D čiastka 75 eur predstavuje navýšenie o 8,8%. Dosiahnuté navýšenie základných miezd predstavuje pre zamestnancov rast, zodpovedajúci posunu zamestnancov v tarifnej tabuľke smerom hore. " Ďalšie dohodnuté navýšenie základných miezd bude pre zamestnancov, pracujúcich v nočných pracovných zmenách, zabezpečené zvýšením príplatku za prácu v noci o 0,36 eur/hodinu. Miroslav Chládek dopĺňa: "Priemerný mesačný dopad na mzdy zamestnancov v prvej úrovni tarifnej tabuľky tak bude celkovo o viac ako 115 eur. Všetky ostatné zložky mzdy, vrátane príplatkov a motivačného či produkčného bonusu, zostávajú naďalej v platnosti ." Ide o historicky najvyšší nárast odmeňovania v existencii závodu pri Žiline. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

štrajkovú pohotovosť
vyjadrenia
dohodnuté


...napríklad v anglosaskom práve sú trusty, kde nie ste oficiálne ten, kto to vlastní, ale všetky peniaze zo stanov spoločnosti musia nakoniec ísť vám, tie zisky. ...Kde je jasné určené, kto bude profitovať, všetky zisky z tej firmy komu idú.

Miroslav Beblavý zrejme hovorí o v anglosaskom práve osobách označovaných ako "trustee" a "beneficiary" . Prvý z nich - trustee má na starosti spravovanie majetku trustu a oficiálne ho vlastní, všetky zisky a výnosy však idú osobe označovanej ako beneficiary . Výrok na základe tejto skutočnosti hodnotíme ako pravdivý.

zisky a výnosy


Získavať prax, absolventská prax to je jeden z nástrojov tej takzvanej aktívnej politiky trhu práce. Tak tam absolventi na tejto praxi majú dnes o tretinu menší príjem z tejto praxe.

Od 1. mája predstavuje mesačná odmena za absolventskú prax 65% zo životného minima. V súčasnosti mesačná odmena za absolventskú prax je výške 126,5 eur. Suma životného minima sa každoročne mení k 1. júlu daného roka. Od 1. júla 2013 je výška životného minima 194,6 eur . Do 1. mája 2013 bola táto mesačná odmena na absolventskú prax vo 100% výške životného minima. Novela zákona o službách zamestnanosti znížila túto odmenu na 65% zo sumy životného minima. Odmena za absolventskú prax sa tak skutočne znížila o jednu tretinu.

absolventskú prax
194,6 eur
finance.sk
novela


Hovoríme o referende o vstupe do Európskej únie. A to bolo vtedy, kedy 2 hodiny približne pred koncom alebo pred uzavretím volebných miestnosti bola účasť okolo 48 % a potom bola 50,8. Za 2 hodiny muselo prísť x 1000, desiatky tisíc ľudí na to, aby to dobre dopadlo a vtedy sa o tom chvíľu písalo.

Vo výroku Robert Kaliňák prakticky zopakoval slová Ivana Gašparoviča spred 20 rokov. Keďže ani vtedy ani dnes neboli okrem špekulácií predložené žiadne dôkazy o údajnej manipulácii a jediným argumentom sú hrubé odhady o priebežnej účasti, ktoré navyše nedokazujú nereálnosť finálnej účasti, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Dvojdňové referendum o vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie sa konalo v piatok a sobotu 16. a 17. mája 2003. Jednalo sa o jediné platné referendum spomedzi deviatich v histórií samostatnosti Slovenska. Na to, aby bolo referendum platné, musí podľa Ústavy SR prísť k hlasovaniu nadpolovičná väčšina oprávnených voličov. Referenda o vstupe do EÚ sa zúčastnilo 52,15 % všetkých oprávnených voličov, z nich sa drvivá väčšina (92,46 %) vyslovila za vstup do EÚ.

Úspech referenda nebol dopredu jasný, a to aj napriek tomu, že vstup do EÚ podporovali prakticky všetky politické strany. V prieskumoch verejnej mienky sa určite plánovalo zúčastniť ( .rtf , str. 8) v mesiacoch pred hlasovaním okolo 42 % voličov. Až v máji 2023 toto číslo vyskočilo nad 47 %. Stále tu však bola významná časť populácie (20-30 %), ktorí na otázku, či sa zúčastnia, odpovedali „skôr áno.“ Navyše tu ešte bolo okolo 10 % nerozhodnutých. Z dovtedajších volebných skúseností sa však dalo počítať primárne len s tými, ktorí si svojou účasťou boli istí.

Aj preto sa viacerí politici obávali o dostatočnú účasť, čo priznali neskôr aj vtedajší premiér Dzurinda , či vtedajší minister zahraničných vecí Eduard Kukan . Po medializovaných informáciách z piatkového večera, že sa účasť doposiaľ pohybovala medzi 15-28 % voličov, sa uskutočnilo stretnutie predsedov politických strán, ktorí následne podporili cez médiá účasť na referende. Traja najvyšší ústavní činitelia, prezident Schuster, premiér Dzurinda, a predseda parlamentu Hrušovský, vyzvali, napriek moratóriu, k účasti aj počas sobotného volebného dňa. Počas dopoludnia v sobotu priebežné odhady účasti vyskočili nad 40 %. Aj dve hodiny pred zatvorením miestností však hovorili len o 48,4 % účasti.

V tej dobe sa však jednalo len o hrubé neoficiálne odhady priebežnej účasti. Podľa vtedajšieho znenia zákona nesmeli referendové komisie a pracovníci odborných sumarizačných útvarov poskytovať informácie o priebehu a čiastkových výsledkoch hlasovania až do podpísania zápisnice o výsledku hlasovania, teda do spočítania hlasov po zatvorení volebných miestností.

Niekoľko dní po konaní referenda predseda mimoparlamentnej strany HZD Ivan Gašparovič, ktorý v tom čase ohlasoval svoju kandidatúru na prezidenta, pripustil možnosť manipulácie s výsledkami referenda. Poukázal pritom práve na situáciu s priebežnou volebnou účasťou, kedy mali chýbať ešte dve percentá voličov dve hodiny pred uzavretím miestností, a to pri údajne nízkej popoludňajšej účasti. Robert Kaliňák vo svojom výroku len reprodukoval Gašparovičove slová spred 20 rokov.

Akúkoľvek manipuláciu kategoricky odmietol vtedajší šéf Štatistického úradu SR Peter Mach. Podľa neho fakt, že vo volebných komisiách sedeli a výsledky kontrolovali zástupcovia všetkých politických strán, vylučuje manipuláciu. V súčasnosti navyše Mach hovorí , že argumentácia priebežnou účasťou je nedostatočná na spochybnenie výsledkov, keďže zverejňovanie priebežnej účasti vtedy zákon zakazoval a jednalo sa len o hrubé neoficiálne odhady s časovým odstupom od aktuálneho stavu.

Aj ak by však boli tieto údaje správne, nedokazujú nereálnosť konečnej účasti. Priemerne hlasovalo 3,7 percenta voličov každú hodinu počas otvorenia volebných miestností – za dve hodiny teda priemerne odhlasovalo vyše sedem percent voličov. Ak by aj bola volebná účasť v posledných hodinách podpriemerná, nie je dôvod predpokladať, že za posledné 2 hodiny nemohla dosiahuť dodatočné štyri percentá. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

konalo Jednalo musí zúčastnilo vyslovila podporovali .rtf počítať Dzurinda Kukan podporili odhady ohlasoval pripustil odmietol hovorí hlasovalo


Zaviedli sme jednoduché vykazovanie do 170 tisíc eur mesačne, ročne príjmu, 170 tisíc ročne, to je päť miliónov korún, čiže tam sa zmestia skoro všetci živnostníci.

"Fyzické osoby využívajú možnosť vedenia daňovej evidencie v zmysle § 6 ods. 14 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov,“ uviedol pre HN hovorca Daňového riaditeľstva Miroslav Dobák. Zákon pritom presne určuje, kto ju vlastne môže viesť - fyzická osoba podnikateľ, ktorý nemá zamestnancov, a jeho ročný príjem nepresiahol 170-tisíc eur. Musí však vykazovať skutočné výdavky, to znamená, že nesmie využívať možnosť paušálnych výdavkov.

HN


No a preto som sa rozhodla v rozpočte nechať nedotknuté 3.000.000 EUR. Tieto 3.000.000 EUR, to sú peniaze, ktoré naše organizácie mohli dostať na tzv. prioritné projekty. Prioritné projekty to je niečo, čo dostávajú organizácie nad rámec rozpočtu, tieto peniaze som stopla, nechala som pani ministerke.

Ministerstvo kultúry pre portál Demagóg.SK potvrdilo, že bývalá ministerka Ľubica Laššáková nechala po svojom odchode v rozpočte na tzv. prioritné projekty 3 milióny eur. V rozpočte ministerstva je pre rok 2020 na takéto projekty, ktoré sú doplnkom k bežnému rozpočtu, vyčlenených 5 750 000 eur. Tvrdenie Ľubice Laššákovej hodnotíme ako pravdivé.

rozpočte sú


Pozrime sa trebárs napríklad do Českej republiky, čo sa tam rozvírilo. Jednej aj druhej strane robí kampaň nejaká americká agentúra, teda dúfam, že rozdielne, paradox by bol, keby tá istá, keby tá istá...

Podľa portálu novinky.cz pre ODS pracuje marketingový stratég republikánov z USA Arthur Finkelstein, ČSSD radí agentura PSB.

Podľa portálu novinky.cz


Sme nakoniec aj nezavetovali tú daň z ropy.

Strana Sloboda a Solidarita (SaS) sa skutočne rozhodla nevyužiť svoje koaličné právo veta pri schvaľovaní návrhu zdanenia mimoriadnych príjmov z ruskej ropy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Strana SaS hlasovala proti návrhu o zdanení ruskej ropy, nevyužila však právo veta, ktoré umožňuje zastaviť návrhy zákonov na úrovni vlády. Strana však nevylúčila vetovanie návrhu v parlamente.

