Moderátor : Ten predaj haly (v súvislosti so spoločnosťou Elementa pozn.), napríklad. Ktorý sa teraz zistil. RK: Ale veď ten v tom roku nebol, v roku 2006. To je to, čo hovorím, že všetko sa stalo neskôr.

Predaj haly v Považskej Bystrici prostredníctvom spoločnosti Elementa od inej firmy- Pressburg Properties (zakladateľom je Roman Bubeník, manžel A. Bubeníkovej), sa uskutočnil v roku 2008 . Pressburg Properties kúpila halu v roku 2007. Celá transakcia sa podľa médií viacmenej zhoduje s údajným spisom Gorila, v ktorom sa píše: ..Ďalších cca 30 min. rozpráva Haščák podrobne o systéme ako vyplatí Bubeníkovej provízie za služby v prospech PENTY (hovorí tomu „akčný plán“). Má sa to udiať prostredníctvom platby za 3 analýzy realitného trhu cez spoločnosť Elementa, a.s. Transakcia má byť uskutočnená prostredníctvom kúpy akcií Elementy anglickou spoločnosťou pod vplyvom PENTY. Fiktívnosť kúpy akcií chcú vylúčiť tak, že Elementa vytvorí web stránky, cez ktoré akože anglický investor „objaví“ investičnú príležitosť v SR a zaplatí Bubeníkovej za analýzy realitného trhu a za BN halu v Medzilaborciach za 200 mil. Sk (reálna hodnota uvedenej haly je len okolo 10 mil. Sk). Má to prebehnúť do januára 2007. Haščák ukazuje v počítači Bubeníkovej konkrétne čísla. Prechádzajú kompletne celý „akčný plán“. V spise sa uvádza miesto, na ktorom mala byť predmetná hala. Uskutočnil sa predaj haly v Považskej Bystrici a nie v Medzilaborciach,ako uvádza spis. Ako teda tvrdí Kaliňák, predaj sa uskutočnil až "po" akcii Gorila. Jej datovanie uvádza na svojom blog-u aj minister vnútra Lipšic: Akcia Gorila prebehla (SIS, súd) 2005-06, Ján Rejda potvrdil stretnutia, iní nepriamo (odkaz nepripájam, osobne som ich uviedol na tlačovej konferencii a je ich v tlači príliš veľa). Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

2008 médií blog-u


Lebo všetci na okolo sú v recesii, sú proste pod nulou, idú naspäť, a my máme aspoň teda 2,5% na budúci rok 2% rast.

Minister financií zavádza, pretože na jednej strane správne uvádza odhady rastu HDP pre Slovensko, na druhej strane však zámerne zhoršuje ekonomickú kondíciu okolitých krajín. Komentár IFP z 14. septembra 2012 uvádza prognózu rastu HDP: "MF SR zachováva odhad rastu HDP v tomto roku na hodnote 2,5%, keďže nábeh nových exportných kapacít v automobilkách bol v prvom polroku nečakane rýchly. Dynamika rastu ekonomiky by v roku 2013 mala spomaliť na úroveň 2,1% ." Podľa databázy Eurostat nie je pravdou, že všetky krajiny sú v recesii resp. so záporným rastom. Z okolitých krajín je Česká republika s nulovým rastom, Poľsko s rastom 2,7%, Rakúsko s 0,8%. Z okolitých krajín je v záporných číslach Maďarsko s rastom - 0,3%. Ďalšími krajinami so záporným rastom sú Cyprus, Španielsko, Grécko, Taliansko, Holandsko a Slovinsko. U uvereného vyplýva, že nie všetky okolité krajiny sú v recesii resp. v záporných číslach. Prognózovaný rast HDP na rok 2013 jepodľa databázy Eurostat záporný len v prípade Španielska - 0,3% HDP. Česká republika má prognózovaný rast HDP na úrovni 1,5%, Rakúsko 1,7%, Maďarsko 1% a Poľsko 2,6%. Žiadna z okolitých krajín nemá prognózovaný záporný rast HDP na rok 2013. Ak vychádzame z aktuálnej správy eurostatu tak v súčasnosti druhy najvyšší (za Lotyšskom) medziročný hospodársky rast spomedzi krajín eurozóny má Slovensko. Medziročný rast v 1. kvartáli roku 2012 o 3,1%, v 2. kvartáli o 2,9%. V recesii sa momentálne nenachádzajú všetky krajiny EÚ, eurozóny, ani všetci susedia Slovenska. Za recesiu sa považuje, keď sa medziročný pokles reálneho štvrťročného HDP opakuje aspoň v dvoch po sebe nasledujúcich štvrťrokoch. To napríklad platí o Česku (- 1,2%), Maďarsku (-1%) či Grécku (-6,2%), avšak už nie o Rakúsku (+1%) , Lotyšsku (4,3%), Nemecku (1%), Švédsku (2,2%) či Poľsku (3,8% údaje len za jeden kvartál, avšak prognózy na ďalší ekonomický rast) Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Komentár
Eurostat
Eurostat
správy eurostatu