O návrhu mali poslanci rokovať v skrátenom legislatívnom konaní. Hlasovať mali v utorok 24. mája, napokon sa však hlasovanie odložilo, keďže SaS predstavila nový návrh, ktorým by sa znížila spotrebná daň z ropných produktov.

nevyužiť návrhu hlasovala nevylúčila mali predstavila


My sme ešte neboli súčasťou reálne, že by sme mohli byť súčasťou vládnej moci.

Je pravdou, že OĽaNO doposiaľ nebolo reálnou súčasťou vládnej moci. Najskôr kandidovali štyria budúci jeho kandidáti za SaS v roku 2010. Po vzniku strany OĽaNO v roku 2011 sa dostala strana do parlamentu, avšak strane Smer-SD sa podarilo vytvoriť po voľbách v roku 2012 jednofarebnú vládu. Obyčajní ľudia taktiež neboli súčasťou koaličnej rady počas vlády Ivety Radičovej. Matovičovi bol umožnený prístup až po jeho vylúčení z SaS. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V parlamentných voľbách v roku 2010 sa kandidáti budúceho OĽaNO do parlamentu dostali na kandidátke strany Sloboda a Solidarita. Štyria kandidáti OĽaNO kandidovali na jej posledných miestach: 147. Jozef Viskupič (24 353 hlasov), 148. Martin Fecko (26 185 hlasov), 149. Erika Jurinová (29 210 hlasov) a na 150. mieste Igor Matovič (38 429 hlasov). Všetci štyria kandidáti sa prekrúžkovali do parlamentu. Spolu získali 118 177 preferenčných hlasov. ( slovenska-politika.sk )

slovenska-politika.sk
vznikla
jednofarebnú
neboli
koaličnej rady
začal
odmietalo
umožnené


Viete dobre, že väčšina úradníkov na všetkých úradoch, rezortoch, štátnych podnikoch, pracuje vlastne už niekoľko rokov. To je, tam sa menia ľudia iba na kľúčových riadiacich pozíciách. Títo ľudia na tých úradoch pracujú desiatky rokov počas viacerých vlád...

Dlhoročná fluktuácia v štátnych inštitúciách je v jednotkách percent. Po voľbách sa však zvyšuje - a to práve pri riadiacich pracovníkoch. So zmenou vlády príde aspoň tretina z nich o miesta. Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako pravdivé. Fluktuácia zamestnancov Útvar hodnota za peniaze zistil , že „ v roku 2016 fluktuácia v celom štátnom sektore zostala stabilná ( 6 % ročne). Na úradoch ministerstiev však dosiahla 14 %, kým v nasledujúcich dvoch rokoch klesla v priemere na 9 %”. Útvar v minulosti skúmal aj podiel odstupného na celkových kompenzáciách zamestnancov ministerstiev. Odstupné je dobrým merateľom fluktuácie, keďže sa nevypláca pri dobrovoľnom odchode. Na ministerstve kultúry - rezorte s najväčšou fluktuáciou - dosiahol v roku 2010 tento podiel 3,1% a v roku 2012 2,7%. Vysoký podiel odstupného v roku 2010 dosahovalo aj Ministerstvo práce (2,5%), Ministerstvo pôdohospodárstva (2%) či Ministerstvo zdravotníctva (2%). Priemer všetkých ministerstiev medzi rokmi 2009-2018 je 0,1%. Výmeny v riadiacich funkciách Pri väčšine ministerstiev platí, že nová vláda po voľbách vymení aspoň tretinu vedúcich zamestnancov. Na Ministerstve kultúry sa však po nástupe vlády Ivety Radičovej vymenilo 56% vedúcich pracovníkov. Počas druhej Ficovej vlády zmeny pokračovali - o miesta prišlo 59% riadiacich pracovníkov.

zistil 6 skúmal tretinu


Znížili sme takzvané sekundárne prevozy (...) Dnes cez 99 % sa tieto prípady dovezú do nemocníc, kde mu vedia poskytnúť konečnú liečbu.

Kým bol Tomáš Drucker ministrom zdravotníctva, znížili sa tzv. sekundárne prevozy pacientov medzi nemocnicami, čo výrazne odľahčilo systém a pacientom pomohlo. Či sa však dnes takmer všetky prípady prevezú priamo do vhodnej nemocnice, z verejných zdrojov ľahko zistiteľné nie je. Operačnému stredisku záchrannej služby by to trvalo týždne. Tvrdenie Tomáša Druckera preto považujeme za neoveriteľné. Tomáš Drucker bol ministrom zdravotníctva od marca 2016 do marca 2018. Od jesene 2017 sú záchranky na Slovensku vybavené mobilnou aplikáciou STEMI, ktorá skracuje čas prevozu pacientov s cievnou príhodou či infarktom na špecializované pracoviská. Podľa údaju z webstránky aplikácie táto znížila tzv. sekundárne výjazdy - teda zbytočné prevozy medzi nemocnicami - takýchto pacientov o 62,4 %. Hovorkyňa Operačného strediska Záchrannej zdravotnej služby Alena Krčová pre portál Demagóg.SK uviedla, že „ vďaka (aplikácii) môže posádka ZZS priamo konzultovať stav pacienta s vyšším pracoviskom a urýchli sa tak proces odovzdania pacienta do toho správneho zdravotníckeho zariadenia, kde mu dajú ako sám uvádza konečnú liečbu a naozaj netreba pacienta prevážať hore-dolu.” Krčová uviedla, že pre presný údaj by museli vyťahovať tisíce údajov zo systému a každý jeden preveriť, v zásade je však podľa nej tvrdenie pravdivé.

bol sú údaju


A ja som to povedal a to som si nie istý, či tu alebo v nejakej inej televízii, aj že v prípade župných volieb by som bol býval odišiel. Keby som sa nestal županom, tak samozrejme odchádzam.

Frešo sa v decembri 2014 vyjadril, že ak SDKÚ-DS nebude v nadchádzajúcich parlamentných voľbách úspešná, tak odstúpi z postu predsedu. Nepodarilo sa nám však nájsť žiadne podobné vyjadrenie z obdobia pred voľbami do VÚC, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa TASR (28. decembra 2014): "Frešo pripomenul svoje slová, že ak nebude strana úspešná v akýchkoľvek voľbách, je ochotný odísť. Ale ak sú voľby v poriadku, tak v prípade vnútrostraníckych intríg treba pozbierať dostatočný počet hlasov, čo sa mojim konkurentom napriek obrovskej snahe nepodarilo. V ďalšom období musí dať SDKÚ-DS zrozumiteľnú ponuku a zrozumiteľné tváre, aby sme sa uchádzali o dôveru voličov v roku 2016." Pred voľbami do VÚC v roku 2013, v ktorých Frešo kandidoval na župana Bratislavského samosprávneho kraja sa ho denník SME opýtal , či plánuje v prípade neúspechu odstúpiť z postu predsedu SDKÚ-DS. Frešo odpovedal nasledovne: „Nerozmýšľam nad tým, aké scenáre budú potom, čo budem neúspešný. Venujem sa tomu, aby som úspešný bol. To je skôr téma pre politológov alebo pre ľudí, ktorí sa nevenujú voľbám.“ Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR opýtal


Pán predseda Národnej rady musí, alebo mal by vypísať voľbu prezidenta. Pán predseda Národnej rady má a musí vypísať voľby do samospráv. Má a musí vypísať voľby do regionálnych samospráv. A teraz si predstavte, tak isto nerieši, neni tam v ústave napísané, musí. Ale sú napísané funkčné lehoty. A funkčné obdobia jednotlivých ústavných činiteľov. A generálny prokurátor a generálna prokuratúra je súčasťou Ústavy Slovenskej republiky.

V čl. 30 Ústavy SR, odst. 2 je napísané: "(2) Voľby sa musia konať v lehotách nepresahujúcich pravidelné volebné obdobie ustanovené zákonom." A keďže podľa čl. 89, odst. 2 stanovuje : "Predseda Národnej rady Slovenskej republiky a) zvoláva a riadi schôdze Národnej rady Slovenskej republiky, b) podpisuje ústavu, ústavné zákony a zákony, c) prijíma sľub poslancov Národnej rady Slovenskej republiky, d) vyhlasuje voľby do Národnej rady Slovenskej republiky, voľbu prezidenta Slovenskej republiky a voľby do orgánov územnej samosprávy, e) vyhlasuje ľudové hlasovanie o odvolaní prezidenta Slovenskej republiky. f) vykonáva ďalšie úlohy, ak tak ustanoví zákon." Predseda NR SR na základe Zákona č. 350/1996 Z.z vyhlasuje voľby GP. Volebné obdobie GP je sedem rokov. Zákon však nehovorí, čo v prípade ak voľby, ktoré predseda NR SR vyhlásil vo funkčnej lehote GP, neboli úspešné.

V čl. 30 Ústavy SR, odst. 2
čl. 89, odst. 2 stanovuje
Zákona č. 350/1996 Z.z


... Turecko (...) na jeho území je tri milióny utečencov ...

Podľa oficiálných údajov UN Refugees agency sa v tomto období nachádza v Turecku 2 744 915 sýrskych utečencov. Iný údaj, pre rok 2015. hovorí o celkovom počte utečencov na území Turecka- 2 754 540. Údaje sa teda približujú počtu 3 milióny, ktorý udáva Korčok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

oficiálných údajov
celkovom


(...) si dovolia 3 000 ľudí prísť na Námestie SNP v piatok po piatej (...)

V piatok 18. marca sa na Námestí SNP uskutočnil protest proti novej vláde. Podľa rôznych sa údajov sa tohoto protestu zúčastnili stovky, " viac ako tisíc " ľudí či vyše dva tisíce, čo by už bolo možné považovať za blízke Matovičovmu údaju. Zdroj jednotlivých odhadov nepoznáme, a preto je iba ťažko hovoriť o konkrétnych číslach. Vzhľadom na to, že sa dostupné odhady od seba značne líšia výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

" Viac ako tisíc ľudí prišlo dnes na bratislavské Námestie SNP odkázať vznikajúcej vláde, že ju bude sledovať. Na pódiu sa počas hodinového podujatia striedali opoziční politici aj umelci, ktorí prečítali vyhlásenie k súčasnej politickej situácii.