Tak Robert Fico už tvrdil, že v roku 2014 nebude v politike.

Robert Fico sa v roku 2009 vyjadril , že v roku 2014 už v politike nebude. V roku 2014 sa však rozhodol kandidovať na post prezidenta Slovenskej republiky. Nebolo to prvýkrát, čo Fico avizoval odchod z politiky. Pred voľbami v roku 2002 vyhlásil, že v politike skončí, ak Smer nebude na čele zostavovania vlády.

vyjadril avizoval


(...) aj deficity sú -2,8 orientačne, že bolo, ale pravdou je to, že my sme mali ešte aj za Ficovej vlády, keď nastúpila prvá, sme mali deficit -2 percentá.

Podľa dostupných údajov je výška deficitu verejnej správy SR na rok 2015 stanovená na -2,7% HDP, pričom pre rok 2016 sa odhady približujú hodnote - 2,1% HDP. Ako naznačujú údaje z Eurostatu , počas prvých rokov Ficového prvého volebného obdobia vykazoval deficit štátneho rozpočtu približne -2% HDP. Na základe týchto informácii hodnotíme Švejnov výrok ako pravdivý. Podľa dokumentu Európskej komisie , ktorá rozoberá ekonomické výhľady jednotlivých členských krajín EÚ, vykazoval deficit štátneho rozpočtu SR -2,7%, pričom pre rok 2016 je saldo stanované na -2,1% HDP. Počas prvej Ficovej vlády v rokoch 2006-2010 sa deficit štátneho rozpočtu pohyboval od -3,6 % v roku 2006 až k hodnote -7,5 % HDP ku koncu roka 2010, pričom v prvom roku volebného obdobia vykazoval hodnotu -1,9% HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
dokumentu Európskej komisie
2006-2010


Čo sa týka tej diskusie k DCA, tak musím povedať, že my sme teda dvadsiata štvrtá krajina, ktorá ju ratifikovala.

Dohodu o spolupráci v oblasti obrany alebo zmluvu s obdobným či podobným obsahom má s USA podpísanú 17 členských krajín NATO a Európskej únie a 6 členských krajín NATO, ktoré nie sú členmi Európskej únie.

Z celkového počtu 30 členov NATO ju má k dnešnému dňu už 24 členov. Preto môžeme hodnotiť tento výrok ako pravdivý.

Podobný výrok Demagóg rozoberal aj v jednej z predchádzajúcich relácií.

Dohodu podpísanú rozoberal


Vláda podporí projekt širokorozchodnej železničnej trate z Košíc do Bratislavy a Viedne za predpokladu jeho ekonomickej realizovateľnosti.