Politici kritiku smerovali najmä na adresu Mostu-Híd a Siete a umelci najmä na skutočnosť, že do parlamentu sa dostala aj ĽSNS Mariana Kotlebu. "

Denníka N
SME
Nový Čas
Webnoviny


TEST: Pomôžem si politológom Andrew Heywoodom, britským politológom, ktorý povedal a myslím, že to absolútne platí aj pre slovenskú Ústavu, že ústava je vždy cestou k zásadným politickým zmenám a usporiadaniu spoločnosti a o majestáte spoločnosti môžme hovoriť z rôznych uhlov pohľadu.


V zmysle Charty OSN, ak o tom neviete krajina, ktorá je napadnutá, tzn. Ukrajina, má právo zabezpečiť si dodávky zbraňových a obranných systémov na svoju obranu. Je to v zmysle medzinárodného práva.

Charta OSN dáva Ukrajine, ako napadnutému štátu, plné právo na obranu svojho územia, čo predpokladá aj dodávky zbraní.

Medzinárodné právo jasne hovorí, že napadnutá krajina má právo na sebaobranu. V Charte OSN v článku 51 sa píše: „Ak dôjde k ozbrojenému útoku proti členovi Organizácie Spojených národov, nijaké ustanovenie tejto Charty neprekáža prirodzenému právu na individuálnu alebo kolektívnu sebaobranu, kým Bezpečnostná rada neurobí potrebné opatrenia na zachovanie medzinárodného mieru a bezpečnosti…“ Výrok hodnotíme ako pravdivý.

článku 51


Je aj tretím krajom, ktorý najviac investuje do ciest.

Podľa zdroju, na ktorý sa Milan Belica odvoláva ( SME , 5.11.2013) má pravdu - Nitriansky kraj skutočne investuje do ciest tretiu najvyššiu sumu spomedzi krajov na Slovensku - hneď po Banskobystrickom a Prešovskom. Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


Ak by bola pravda, čo hovorí pán minister, že ide najmä o zmenu, tak by sme to videli na zamestnanosti na zamestnancoch, ale nevidíme to, vidíme, že naozaj tá nezamestnanosť stúpa a zamestnanosť medzikvartálne klesla po očistení, ako to ukázal aj Štatistický úrad.

Poslanec Beblavý sa zrejme odvoláva na správu Štatistického úradu zo 14. februára 2013, ktorá hovorí, že "celková zamestnanosť v referenčnom období (4. štvrťrok 2012 - pozn. demagog.sk) dosiahla 2 194,7 tis. osôb. V porovnaní s rovnakým obdobím roka 2011 klesla o 0,6 %. Po očistení o sezónne vplyvy sa celková zamestnanosť znížila oproti 4. štvrťroku 2011 o 0,5 % a oproti 3. štvrťroku 2012 o 0,4 %." Tvrdenie Miroslava Beblavého, že "zamestnanosť medzikvartálne klesla po očistení, ako to ukázal aj Štatistický úrad" , je teda pravdivé, Štatistický úrad zaznamenal medzikvartálny pokles o 0,4%. Najnovšie dáta z oblasti nezamestnanosti hodnotia vývoj v 3. kvartáli roku 2012, kedy dosiahla úroveň 13,7%. Údaje za posledný štvrťrok minulého roka ešte nie sú k dispozícii. Dostupné správy však naznačujú, že nezamestnanosť v SR skutočne stále rastie. Ako informovala agentúra SITA 13. februára 2013, nezamestnanosť v SR rástla aj v novembri a decembri roka 2012: "Na Slovensku sa však nezamestnanosť v decembri oproti novembru zvýšila, a to na 14,7 % z úrovne 14,5 %." Nakoľko zamestnanosť medzikvartálne preukázateľne klesala, a zamestnanosť stúpala, výrok poslanca Beblavého hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správu dáta


Hneď ten deň ako začal štrajk železničiarov, utekal váš minister spravodlivosti pán Lipšic na súd a vybavil do desiatich hodín zastavenie tohoto štrajku.

Podobný výrok sme už overovali v rámci relácie o 5 minút 12 (11. november 2012) a v relácii Na telo (19. jún 2011). Výroky Róberta Fica a Roberta Kaliňáka sme vtedy hodnotili ako neoveriteľné, pretože nie je možné dokázať, že v otázke rozhodovania súdu išlo o politickú objednávku zo strany vtedajšieho ministra Lipšica. Robert Fico podobný výrok teda používa opakovane, tento krát to však už prehnal s uvádzanými detailami. Súd štrajk ukončil až po troch dňoch od vypuknutia a nie po 10 hodinách a hneď v prvý deň. Výrok na základe tejto nezrovnalosti považujeme za nepravdivý.

o 5 minút 12
Na telo
31. janár 2003
Predkladateľom
uznesení
dovolil


Je to asi možno 25 ľudí, ktorí došli o štátne občianstvo.

Ku dňu 14. február 2011 stratilo slovenské občianstvo 32 ľudí, z toho najviac prijalo nemecké občianstvo.

stratilo


...to znenie a možno vám odcitovať z tohto znenia, ak budete mať záujem, o postavení veriteľov, hovorí jasne, že sa počíta s tým, že keď niektoré krajiny dokonca aj rozhodnutím súdu nezaplatia hneď (pomoc Grécku, pozn.), tak že potom zaplatiť budú musieť, ak bude záujem, môžem to odcitovať.

Vládny materiál k tomuto hovorí:

"V prípade, že Grécko požiada o konkrétny úver (Request for Funds) pred tým, než všetci veritelia potvrdia svoje záväzky, alebo ak sa niektorí veritelia stiahnu z konkrétnych úverov (z dôvodu vyšších nákladov súvisiacich s požičaním si finančných zdrojov pre Grécko, alebo rozhodnutím príslušného domáceho súdu o protiprávnosti poskytovania pomoci), príspevky jednotlivých veriteľov budú Európskou komisiou upravené tak, aby v prípade, že niektorý veriteľ neparticipoval v niektorom konkrétnom úvere (tranži), bola jeho časť záväzku pokrytá inými veriteľmi, a chýbajúci veriteľ svoju časť záväzku potom doplatil v neskorších tranžiach. V takomto prípade Európska komisia upraví členský príspevok veriteľov, ktorí poskytli úver namiesto tohto veriteľa."

Vládny materiál


...a preto som aj ja opakovane hovoril o niektorých opatreniach, ktoré už západná civilizácia zavádzajú, ako bolo zákaz výstavby minaretov, burky a ďalšie veci.

Je pravdou, že v západných krajinách (Francúzsko, Belgicko a Holandsko) je zákaz nosenia burky na verejnosti a vo Švajčiarsku sa referendom schválil zákaz výstavby minaretov. Výrok Andreja Danka hodnotíme ako pravdivý. Francúzsko bolo prvou európskou krajinou, ktorá zaviedla zákaz nosenia islamskej burky, či nikábu na verejnosti. Za jeho porušenie polícia už postihla desiatky žien, ani jeden prípad sa však nedostal pred súd. Už v roku 2004 zakázalo Francúzsko nosenie buriek na štátnych školách a od 11. apríla 2011 je v účinnosti zákon, ktorý zakazuje úplné zahalenie tváre na verejnosti. Za neuposlúchnutie zákazu musia ženy zaplatiť 150-eurovú pokutu a zúčastniť sa na reedukačných kurzoch. SITA , 11. apríla 2011: "V prípade jeho porušenia budú musieť ženy absolvovať špeciálny polročný "kurz", ktorý ich naučí "hodnotám francúzskeho občianstva", prípadne zaplatia pokutu 150 eur . Muž, ktorý ženu núti obliekať si na verejnosti burku alebo nikáb, môže ísť do väzenia a bude musieť zaplatiť pokutu až do výšky 30 000 eur. Zákon sa týka všetkých verejných priestorov vrátane škôl, kín, reštaurácií či obchodov. Vo Francúzsku žije najmenej 5 miliónov moslimov, čo je najviac v západnej Európe." Druhá európska krajina, ktorá zakázala nosenie moslimských buriek a nikábov, bolo Belgicko. Predpokladá sa, že v Belgicku nosí nikáb (šatka odhaľujúca na tvári len oči) a burku (šatka zahaľujúca celú tvár) len okolo 270 žien. Osobám, ktoré ho nebudú rešpektovať, hrozí pokuta 137,5 eura a sedemdňové väzenie. Holandská vláda takisto schválila návrh zákona, ktorý zakazuje verejné nosenie islamských buriek a ďalších odevov zahaľujúcich tvár, napríklad lyžiarskych masiek. TASR , 27. januára 2012: "Podľa agentúry AP bude mať tento krok do značnej miery len symbolický význam. Podľa odhadov žije totiž v Holandsku len zhruba 300 žien, ktoré nosia burky, a tie sa len zriedka objavia na verejnosti." V roku 2009 sa vo Švajčiarsku konalo referendum, pričom väčšina Švajčiarov sa vyjadrila za zákaz výstavby ďalších minaretov. Veže mešít, ktoré už v krajine stoja, však môžu zostať na svojom mieste. Reuters , 30. novembra 2009: "V sedemmiliónovom Švajčiarsku žije približne 400-tisíc moslimov. Väčšina z nich pochádza z Turecka, Albánska a Bosny. V krajine sú stovky mešít, no len štyri majú minarety. Je však zakázané používať ich na muezínske zvolávanie k modlitbám." Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

zakazuje SITA TASR Reuters


...Európska centrálna banka (...) vykupujú obrovské množstvo štátnych dlhopisov, čo vlastne vôbec nesmú...