V projekte širokorozchodnej železničnej trate z Košíc do Bratislavy a Viedne bola 31. augusta 2013 podpísaná zmluva o vyhotovení štúdie realizovateľnosti podnikom Breitspur Planungsgesellschaft. Podľa dostupných údajov sa ďalej v tejto veci nerozhodovalo. Navyše, ak štúdia "realizovateľnosti predĺženia širokorozchodnej trate z Košíc do Bratislavy a Viedne nepreukáže napríklad dostatočné tovarové toky, tak odpadnú ďalšie technické štúdie a práce sa nezačnú." Na jednej strane teda vláda projekt podporila, ale za štyri roky jej pôsobenia nepokročila v zistení jeho ekonomickej realizovateľnosti. Sľub hodnotíme ako čiastočne splnený. Projekt širokorozchodnej železnice by mal vytvoriť priame železničné spojenie medzi Európou a Áziou predĺžením existujúcej železničnej trate s rozchodom 1 520 milimetrov z Košíc do Viedne. Toto spojenie by bolo dlhé 11 000 km a preprava tovaru z Vladivostoku do Viedne by trvala len 15 dní v porovnaní so súčasným prepojením námornou dopravou trvajúcou až 35 dní. Celkový odhadovaný objem investícií do projektu je 6,36 mld. eur a sprevádzkovanie novej železničnej trate sa očakáva od roku 2025. Podpredseda vlády pre investície Ľubomír Vážny sa vyjadril , že projekt bude uskutočniteľný pri objeme nákladnej prepravy po širokorozchodnej trati nad 20 mil. ton ročne. Za ideálnu označil prepravu okolo 25 mil. ton. Zatiaľ bola vypracovaná predbežná štúdia realizovateľnosti. O plánovanom predĺžení širokorozchodnej železnice má rozhodnúť rozšírená štúdia realizovateľnosti, o ktorej vyhotovení bola podpísaná zmluva 31. augusta 2013 medzi podnikom Breitspur Planungsgesellschaft a víťazným konzorciom Valbek, Bernard a Obermeyer, ktoré podľa medializovaných informácií uspelo s cenou necelých 6 miliónov eur, ktorá je podobná sume za predbežnú štúdiu zverejnenú v roku 2011 spoločnosťou Roland Berger. Podľa generálneho riaditeľa Dopravoprojektu Gabriela Koczkáša je uvedená cena veľmi nízka až nereálna. Opozícia projekt kritizovala ako nezmyselný, škodiaci záujmom SR a ohrozujúci pracovné miesta v prekladiskovej stanici v Čiernej nad Tisou a prekladisku kontajnerov v Dobrej na východe Slovenska. Niektorí odborníci potvrdili, že projekt môže mať pre SR význam, len ak bude na jej území aj prekladisková stanica tovarov.

nepreukáže spojenie vyjadril štúdia rozhodnúť zmluva uspelo kritizovala


...vyvolalo to (oznámenie, že nominanti SNS poberajú percentá z dotácií, pozn.) reakciu jednej strany a jej predsedu Jána Slotu, ktorý odporučil zaoberať sa životom večným....

Slota odporučil Mečiarovi zaoberať sa posmrtným, nie večným životom.

odporučil


A druhá vec, že proste Gorila sa 2 roky počas vášho ministrovania nevyšetrovala. To čo sa vyšetrovalo, bolo v súvislosti s príslušníkmi z SIS, nie s politikmi.

Gorila sa vyšetrovala počas "ministrovania" Daniela Lipšica. Overovali sme to v relácii O päť minút dvanásť z 15. januára : Podľa informácií denníka SME (28. decembra 2012) prípad Gorila vyšetroval Úrad boja proti korupcii od novembra 2010 do júla 2011, keď prípad prevzala vojenská prokuratúra . Tá v septembri oznámila, že prípad zastavila. Ďalej denník informuje, že riaditeľ Úradu boja proti korupcii Peter Kovařík žiadal o zbavenie mlčanlivosti v tejto kauze. Peter Kovařík: „Na základe obdržaných odpovedí nebolo možné vykonať ďalšie procesné úkony.“ Prípad teda stroskotal na nezbavení mlčanlivosti príslušníkov SIS, ktorý odposluchy robili. Túto informáciu potvrdila pre Aktuálne.sk (21. decembra 2012) aj hovorkyňa policajného prezídia Jana Pôbišová, ktorá povedala: "Polícia už podobné dokumenty a obsah, aj z prostredia médií, preverovala." Ako zdôraznila, trestným konaním, ktoré viedol Úrad boja proti korupcii k potvrdeniu autenticity dokumentov nedošlo. " Následne vyšetrovanie s kompletnou dokumentáciou v júli prevzal priamo prokurátor vojenskej obvodnej prokuratúry Bratislava. V septembri nás vyrozumel, že vo veci vydal meritórne rozhodnutie. Obsah rozhodnutia nepoznáme." Agentúra SITA (Sme.sk) 7. februára uvádza vyjadrenie Branislava Kupca na margo vyšetrovania kauzy: Bývalý zástupca Hlavného vojenského prokurátora Branislav Kupec odmieta informácie, podľa ktorých nebola kauza Gorila vyšetrená preto, že vyšetrovanie predmetnej veci zastavila vojenská prokuratúra. " Vojenská prokuratúra nikdy nevykonávala dozor vo veci, kde by boli predmetom vyšetrovania trestné činy, ktoré vyplývajú z medializovaného spisu Gorila, " povedal Kupec.