Európska centrálna banka (ECB) v reakcii na finančnú krízu zmenila komunikačnú stratégiu poskytovaním signalizácie budúceho nastavenia politiky úrokových sadzieb ECB na základe výhľadu cenovej stability a prijala množstvo neštandardných opatrení menovej politiky. Medzi ne patria nákupy aktív a štátnych dlhopisov na sekundárnom trhu s cieľom zabezpečiť cenovú stabilitu a účinnosť transmisného mechanizmu menovej politiky. Zmluva o fungovaní Európskej únie, teda fakticky "euroústavy", však zakazuje ECB a národným centrálnym bankám priamy výkup dlhopisov a to z dôvodu, že by sa jednalo o financovanie verejného dlhu vytlačenými peniazmi ( Článok 123 ods.1). Avšak kupovať dlhopisy nepriamo (napríklad od investora, ktorý ho kúpil priamo od štátu) nie je explicitne zakázané. O tom, či takéto konanie je skutočne v rozpore s euroústavou rozhoduje v roku 2018 Európsky súdny dvor. Keďže v čase vyslovenia výroku ani jeho opätovného prehodnocovania nebol známy verdikt tohto súdu, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

ECB
dlhopisov
priamy
Článok 123
potvrdil
ECB
Operácie na voľnom trhu
Automatické operácie
Povinné minimálne rezervy
2015
Sulíka
kritiky
začala

https://demagog.sk/vyrok/Európska centrálna banka môže nakupovať štátne dlhopisy na sekundárnom trhu. Súdny dvor Európskej únie v pondelok rozhodol, že tzv. Program OMT, ktorý predstavila ECB v septembri 2012, je zlučiteľný s právom únie. O preskúmanie tohto prípadu požiadal Súdny dvor nemecký ústavný súd.


Ak to bude tak ako je dnes, že napríklad 59, iba 59 osôb v aktívnom veku zo sto na Slovensku má zamestnanie, tak je to oveľa menej než napríklad v Čechách, v Českej republike asi 65, ešte viac menej než v Rakúsku, kde je 72 a to celé znamená veľkú nerovnováhu medzi tým, čo potrebujeme pre napríklad verejné financie, pre reálny rozvoj, a na druhej strane ako zodpovednosť štátu alebo systému za tých, ktorí nemôžu pracovať alebo už nemôžu, hendikepovaní a podobne.

Nepodarilo sa nám nájsť aktuálne štatistiky, nakoľko eurostat , svetová banka aj OECD na svojich stránkach uvádzajú údaje iba po rok 2010.

eurostat
svetová banka
OECD


Pani prezidentka (za to, že) má viac odporcov, ako má podporovateľov, (si môže sama).

Prezidentke Zuzane Čaputovej viac ľudí neverí ako verí, stále je však najdôveryhodnejšou političkou resp. jednou z dvoch najdôveryhodnejších. Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako ešte pravdivé. Jeho vysvetlenie, že prezidentka si za čísla dôveryhodnosti môže sama, považujeme za hodnotenie, preto sa ho náš fact-check netýka.

Podľa prieskumu zo začiatku mája vyslovilo prezidentke Zuzane Čaputovej dôveru 40 % respondentov, zvyšných 60 % opýtaných prezidentke nedôveruje. Aj napriek takto nízkej dôveryhodnosti sa stala v tomto prieskume najdôveryhodnejším politikom na Slovensku. V minulosti dosahovala dôveryhodnosť prezidentky aj 66 %.

Roberta Fico v tom istom prieskume dosiahol dôveryhodnosť 33 % opýtaných, nedôveruje mu 66 % ľudí.

Pre kontext treba dodať, že prezidentka Čaputová dlhodobo čelí klamlivým útokom predstaviteľov Smeru-SSD, najmä Roberta Fica. Ten o nej hovorí ako o americkej agentke či Sorošovom dieťati. Prezidentka pritom už vyhrala súd s poslancom Smeru-SSD Ľubošom Blahom, ktorý nevedel dokázať, že by bola americkou agentkou či pod vplyvom iných mocností.

prieskumu prieskume hovorí vyhrala

http://Zuzana Čaputová už vyhrala súd s poslancom Smeru Ľubošom Blahom, podľa rozhodnutia súdu nemá dôkazy, že by bola americkou agentkou a pod vplyvom cudzích mocností.


(Daniel Lipšic, pozn.) poukázal na to, že pani premiérka Radičová našla na Úrade vlády nejaký archívny dokument, ktorý na Úrad vlády bol doručený zo Slovenskej informačnej služby ešte za vlády Mikuláša Dzurindu … sa k pánovi Dzurindovi dostala informácia, že pán Lipšic ho obvinil, že tú informáciu z SIS pán Dzurinda ešte keď bol premiér nejakým spôsobom schoval na Úrade vlády a nepostúpil tam, kde mal ... Neposunul polícii a tak ďalej. Čo nie je pravda, aj to zaznelo veľmi jednoznačne opakovane, že teda zo SIS prišla informácia na Úrad vlády, z Úradu vlády to bolo postúpené ešte Mikulášom Dzurindom ministrovi vnútra Padovi, on to potom postúpil policajným orgánom, lenže potom prišla prvá Ficova vláda a pán, pán neskorší policajný prezident Gašpar skartoval tieto materiály.

Daniel Lipšic upozornil v roku 2012 na to, ako premiérka Radičová našla na Úrade vlády dokument z roku 2006 a postúpila ho polícii. Mikuláš Dzurinda reagoval na Lipšicove slová ako na obvinenie. Podľa zverejnených informácií putoval záznam o odpočúvaní Gorila v roku 2006 z SIS premiérovi a ministrovi vnútra, ktorý ho posunul polícii. Počas prvej vlády Roberta Fica bol tento záznam na Úrade boja proti korupcii skartovaný. Výrok Gábora Grendela preto hodnotíme ako ešte pravdivý. Minister vnútra Daniel Lipšic v roku 2012 uviedol , že vtedajšia premiérka Iveta Radičová našla v archíve Úradu vlády informácie, ktoré v roku 2006 doručila Slovenská informačná služba (SIS) vtedajšiemu predsedovi vlády Mikulášovi Dzurindovi a ministrovi vnútra Martinovi Padovi. Mali sa týkať kauzy Gorila. Mikuláš Dzurinda označil Lipšicove slova za „podlosť”. „Nikdy som nedostával prepisy odposluchov, ale sem-tam som dostal súhrnnú správu o čomsi. (...) Maximálne som dostal osem strán, Gorila má 85 strán. Ako premiér som o Gorile nemal tušenia,” tvrdil. Martin Pado povedal , že „takéto informácie (som) postúpil policajnému prezidentovi, úradu boja proti korupcii a inšpekcii.” O spise Gorila ako pojme vraj netušil. DenníkN v roku 2017 napísal , že „Dzurinda ani Pado po prijatí správy neurobili nič, čo by uškodilo pokračovaniu práce SIS na akcii Gorila. Ak by chceli akciu sabotovať, mohli pritom využiť aj vplyv na šéfa SIS Ladislava Pittnera, ktorý bol tiež nominantom SDKÚ.” Noviny však konštatovali aj to, že minister Pado mohol políciu požiadať, aby prevzala odpočúvanie pod seba a začala vlastné vyšetrovanie - SIS totiž trestné konanie viesť nemôže. Tibor Gašpar v roku 2012 vysvetľoval , že „keď sme tú informáciu v roku 2006 dostali, tak sme zabezpečili, aby sa preveroval jej obsah. K tomu je archivovaný spis na Úrade boja proti korupcii.” Operatívne preverenie podľa Gašpara neskončilo otvorením trestného konania, ale vyhodnotím ako „konanie bez ďalšej realizácie.” Súhlas - počas prvej vlády Roberta Fica - so skartovaním dával ako riaditeľ Úradu boja proti korupcii, no materiály podľa neho pripravovala skartovacia komisia a v rámci nej „odborný garant” skartácie. Gašpar odmieta „účelové podsunutie, že som to urobil ja, tak že by som sa ráno zobudil a strčil to do skartovacieho stola.”

uviedol označil tvrdil. povedal napísal mohol vysvetľoval počas pripravovala odmieta


Ekonomický rast spojený s tým, že 2/3 populácie majú nižší príjem ako 500 eur, v Prešovskom kraji 80 % populácie má nižší príjem ako 500 eur.

Čísla o výške príjmov sa nám nájsť nepodarilo.


A tak isto sme zaviedli bankovú daň, ja si myslím, že takú, ktorá je ešte únosná. O jeden rok skoršie bude vyššia daň na tabakové výrobky a ja si myslím, že keď treba, tak treba aj tu šetriť. A dohromady tieto dane, okolo 70 mil. € donesú do štátnej kasy.

Podľa informácií, dostupných na sme.sk zo dňa 20. septembra 2011 , sa na vykrytie výpadku v štátnom rozpočte v roku 2012, spôsobenom nižším rastom ekonomiky, majú použiť aj peniaze, získané vďaka vyššej dani na cigarety, ktorá prinesie do štátneho rozpočtu 29 miliónov eur, a bankovej dani, ktorá prinesie do štátneho rozpočtu 41 miliónov eur. Spolu tieto dane predstavujú 70 miliónov eur, Béla Bugár teda hovoril pravdu.

sme.sk zo dňa 20. septembra 2011


HDP Bratislavského samosprávneho kraja je vyššie ako je priemer EÚ

Bratislavský kraj je nad priemerom EÚ 28. Údaje Eurostat sú z roku 2010. V roku 2010 bol HDP na obyvateľa v BSK 176 percent priemeru EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

HDP


Najnovšie nazval (Huliak, pozn.) svojho bývalého kolegu, to nie sú v jednej strane, ale v jednom poslaneckom klube, ministra životného prostredia pána Tarabu, „klamárom, prospechárom a človekom so špinavým charakterom", a to som ešte nezrecitoval, tie najhoršie slová, ktoré pred asi 24 hodinami použil.

V relácii Daniela Bombica 25. októbra 2024 Rudolf Huliak povedal : „Nepoznám väčšieho odrbávača, klamára, prospechára a človeka so špinavým charakterom, ako je Tomáš Taraba” (čas 1:12:57). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Počas rozhovoru R. Huliak opakovane použil na adresu T. Tarabu pejoratíva. Vyhlásil , že sa nikdy „Nestretol s človekom, ktorý vám podá ruku a odrbe vás, než sa stihnete otočiť.” (čas 1:13:12). Tomáša Tarabu zároveň kritizoval za neprofesionalitu, či jeho podporenie Európskej zelenej dohody. 22. októbra 2024 R. Huliak spolu s ďalšími dvoma poslancami P. Ľuptákom a I. Ševčíkom odišiel z klubu SNS. Ako jeden z dôvodov Huliak uviedol prístup ministra životného prostredia Tomáša Tarabu (nominant SNS).

Daniel Bombic je odsúdeným extrémistom, na ktorého boli doposiaľ vydané tri medzinárodné zatykače. Je stíhaný pre extrémizmus, prenasledovanie, vyhrážanie a burcovanie voči názorovým oponentom. V minulosti šíril nepravdivé informácie o pandémii, ruskej agresii voči Ukrajine, prezidentke, aj novinárke Zuzane Kovačič Hanzelovej.

Nezhody medzi Huliakom a SNS

Kritické vyjadrenia nasledovali po dlhodobých nezhodách medzi členmi mimoparlamentnej strany Národná koalícia/Nezávislí kandidáti, vedenej Rudolfom Huliakom, a stranou SNS, na ktorej kandidátke kandidovali v parlamentných voľbách 2023.

V októbri 2024 R. Huliak požiadal o doplnenie ich mimoparlamentnej strany do názvu poslaneckého klubu SNS.Táto požiadavka prišla krátko po tom, čo poslanec čelil kritike pre jeho pejoratívne vyjadrenia voči poslankyni PS Lucii Plavákovej. Predseda SNS Danko sa od týchto vyjadrení neskôr dištancoval a poslankyni sa za ne ospravedlnil. Názov klubu SNS zmeniť odmietol , túto žiadosť R. Huliaka označil za zradu.

Huliak zároveň vyhlásil , že na predsedu parlamentu on a poslanci Národnej koalície podporia kandidáta alebo kandidátku strany Hlas-SD. Andrej Danko sa o post šéfa NR SR so stranou Hlas sporí už niekoľko mesiacov.

Neskôr Huliak predsedovi SNS vyčítal , že ho nezobral na koaličnú radu. Mal tak podľa neho urobiť preto, že nemôže rozhodovať za poslancov Národnej koalície.

Konflikt vyústil odchodom Rudolfa Huliaka a ďalších dvoch poslancov Národnej koalície z klubu SNS. Odchod ohlásili 22. októbra 2024, stali sa tak nezaradenými poslancami. R. Huliak povedal , že koalíciu budú naďalej podporovať, ich hlasy môžu byť zásadné pre prijímanie koaličných návrhov, bez troch poslancov má vláda tesnú väčšinu 76 poslancov. Tomáš Taraba v tejto súvislosti v diskusnej relácii TA3 V Politike 27. októbra 2024 vyhlásil , že sa pred poslancami „nebudú plaziť.”

O týždeň neskôr, 29. októbra 2024, nebol parlament uznášaniaschopný, koalícii sa nepodarilo otvoriť hlasovanie. K potrebnej minimálnej väčšine jej chýbal jeden hlas, pričom trojica poslancov z Národnej koalície rokovanie parlamentu bojkotovala.

povedal Vyhlásil odišiel uviedol vydané stíhaný šíril novinárke požiadal čelil dištancoval odmietol vyhlásil sporí vyčítal ohlásili povedal vyhlásil nepodarilo


za posledné dva roky sa nám znížil počet nezamestnaných tuším o 80 000

Ficova vláda nastúpila v apríli 2012, teda v druhom kvartáli, odkedy sme údaje porovnávali. Podľa kvartálnych údajov Štatistického úradu klesla nezamestnanosť o 41 200 miest, podľa údajov ÚPSVAR bol medziročný pokles 36 609, čo je výrazne menej, ako spomína Kažimír. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa kvartálnych údajov Štatistického úradu ubudlo z evidencie nezamestnaných od druhého kvartálu 2012 do tretieho kvartálu 2014 41,2 tisíc miest. Údaje za posledný kvartál 2014 zatiaľ nie sú dostupné.

Štatistický ÚPSVAR októbru ÚPSVAR


Za jeden rok, keď porovnávame december s decembrom tak za jeden rok jedno vajce o korunu 60 drahšie. Jemné párky o 18 korún, to znamená 60 halierov, 0,6 eur. Bravčový bôčik o 15 korún.

Výrok poslanca Bugára hodnotíme ako pravdivý, keďže mu za pravdu dávajú údaje Štatistického úradu SR.

december 2011
december 2012


Výrok premiéra hodnotíme ako zavádzajúci, pretože parlament nie je v ústave SR definovaný ako kontrolný orgán vlády SR, avšak má kontrolné právomoci voči vláde. Národná Rada je podľa čl. 72 Ústavy SR jediným ústavodarným a zákonodarným orgánom SR. Vo vzťahu k vláde je Národný Rada oprávnená rokovať o programovom vyhlásení vlády, kontrolovať činnosť vlády a rokovať o dôvere vláde a jej členom. Významnými nástrojmi kontroly je aj právo poslancov na interpelácie, čiže kladenie otázok vláde, a tiež schvaľovanie štátneho rozpočtu, preverovanie jeho plnenia a schvaľovanie štátneho záverečného účtu. Podľa čl. 60 Ústavy SR je kontrolným orgánom vlády SR Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky.

Ústavy SR
Ústavy SR


O 40 % zdraželi potraviny za tieto dva roky (2022, 2023, pozn.) a za nás je inflácia 2,5 % za minulý rok, potravinová. Celková bola asi 2,8.

V rokoch 2022 a 2023 zdraželi potraviny na Slovensku o viac než 40 %. Vývoj odrážal celkovú situáciu v Európskej únii, kde ceny potravín a energií výrazne rástli v dôsledku ruskej invázie na Ukrajinu a ďalších globálnych faktorov. Výrok Ladislava Kamenického preto hodnotíme ako pravdivý.

Ceny potravín a nealkoholických nápojov sa v roku 2022 zvýšili o 19,3 % a v roku 2023 o ďalších 17,5 % . Kumulatívny nárast za tieto dva roky predstavoval zvýšenie na úrovni vyše 40 %.

Ministerstvo financií vo svojom dokumente z mája 2024 uvádza, že dôvodom rastu cien potravín bola okrem iného ruská invázia na Ukrajinu v roku 2022. Tá mala negatívny vplyv na celosvetový rast cien viacerých významných poľnohospodárskych komodít, ktorých sú Ukrajina a Rusko producentmi. „Ďalším dôsledkom vojny bol aj celosvetový rast cien energií, ktoré následne zvyšovali náklady na pestovanie plodín, výrobu, transport a predaj potravín,“ uvádza ministerstvo ( .pdf , s. 4).

Graf Národnej banky Slovenska ukazuje , že rast inflácie kopíroval vývoj v ostatných krajinách Eurozóny, aj keď najmä začiatkom roka 2023 bola potravinová inflácia na Slovensku výrazne vyššia. Postupne sa však približovala priemeru ostatných krajín.

Zdroj: Eurostat, NBS

Celkovo bol dlhodobý nárast cien na Slovensku od júna 2021 do marca 2024 jeden z najväčších v Európskej únii. Medzi krajinami V4 Medzi krajinami V4 zaznamenalo Slovensko druhé najvyššie zdraženie potravín v sledovanom období a v rámci celej Európskej únie nám patrila štvrtá priečka. Väčší nárast cien v sledovanom období zaznamenalo len Maďarsko, Litva a Belgicko.

Zdroj: Eurostat, NBS

Pre porovnanie v roku 2024 rástli ceny potravín o 2,5 % a celková inflácia bola na úrovni 2,8 %. Aj v tomto prípade však vývoj cien najmä kopíroval trendy v ostatných európskych krajinách.

Zdroj: Eurostat

19,3 %
17,5 %
dokumente
vplyv
.pdf
ukazuje
NBS
bol
NBS
rástli
úrovni
Eurostat


Aj Tá R1 bola predražená, o tej D1 ani nehovorím. To sme museli zrušiť. Taká bola drahá.

V roku 2007 začali rokovania vlády so súkromným sektorom týkajúce sa stavby diaľnic prostredníctvom tzv. PPP projektov. Ide sa o projekty verejno-súkromného partnerstva. PPP projekty týkajúce sa slovenských diaľnic boli však už vtedy považované za predražené.

Po výmene vlády v roku 2010 zrušila koaličná rada dva balíky PPP projektov, ktoré vláda Roberta Fica dohodla. Išlo o prvý a tretí PPP balík. Oba balíky sa týkali rôznych úsekov diaľnice D1 do Košíc.

Podľa výpočtov Jána Kovalčíka, analytika INEKO, bolo zrušením PPP1 a PPP3 ušetrených na výstavbe diaľnic približne 2 miliard eur. Ak by teda diaľnice boli postavené prostredníctvom PPP, ich odhadovaná suma by bola o 2 miliardy eur vyššia, ako tradičným spôsobom. INEKO na predražené PPP upozorňovalo už v roku 2010.

Rovnako prešla analýzou aj spomínaná R1, ktorá bola dostavaná a slávnostne otvorená v roku 2011. Podľa analýzy INEKO bol druhý PPP balík, teda R1, predražený „možno až o 104 %". O predražení stavby hovoria aj prepočty denníka Pravda.

začali Ide boli zrušila ušetrených upozorňovalo dostavaná predražený hovoria


Druhá vec. V zákone v deviatich paragrafoch 23-krát máte buď to, že musí byť v štátnom jazyku a môže byť aj v jazyku menšín, alebo máte myslím 9-krát, že aj v jazyku menšín môžte vydať určitý.

Bugár chce pravdepodobne hovoriť o tom, koľkokrát by v novom znení zákona o používaní jazykov národnostných menšín (po prípadnom prijatí navrhovanej novely ) bolo uvedené, že používanie jazyka menšín je dobrovoľné a nie povinné. Takýchto miest, na ktorých by sa uvádzalo, že jazyk menšín sa môže (no nemusí) používať by bolo v novelizovanom zákone deväť. K číslu 23 by sme sa nedopracovali ani ak by sme k tým deviatim pripočítali ďalšie miesta, na ktorých by novelizovaný zákon vyslovene neukladal povinnosť používať jazyk menšín, ale jeho povinné používanie by bolo niečím podmienené (napr. „na požiadanie“ alebo "ak je to možné" ).

navrhovanej novely


...urobia (DenníkN, pozn) zo mňa plagiátora, aby Čaputová bola prezidentka.