O päť minút dvanásť z 15. januára

SME

Aktuálne.sk

trestného činu, ktorého sa mali dopustiť príslušníci SIS


Banky, naozaj tým bankám sme zobrali veľmi veľa peňazí, monopolom sme zobrali veľa peňazí, budeme teraz zvyšovať dane z príjmov bohatých ľudí, ktorí zarábajú nad 3000 €. Dane z príjmov politikov, dane z hazardu a tak ďalej a tak ďalej.

Denník SME prináša správu o nových danich a mechanizmoch četrenia, ktoré zavádza vláda Roberta Fica. Podľa nich posudzujeme výrok ako pravdivý.

Zdanenie bánk:

"Okrem špeciálnych odvodov zaplatia banky na Slovensku tento rok aj mimoriadny odvod.Mal by ísť do zvláštneho fondu, z ktorého chce Smer financovať rastové opatrenia. Štát získa: 50 miliónov eur."

Banky tento odvod zaplatia už tento rok (2012).

Zdanenie príjmov:

"Rovná daň prezentovaná sadzbou 19 percent už nebude. Príjmy zamestnancov, živnostníkov aj ďalších fyzických osôb zhruba nad 3000 eur v hrubom mesačne sa od budúceho roka zdania sadzbou 25 percent.Stúpnu aj odvody, lebo odvodové stropy sa zjednotia buď na štvornásobok, alebo päťnásobok priemernej mzdy. To znamená, že vyššie odvody začnú platiť už zamestnanci s hrubou mzdou zhruba 1180 eur, čo im zníži ich čistý príjem. Približne na tejto úrovni by bol inak strop pre nemocenské poistenie podľa dnešných pravidiel. Zisky firiem sa zdania sadzbou 23 percent."

Dane z hazardu:

"Na jeseň sa majú zvýšiť odvody z niektorých hazardných hier. Akých, Smer v návrhu ozdravného balíčka nespresnil. Keby sa však zvýšilo zdanenie automatov a zaviedla zrážková daň pri lotériách, stávkach a kasínach, štát by na tom podľa štúdie ekonómov Ódora a Horvátha získal 50 miliónov eur ročne."

Tieto opatrenia SMER pripravil a niektoré z nich už sú zavedené a niektoré budú zavedené v krátkej dobe (2013).

Denník SME


Slovensko bolo vylúčené z procedúry nadmerného deficitu.

Dodobný výrok uvádza Robert Fico opakovane. Naposledy overoval Demagog.SK tento výrok 14. septembra 2014 v relácii O5M12 . Informácie o procedúre nadmerného deficitu na stránke Európskej komisie potvrdzujú, že v súčasnosti je v tomto mechanizme 11 z 28 štátov EÚ. Slovensko sa medzi nimi nenachádza a nachádza sa v skupine krajín vyradených z tejto procedúry, keď sme boli vyradení 20. júna 2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

O5M12 procedúre vyradení TASR SITA


Hovorila to (pozn. kritika novely Trestného zákona) európska prokuratúra, hovorila to rada prokurátorov, nakoniec aj Európska komisia a nakoniec aj Ústavný súd to pozastavil.

Vládna koalicia prišla koncom roka 2023 s novelou, ktorej cieľom bolo zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry a viaceré zásadne zmeny Trestných kódexov. Európska komisia, Európska prokuratúra aj Rada prokurátorov adresovali vláde svoje obavy pred chystanými zmenami. Ústavný súd neskôr pozastavil účinnosť častí týkajúcich sa zmien v Trestnom zákone. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako pravdivý.

Poslanci v parlamente schválili 8. februára novelu Trestného zákona. Nová úprava mala priniesť zmeny vo vymedzení spáchanej škody a dĺžke premlčacích lehôt. Menila sa aj výška sadzieb pri trestných činov spáchaných verejným činiteľom, hospodárskych a majetkových trestných činoch. ( .docx , str. 12, 13, 26). Prijatie novely taktiež viedlo k zrušeniu Úradu špeciálnej prokuratúry.

Ústavný súd na návrh prezidentky a opozičných poslancov vydal uznesenie, na základe ktorého pozastavil okrem iného účinnosť zmien v Trestnom zákone, vrátane zmien týkajúcich sa ekonomických trestných činov. Naopak Ústavný súd vyhodnotil, že časť novely odkazujúca na zánik Úradu špeciálnej prokuratúry pozastaveniu účinnosti nepodlieha.

Novela bola ešte pred jej prijatím kritizovaná z viacerých strán. Európsky prokurátor Ján Novomestský zastupujúci Slovenskú republiku na Európskej prokuratúre ( EPPO ) v rozhovore pre portál Euractiv uviedol , že EPPO, je nútená sa vyjadriť negatívne k prijatej novele Trestného zákona, pretože zasahuje do jej činnosti a obmedzuje vyšetrovanie trestných činov ohrozujúcich alebo poškodzujúcich finančné záujmy EÚ.

Hovorkyňa EPPO zas vyslovila obavy z toho, že zníženie trestov za korupciu ovplyvní aj účinnosť ochrany eurofondov pred zneužitím, čo môže byť aj dôvodom na ich zmrazenie.

V decembri 2023 vydala k zmene Trestného zákona stanovisko aj Rada prokurátorov. Vo svojom vyhlásení píše, že „zásadne nesúhlasí so zvoleným legislatívnym postupom zrušiť Úrad špeciálnej prokuratúry a presunúť jeho agendu na krajské prokuratúry. Sme presvedčení, že zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry by viedlo k oslabeniu boja proti závažnej organizovanej kriminalite a korupcii,“ píše sa v stanovisku

Európska komisia zaslala Slovensku v súvislosti so zmenami v trestných kódexoch niekoľko listov, ktorými vyjadrila obavy nad priamym negatívnym vplyvom na právo EÚ a jej finančné záujmy. Európska komisia v listoch Slovensko dokonca varovala , že môže prísť o peniaze z Európskej únie. Vzhľadom k tomu, že proces prijímania nebol ukončení, Európska komisia situáciu stále pozorne sleduje.

schválili
.docx
zrušeniu
vydal
EPPO
uviedol
vyslovila
vydala
Európska komisia
varovala
nebol


Možno ste si nevšimli pán poslanec Kažimír, že v Spojených štátoch amerických niektorých štátoch únie dokonca budú ešte ďalej a voľba generálneho prokurátora je priamou voľbou, to znamená, že generálneho prokurátora volia občania štátu, to znamená, že sú ešte ďalej v tej demokracii

V USA sa volí štátny zástupca (Attorney General) priamo v 43 štátoch federácie z 50.

priamo


...bývalá vláda, bývalé ministerstvo financií, bývalé vedenie ministerstva financií odložilo štátny záverečný účet až po voľby...