Andrej Danko je za kvalitu alebo nekvalitu svojej rigoróznej práce zodpovedný sám. Vysokú mieru zhody s pôvodnými zdrojmi a nekorektné narábanie s nimi skonštatovala špeciálna komisia univerzity, ktorá jeho prácu preverovala. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dankovu rigoróznu prácu preskúmala Účelová komisia Akademického senátu Univerzity Mateja Bela koncom roku 2018. Zistila, že práca „ vykazuje vysokú mieru zhody s uvedenými zdrojmi... Obsahuje časti, ktoré sú oproti zdrojovej literatúre len mierne upravené, prevažná väčšina jej častí vykazuje vysokú mieru zhody so zdrojovou literatúrou, miestami je zachované členenie kapitol a podkapitol pôvodných zdrojov. ” ( pdf , s. 9) Slovo plagiát v hodnotení nepoužila, pretože ho nepoznajú slovenské zákony. ( pdf , s. 12) Komisia doplnila, že v období, kedy Danko prácu odovzdal, nemala interný predpis, ktorý by upravoval správne citovanie. „ Tieto požiadavky a normy však boli a sú všeobecne známou súčasťou akademickej etiky písania záverečných, kvalifikačných, ale aj vedeckých a odborných prác” ( pdf , s. 15) Košická Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v reakcii na zistenia uviedla , že „ide o klasický prípad plagiátorstva a k tomuto nášmu záveru nevidíme potrebu špeciálnej definície plagiátu.“ Univerzita Mateja Bela nechala prácu preskúmať potom, čo DenníkN v novembri 2018 upozornil na to, že Danko ju odpísal a vyskladal z cudzích textov - a teda že práca je plagiát. Ešte predtým sa nej novinári nevedeli dostať - predseda parlamentu ju nechal dodatočne utajiť.

pdf pdf pdf uviedla upozornil nechal


V Česku bol 4 roky minister financií, obvinený a potom obžalovaný, 4 roky premiérom a teraz ho súd na prvom stupni oslobodil.

Andrej Babiš bol obvinený v kauze Čapí hnízdo v roku 2017 vo veci neoprávneného čerpania dotácií v hodnote 50 miliónov českých korún. V roku 2023 bol Babiš prvostupňovým súdom oslobodený. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V čase obvinenia bol Babiš ministrom financií od roku 2014. Z pozície bol v roku 2017 odvolaný pre podozrenia z neplatenia daní a ovplyvňovania médií.

Babišovi podľa trestného zákona hrozilo za neoprávnené čerpanie dotácií päť až desať rokov za mrežami. Súd sa začal v septembri 2022, od roku 2017 do roku 2021 bol Babiš českým premiérom.

V januári 2023 Babiša oslobodil prvostupňový Mestský súd v Prahe. Skutok v obžalobe Čapí hnízdo podľa súdu nebol trestným činom . Rozsudok prvostupňového súdu však nie je právoplatný.

bol
bol
začal
bol
činom
nie je


Tam (v minských dohodách, pozn.) sú termíny prevzatia kontroly nad hranicou Ukrajiny a ústavné zmeny a proste zvláštny status pre tie regiónu Dombasu, v rámci ukrajinsko-ústavného systému.

Minské dohody predstavujú dohodu o prímerí, ktorú v noci z 11. na 12.februára 2015 uzavreli zástupcovia Ukrajiny, Ruska, Nemecka a Francúzska na rokovaniach v Minsku. Ich cieľom je zabezpečiť obnovu a nastolenie mieru na východnej Ukrajine prostredníctvom plnenia postupných krokov zo strany strán, ktoré sú zúčastnené v ukrajinskom konflikte. Dohody skutočne obsahujú termín opätovného ukrajinského prevzatia kontroly nad hranicou s Ruskom, novú ústavu aj zvláštny status pre regióny na východe Ukrajiny. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Minské dohody
nesplnený


Viete, ak sme dosiahli deficit 4,8% minulý rok, to znamená, že z 8%, čo sme zdedili, sme potlačili na 4,8% až tak veľa už netreba okolo toho robiť aby sme dosiahli 3% deficit.

Podľa Správy o deficite a dlhu Slovenska, ktorú koncom apríla 2012 zverejnil Štatistický úrad SR, hodnotíme výrok ako pravdivý. Ako správa uvádza, v roku 2008 bol deficit 2.09 %, v roku 2009 to bolo 8 % a v roku 2010 bol deficit 7.68 %. V júni 2010 sa konali parlamentné voľby, kedy vládu R. Fica vystriedala vláda I. Radičovej. Deficit klesol v roku 2011 na 4.82 % a podľa plánu na rok 2012, ktorý zostavilo Ministerstvo financií SR, deficit by mal byť v roku 2012 na úrovni 4.64 %. Časť výroku o tom, koľko treba robiť na tom, aby sa deficit znížil z 4.8 % na 3 % hodnotíme ako politické vyjadrenie, ktoré neoverujeme.

Správy o deficite a dlhu


Samozrejme ten január je vždy rýchlejší nárast (inflácie, pozn.), najmä ak sa upravovali ceny a upravovali sa k 1. januáru. To je logické.

Január je vždy rýchlejší, ak sa naň pozeráme v porovnaní s decembrom, teda v medzimesačnom porovnaní - minimálne od roku 2003, od kedy sú k dispozícii údaje Štatistického úradu . Pravdou je, že v prípade, kedy sa v januári zvyšovali nejakým spôsobom plánovane ceny (ako napríklad energie od januára 2006 , zjednotenie DPH v roku 2004 ), tak šlo v danom roku v januári o najvyšší medzimesačný nárast.

údaje Štatistického úradu
energie od januára 2006
zjednotenie DPH v roku 2004


Koľko bolo čísiel faktických v programovom vyhlásení vlády Ivety Radičovej, viete? Dve. Dve konkrétne čísla boli v programovom vyhlásení vlády Ivety Radičovej.

Faktických čísel je v Programovom vyhlásení vlády Ivety Radičovej podstatne viac ako iba dve, o ktorých hovorí Robert Fico. Konkrétne sme spolu s časovými údajmi napočítali až 21 faktických čísel . Robert Fico hovorí nepravdu.

napočítali až 21 faktických čísel

rokovaní


V prípade prezidenta Trumpa v Spojených štátov. To niekoľko dní bola zvolaná komisia aj z predstaviteľov Republikánov, aj z predstaviteľov demokratov, aby sa dostali k tomu, prečo sa stalo, čo sa stalo.

V USA sa pred prezidentskými voľbami v roku 2024 odohrali dva pokusy o atentát na republikánskeho kandidáta Donalda Trumpa. Krátko po prvom incidente vznikli v oboch komorách Kongresu pracovné skupiny zložené zo zástupcov oboch politických strán, ktoré mali preskúmať bezpečnostné nedostatky vedúce k atentátu. O zisteniach a odporúčaniach bola verejnosť informovaná dôsledne informovaná. Výrok Tomáša Valáška preto hodnotíme ako pravdivý.

Prvý atentát sa odohral 13. júla v Pensylvánii počas predvolebného zhromaždenia. Útočník zasiahol Trumpa do pravého ucha, pričom jeden účastník bol zabitý a dvaja ďalší kriticky zranení.

Bezprostredne po incidente začal vyšetrovanie senátny Výbor pre vnútornú bezpečnosť a vládne záležitosti (HSGAC) spolu s podvýborom pre vyšetrovania, ktorých cieľom bolo identifikovať zlyhania a nedostatky v bezpečnostných opatreniach vedúce k pokusu o atentát. Výbor sa skladal zo zástupcov oboch politických strán - Republikánov aj Demokratov.

Výbor si vyžiadal dokumenty od niekoľkých agentúr vrátane FBI, Ministerstva vnútornej bezpečnosti a Tajnej služby USA. Riaditelia týchto inštitúcií boli predvolaní na verejné i neverejné vypočutia. Členovia Výboru zároveň preskúmali miesto činu aj osobne. ( .pdf , str. 3-4)

Výsledky vyšetrovania poukázali na vážne zlyhania v plánovaní, komunikácii a koordinácii medzi bezpečnostnými zložkami. Vyšetrovanie tiež odhalilo, že upozornenie o prítomnosti strelca na streche bolo prijaté neskoro, čo zabránilo včasnej reakcii. ( .pdf , str. 8-9). Senátny výbor vydal odporúčania pre Tajnú službu, aby zlepšila svoje operácie pred chránenými podujatiami a zefektívnila komunikáciu.

Vlastnú pracovnú skupinu zloženú z členov oboch politických strán vytvorila aj Snemovňa reprezentantov. Jej cieľom bolo prešetrenie príčin a zlyhaní pri oboch atentátoch na Trumpa. Skupina zverejnila záverečnú správu, v ktorej identifikovala zlyhania v oblasti plánovania, realizácie a vedenia tajnej služby a jej partnerov z oblasti presadzovania práva.

Pracovná skupina v záverečnej správe poukázala na významné nedostatky v plánovaní, realizácii a vedení tajnej služby a jej partnerov z oblasti presadzovania práva. Kongresmani navrhli 37 odporúčaní, aby posilnili bezpečnostné opatrenia a zabránili podobným zlyhaniam bezpečnosti v budúcnosti.

Začatie vyšetrovania oznámil aj Úrad generálneho inšpektora amerického ministerstva vnútornej bezpečnosti. Úrad chce preveriť postup americkej tajnej služby v spojitosti s bezpečnosťou Donalda Trumpa. Vlastnú internú správu o vyšetrovaní incidentu zverejnila aj Tajná služba USA.

Tomáš Valášek hovorí o vyšetrovaní atentátu na Trumpa v kontraste k priebehu vyšetrovania atentátu na premiéra Fica, o ktorom má slovenská verejnosť, aj po vyše deviatich mesiacoch, stále minimum informácii. Generálna prokuratúra na kauzu hneď na začiatku uvalila informačné embargo.

V utorok 25. februára na bol Generálnu prokuratúru doručený návrh na podanie obžaloby na obvineného Juraja Cintulu pre obzvlášť závažný zločin teroristického útoku. O ďalšom postupe rozhodne prokurátorka.

Vlastné vyšetrovanie vedie inšpekcia ministerstva vnútra. Zaoberá sa postupom premiérovej ochranky pri zásahu na námestí v Handlovej. Zároveň preveruje, ako sa pár hodín po udalosti dostalo na verejnosť video s Cintulovými vyjadreniami krátko po zadržaní.

Premiér Fico oznámil , že vo vyšetrovaní je zapojená aj tajná služba SIS. Jeho vyjadrenie neskôr podporil aj minister Šutaj Eštok po zasadnutí vlády v utorok 15. októbra, ktorý povedal, že si správu objednal samotný premiér Neskôr minister poslal stanovisko, v ktorom svoje pôvodné vyjadrenie korigoval. Vyjadrenie poprela aj tajná služba.

Viaceré opozičné strany už vyslovili obavu, že cieľom očakávanej správy SIS je kompromitácia ich predstaviteľov.

sa odohral
začal
.pdf
poukázali
.pdf
vydal
vytvorila
záverečnej správe
oznámil
zverejnila
uvalila
doručený
Zaoberá
oznámil
vyslovili


...v Národnej agentúre momentálne vyšetruje situáciu špeciálny prokurátor, Úrad pre verejné obstarávanie, Olaf z Bruselu a NKÚ.

Denník SME prišiel s informáciou , že situáciu v agentúre vyšetrujú: Úrad pre verejné obstarávanie aj špeciálny prokurátor. 12. októbra Hospodárske noviny informovali o tom, že údajnou spreneverou v NADSME sa zaoberá aj Európsky úrad boja proti korupcii (OLAF).

informáciou informovali


…všetky medzinárodné prehľady, všetky aké existujú… index kvality zdravotníckej starostlivosti… vo všetkých týchto rebríčkoch za posledné štyri roky počas vlády Roberta Fica sa Slovensko prepadávalo a najväčší prepad, čo sa týka ekonomickej konkurencieschopnosti, tu bol za posledné dva roky.

V hodnotení kvality zdravotnej starostlivosti z dielne švédskej mimovládnej organizácie Health Consumer Powerhouse sme síce z 24 miesta v roku 2007 klesli na 28 miesto v roku 2009 (aj keď nešlo o totožnú metodológiu pri obocho hodnoteniach), v roku 2008 (pdf) ale došlo napríklad k zlepšeniu na 22. miesto. V roku 2006 (pdf) sme mali 23. miesto.

roku 2008

V roku 2006


Vzhľadom na to, že Slovensko má jedno z najvyšších percent chránených území, je potrebné ich prehodnotiť ...

Veľkosť chráneného územia v porovnaní s inými krajinami sa nám overiť nepodarilo.


Športové podujatia, kultúrne podujatia. Organizátori podujatí. Všetko, a tak ďalej, a tak ďalej. To budú samosprávy, tlmočenie, zabezpečenie, zoberte si také obdobie pán, také mesto. (povinnosť obce zabezpečiť tlmočenie, pozn.)

V aktuálne platnom a účinnom zákone č. 184/1999 Z.z. sa v §7, ods.2 uvádza: (2) Orgán verejnej správy v obci podľa § 2 ods. 1 je povinný vytvárať podmienky na používanie jazyka menšiny podľa tohto zákona a osobitných zákonov. Navrhovaná novela ho plánuje doplniť o dodatok: „a to aj prostredníctvom zamestnancov ovládajúcich jazyk menšiny alebo zabezpečením tlmočníckych a prekladateľských služieb.“ V návrhu zákona sa §4 dopĺňa odsekom 6: (6) V obci podľa § 2 ods. 1 sa dôležité informácie, najmä výstražné, upozorňujúce a zdravotnícke, uvádzajú na miestach prístupných pre verejnosť okrem štátneho jazyka aj v jazyku menšiny. Všetky nápisy a oznamy určené na informovanie verejnosti, najmä v predajniach, na športoviskách, v reštauračných zariadeniach, na uliciach, pri cestách a nad nimi, na letiskách, autobusových staniciach a železničných staniciach, sa môžu uvádzať aj v jazyku menšiny; ktorý rozširuje možnosť používať pri rôznych podujatiach a na rôznych mimoúradných miestach jazyk národnostných menšín. Vyslovene to však neprikazuje. Tlmočenie je samospráva povinná zabezpečovať len pri úradnom styku s občanmi.

novela
návrhu zákona


Podľa dostupnej štatistiky dostupnej na stránke Sas bol počet členov SaS k 29. novembru 2017 presne 189 ( .pdf ). Aj keď sa nejedná presne o 200 členov, výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže sa tento počet k číslu 200 približuje.

.pdf


Teraz je to (plán obnovy, pozn.) vlastne pripravené na to, aby to už mohol Brusel začať posudzovať.

Ministerstvo financií 19.4. - teda 19 dní po odvysielaní relácie - portálu Demagóg.SK uviedlo, že „ momentálne prebieha finalizácia Plánu obnovy a odolnosti SR. Počas posledných týždňov sa vyhodnocovali pripomienky z medzirezortného pripomienkového konania ako aj pripomienky z technických rokovaní s Európskou komisiou.” K plánu obnovy prišlo v medzirezortnom pripomienkovom konaní vyše 2500 pripomienok, z toho 1375 bolo zásadných. Rezort dodal, že „ tento týždeň (od 19. do 23.4.) sa dolaďujú posledné detaily, plán pošleme v stanovenom termíne, a teda do 30. apríla. Európska komisia má následne dva mesiace na jeho vyhodnotenie.” 1. apríla - v čase, keď Richard Sulík hovoril o pláne obnovy ako o „vlastne pripravenom” - teda pripravený nebol, kedže sa doň ešte zapracovavali pripomienky a ešte týždne neskôr sa „dolaďovali detaily”. Tvrdenie predsedu SaS preto hodnotíme ako nepravdivé.

prišlo


...registrované partnerstvá máme v programe... Podľa mňa to patrí k moderným krajinám Európy. Každá krajina to má naokolo...

Je pravdou, že Progresívne Slovensko sa zasadzuje za podporu inštitútu registrovaného partnerstva a má ho zakotvené vo svojom programe. Avšak nie je pravda, že každá krajina naokolo tento právny inštitút uznáva či povoľuje. Zo susedných krajín ide o Poľsko či Ukrajinu, v Rakúsku, Maďarsku a Česku sú registrované partnerstvá legislatívne špecificky vymedzené a nie všeobecne uznávané. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Životné partnerstvo (alebo registrované partnerstvo) je formou právneho uznania spolužitia dvoch osôb, ktorým sa zákonne vymedzuje vzájomné práva a povinnosti. Legislatívne býva životné partnerstvo upravené rôzne, a to z hľadiska vymedzenia okruhu subjektov, na ktoré sa vzťahuje (páry rovnakého pohlavia, páry rôzneho pohlavia alebo oboje) ako aj rozsahu vzájomných práv a povinností (od úplne rovnakého ako pri manželstve až po len niektoré vymedzené práva a povinnosti ako je to v Českej republike a Maďarsku). V rámci EÚ však stále existujú krajiny, ktorých ústava registrované partnerstvá zakazuje, teda s inštitútom registrovaného partnerstva nerátajú . Medzi takéto krajiny patria Poľsko, Rumunsko, Bulharsko, Lotyšsko, Litva a Slovensko. Zdroj: Životné partnerstvo Progresívne Slovensko podporuje zavedenie inštitútu registrovaného partnerstva. Vo svojej Vízii 2018 ( .pdf , str. 118) zahŕňa medzi svoje priority v oblasti súdržnej spoločnosti “ prijatie legislatívy, ktorá umožňuje uzákonenie životných partnerstiev párov rovnakého pohlavia ”.

Životné partnerstvo
nerátajú
Životné partnerstvo
.pdf


Čo sa týka dane, pre právnické osoby, u nás je najvyššia.

Výrok hodnotme ako nepravdivý, pretože minimálne jedna zo susedných krajín má vyššiu daň pre právnické osoby ako SR. Podobný výrok sme pri tom už v minulosti overovali, kedy sa snažil vyvolať dojem, že daň pre právnické osoby je na Slovensku najvyššia Richard Sulík (Na telo 9. december 2012):

telo krajinami


...včera rada odsúhlasila návrh,ktorý som formuloval v priebehu tohto týždňa, a vopred konzultoval aj s kolegami Pavlom Frešom a Bélom Bugárom. Je to návrh, aby 3 strany, ktoré sú v Európskej ľudovej strane alebo sa k nej hlásia, vytvorili pre účinnejšiu opozičnú spoluprácu takzvanú ľudovú platformu. Táto Slovenská ľudová platforma vo vzťahu ku spolupráci v rámci EÚ je nielen dobrá na témy, čiste európske...

Rada KDH v sobotu 9. júna odsúhlasila návrh J. Figeľa na vytvorenie tzv. ľudovej platformy, ktorá má zaručiť účinnejšiu spoluprácu na európskych témach. J. Figeľ hovorí pravdu. Rada KDH 9. júna 2012 v Dolnom Kubíne odsúhlasila návrh J. Figeľa vytvoriť politickú ľudovú platformu so stranami SDKÚ-DS a Most-Híd pre užšiu a účinnejšiu spoluprácu na európskych témach. Kresťanskí demokrati chcú vytvorením ľudovej platformy zlepšiť opozičnú spoluprácu týchto strán, ktoré sa hlásia k Európskej ľudovej strane. J. Figeľ o plánovanej ľudovej platforme povedal: „Spoločné hodnotové základy, dlhoročná spolupráca a podobné náhľady na politické, ekonomické, sociálne i kultúrne záležitosti sú dobrými predpokladmi pre aktuálnu a úspešnú spoluprácu týchto strán. Pri hľadaní odpovedí na výzvy, ktorým čelia občania na Slovensku, ba i v celej Európe.“ TASR 11. júna informovalo , že predseda SDKÚ-DS Pavol Frešo je za vytvorenie platformy KDH, SDKÚ-DS a Mostu-Híd v európskych otázkach. Na úrovni ľudovej platformy by sa mali riešiť nielen európske, ale aj slovenské témy. Podľa TASR z 11. júna privítal ľudovú platformu aj predseda Most-Híd B. Bugár. Trojica SDKÚ-DS, Most-Híd a KDH by mala podľa Bugára hľadať spoločné témy a spolupracovať aj so stranou SaS. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

odsúhlasila informovalo TASR


Zo všetkých tých prostriedkov, ktoré sme vlastne dostali, alebo dostaneme, lebo niektoré tie prostriedky dostávate hneď po voľbách a niektoré dostávate priebežne počas štyroch rokov. Tak za štyri roky by sme dokopy mali dosť necelých 5 miliónov eur, niečo vyše necelých 600-tisíc sme z toho splatili vlastne náklady na našu volebnú kampaň, ktorá bola dvakrát lacnejšia ako najlacnejšia inej politickej parlamentnej strany a z toho zbytku vlastne sme minuli ani 10%, hoci máme asi dve tretiny volebného obdobia za nami, čiže viac ako 60% volebného obdobia, my sme minuli iba 10% všetkých financií, ktoré máme k dispozícii.

Podobný výrok Matoviča už v minulosti Demagog.sk overoval a hodnotil ho ako pravdivý. Pravdou je aj to, že z celkového počtu peňazí minuli v kampani menej ako 10%, aj to, že ich politická kampaň v parlamentných voľbách 2012 bola dvakrát lacnejšia ako kampaň druhej parlamentnej strany v poradí (pozn. vzostupne)

výrok

Zákona o politických stranách a politických hnutiach

Topky.sk

SITA

Ministerstvo financií


EÚ dotuje 20 tisíc eurami každý hektár vyklčovaných vinohradov

Podľa nariadenia vlády SR o podmienkach poskytovania podpory v rámci spoločnej organizácie trhu s vínom z roku 2013 je podpora za vyklčovanie vinohradu 2000 eur/ha v Bratislavskom kraji, v ostatných 3000 eur/ha. V kombinácii s presunom vinohradu a po pripočítaní náhrady straty z príjmov by táto podpora bola 19 550eur/ha v prípade mimobratislavských krajov. Toto však predstavuje iba jeden špecifický príklad a Jozef Kollár navyše hovorí iba o dotovaní vyklčovania, nie o sťahovaní, výrok preto hovoríme ako nepravdivý.

nariadenia článku


Štátny jazyk, štátny jazyk sa normálne používa, má sa používať v orgánoch verejnej správy, sú povinné používať štátny jazyk.

Nové znenie jazykového zákona stále zachováva povinnosť používať štátny jazyk v orgánoch verejnej správy. Citujeme § 3 ods.1: "Štátne orgány, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej správy, nimi zriadené právnické osoby a právnické osoby zriadené zákonom5) používajú v úradnom styku štátny jazyk; a ich zamestnanci, štátni zamestnanci, príslušníci obecnej polície, príslušníci ozbrojených síl Slovenskej republiky (ďalej len „ozbrojené sily“), ozbrojených bezpečnostných zborov, iných ozbrojených zborov a Hasičského a záchranného zboru sú povinní ovládať a v úradnom styku používať štátny jazyk“; tým nie je dotknuté používanie jazykov národnostných menšín v úradnom styku podľa osobitného predpisu5aa) a používanie iných jazykov v úradnom styku s cudzinou v súlade so zaužívanou praxou v medzinárodnom styku."


Keď sme v roku 2009 preberali úrad, dosahoval dlh Bratislavského samosprávneho kraja až 46,09%....na konci apríla tohto roka (2017) dostali dlh župy na úroveň 28,25%

Na konci roku 2009 sa zadlženost Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) podla verejne dostupných záverecných úctov z rokov 2008 a 2009 pohybovala na úrovni 20,3 %, co sa zásadným spôsobom odlišuje od císel deklarovaných zo strany Freša. Ku koncu apríla 2017 v súcasnosti nie sú verejne dostupné oficiálne údaje. Výrok preto hodnotíme ako neoveritelný.

uvedeného paragrafu

portál upozornuje

webstránky BSK


Preto vláda považuje za nevyhnutné (...) vytvoriť Národný register osôb so zdravotným postihnutím z dôvodu celospoločenského záujmu.

Podľa odpovede (. pdf , s. 5) bývalej ministerky zdravotníctva Slovenskej republiky Z. Zvolenskej na interpeláciu poslanca M. Hubu podanú 23. apríla 2014 vo veci plnenia Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky, je otázka vytvorenia sľubovaného Národného registra osôb so zdravotným postihnutím v gescii Ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR. Národný register osôb so zdravotným postihnutím nebol zatiaľ vytvorený a ani v súčasnosti nie sú žiadne dostupné informácie o tom, že by sa o ňom rokovalo. Tento sľub hodnotíme ako nesplnený.

pdf


...za krátkeho pôsobenia Radičovej koalície sme zachraňovali Všeobecnú zdravotnú poisťovňu, ktorú predtým Zuzana Zvolenská nechala v strate mínus 120 miliónov nie korún, ale eur. Hrozila jej nútená správa.

Podľa mediálnych správ a výročnej správy Všeobecnej zdravotnej poisťovne za rok 2010 (pdf.) sa dlh naozaj vyšplhal v roku 2010 na úroveň 120 miliónov €. VšZP prijala po odhalení dlhu auditom opatrenia na jeho zníženie, nejednalo sa o priame štátne zásahy, ale zmeny vychádzajúce z iniciatívy poisťovne. Záležitosti spojené s hospodárením poisťovne má na starosť Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, v ktorého kompetencii je predpísanie ozdravného plánu alebo zavedenie nútenej správy. Ani jedno z týchto opatrení nebolo zavedené. Je tak pravdou, že vláda sa musela v tomto období zaoberať VšZP, nedošlo však k jej zachraňovaniu v zmysle prevzatia riadenia či poskytnutia pôžičky, a novela zákona, ktorá zaviedla podmienku platobnej schopnosti a sprísnila podmienky fungovania bola prijatá až za nasledujúcej vlády Roberta Fica. Výrok ako celok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

mediálnych správ
výročnej správy
novela
auditu
nedošlo
Zákone


...byť desať rokov premiérom, to je rekord. Žiadny premiér na Slovensku nebol tak dlho vo funkcii.

Robert Fico zasadol prvýkrát do pozície predsedu vlády SR od 4. júla 2006. Túto funkciu zastával až do konca volebného obdobia, teda do 8. júla 2010. Druhýkrát sa do tejto pozície dostal 4. apríla 2012, v ktorej zotrval riadne do skončenia trvania vlády SR, a to do 23. marca 2016. Na to nadväzuje aj tretia vláda Roberta Fica, ktorá začala svoje funkčné obdobie 23. marca 2016 a ktoré bolo predčasne ukončené 22. marca 2018. Po spočítaní týchto údajov (4+4+2) konštatujeme, že Robert Fico naozaj dokopy zastával funkciu predsedu vlády SR desať rokov, čo je najdlhšie zastávanie tohto postu na Slovensku. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

prvýkrát

Druhýkrát

tretia

Prvý

Druhým

Tretím

vlády

úradu


Mne len chýba, že zatiaľ z hľadiska odborníkov, ktorí sa k tomu vyjadrili, je sám. Nikto, ja som nečítal jeden odborný názor a už sa ich pár objavilo, nie sú na strane pána ministra minimálne z hľadiska času, akom chce toto realizovať. Takže dobre, to o niečom svedčí.

Z názorov citovaných v SME o niečo vyššie je jasné, že nikto časový harmonogram ministra nepodporuje.


Po druhé, myslím si, že konečne využijeme viac vynikajúci potenciál nášho ministra zahraničných vecí, ktorý už v minulosti preukázal, že je schopný dohodu vytĺcť aj za okolností, kde už na ňu všetci ostatné rezignovali. Moderátor: "Napríklad ten Krajanský zákon v minulosti." Napríklad

Postup Dzurindovej vlády počas prijímania Krajanského zákona v Maďarsku výstižne zhŕňa odborný článok V. Havlíka . Je pravdepodobné, že Maďarsko pripravilo neskoršie zmiernenie Krajanského zákona na naliehanie Slovenska, avšak akú úlohu v tom zohral vtedajší premiér Dzurinda nedokážeme overiť.

V. Havlíka


Kasu, v ktorej diery ste urobili aj vy a vymenoval som vám tu niekoľko položiek skoro za 300 miliónov eur, ktoré ste zámerne nezahrnuli do rozpočtu.

Peter Kažimír sa pravdepodobne nechal uniesť a udávané číslo si prikrášlil. V rovnakej relácii totiž udáva číslo 228 miliónov EUR, čo sa podľa nás nedá klasifikovať ako "skoro" 300 miliónov. Okrem toho položky, ktoré vymenuváva nedosahujú ani úroveň 228 miliónov. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.


Často dneska počúvame, že Európska únia chce posilňovať svoje úrady a tak svoje kompetencie. Ale to nie je možné, pretože takéto posilnenie musia schváliť všetky štáty. Jeden nesúhlas a nemôže sa to realizovať.

Jednomyseľné rozhodnutie , teda súhlas (alebo zdržanie sa) všetkých členských štátov sa v súčasnosti vyžaduje pri rozhodnutiach dôležitých pre rozvoj únie, napr. v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, v oblasti hospodárskej a sociálnej súdržnosti, daňovej politiky a pod. V týchto oblastiach má de facto každý členský štát právo veta.

Jednomyseľné rozhodnutie


Nemecku, nášmu hlavnému obchodnému partnerovi, na ktorého sa pán minister vyhovárate, klesla nezamestnanosť za posledné dva roky o viac ako 2%. Nevzrástla.

Stránka Spolkového štatistického úradu ako najnovší údaj uvádza nezamestnanosť na úrovni 5,3% v decembri 2012. Časovému intervalu dva roky, o ktorom hovorí Miroslav Beblavý, zodpovedá teda údaj z decembra 2010. V tomto mesiaci dosahovala nezamestnanosť v Nemecku 6,6%. Rozdiel medzi spomenutými hodnotami je teda iba 1,3%, nie viac ako 2%, ako hovorí Miroslav Beblavý. I keď sa pozrieme na údaje za celý rok 2012 a 2010, rozdiel je iba 1,6 percentuálneho bodu.

údaj údaje


V januári 2010 bol na základe policajnej akcie v Írsku zadržaný občan.

Podľa portálu pravda.sk bol Slovák Štefan Gonda zadržaný na základe policajnej akcie v Írsku." Podľa SME ,, Kufor 49-ročného Slováka, ktorý dlhodobo žije v írskom Dubline, odletel. Aj s výbušninou, ktorá patrí medzi najsilnejšie. V utorok ho na pol dňa zatkla írska polícia, kt orá v jeho byte našla 90 gramov trhaviny."

pravda.sk

SME