Podľa základného metodického rámca pre tvorbu rozpočtu verejnej správy MF SR zo dňa 30.05.2008 sa východiská štátneho rozpočtu spravidla predkladajú do konca marca („....sekcia rozpočtovej politiky, ktorá v období od 15. februára do konca marca spracuje návrh východísk rozpočtu verejnej správy a predloží tento návrh na rokovanie vlády“), no na stránke MF SR dodnes figurujú len rámcové dokumenty z roku 2009 t.j. návrh východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2010-2012 zo dňa 21.04.2009, čo explicitne potvrdzuje Miklošovo tvrdenie o nepripravenosti východísk štátneho rozpočtu.

metodického rámca


Nie, dali sme 10 hlasov. 53 hlasov (získal Krnáč v septembri 2012, pozn.).

SMER -SD deklaroval, že podporí kandidáta opozície 10 hlasmi. Tento počet hlasov 10 hlasov deklarovali predstavitelia SMER-SD v diskusných reláciách. Ak by sme započítali hypotetických 10 hlasov SMER-SD, tak Krnáč by získal 53 hlasov opozície, tak ako tvrdí R. Kaliňák. To či desiati poslanci SMER-SD skutočne hlasovali za kandidáta na šéfa NKÚ, vzhľadom na tajnú voľbu nevieme overiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Pre doplnenie uvádzame aj predchádzajúce tri voľby šéfa NKÚ: Údaje v nasledujúcej tabuľke vychádzajú zo stenografických prepisov schôdzí NR SR z 26.7.2012 , 18.9.2012 a 11.12.2012 . Dátum schôdze Kandidát Počet hlas. lístkov Neplatných Za Proti Zdržalo sa Počet potrebných hlasov 26.7.2012 Kamil Krnáč 146 9 53 33 51 74 18.9.2012 Kamil Krnáč 148 9 63 49 27 75 11.12.2012 Vladimír Klimeš 136 6 59 31 40 69 14. marca 2013, sa uskutočnila štvrtá voľba predsedu NKÚ. Opäť bol kandidátom opozície Vladimír Klimeš, ktorého navrhla strana SaS . Klimeš získal 14. marca 39 hlasov : "Zo 124 odovzdaných hlasovacích lístkov bolo 28 neplatných. Z 96 platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že o návrhu na voľbu Vladimíra Klimeša za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu Slove nskej republiky hlasovalo za 39 poslancov, proti 40 poslancov, zdržalo sa hlasovania 17 poslancov." Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SMER

deklarovali

voľba

SaS

získal


Napríklad ohľadne predaja teplého vzduchu (AAU jednotiek, teda emisií, pozn.) išli dvakrát materiály do vlády, lebo bolo podozrenie, že sa deje niečo nekalé, vláda bola oklamaná.

Doteraz vieme o dvoch materiáloch, ktoré sa na rokovanie vlády k tejto téme dostali. Táto mala obsahovať zavádzajúce informácie, táto zase pôvodne zmizla z vládnych stránok zhromažďujúcich materiály na rokovania, dnes už je späť.

zmizla


Ak ten deficit bude, tak ako hovorí Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, rádovo o 2- 6 % vyšší, čiže nie, lebo s tými rizikami nadefinovali na 2,5, takže môžme sa blížiť až k nejakým deviatim percentám HDP, tak to je taký zásah do nášho dlhu Slovenska, ktorý nebude možné práve s prichádzajúcou recesiou, ochladzovaním a ešte do toho koronavírusu, do toho samotný koronavírus, takže nebude možné ho nejako prudko znižovať.

Už po prijatí tzv. 13. dôchodkov pred voľbami vo februári 2020 Rada pre rozpočtovú zodpovednosť upozorňovala na to, že bez dodatočných opatrení môže deficit verejných financií v roku 2020 vyskočiť na 2,4 percenta HDP. Obmedzenia ekonomiky pre koronavírus môžu podľa Rady urobiť v rozpočte na rok 2020 dieru až vo výške 5,7 miliardy eur - a teda 6,23 percenta HDP. Ak sa predpoklady Rady potvrdia a vláda nezakročí, môže podľa nej deficit v tomto roku dosiahnuť 8,67 percenta HDP. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

upozorňovala môžu môže


Bolo to v čase (narastal zisk VšZP pozn.), kedy sa reálne zvýšili dlhy nemocníc o 169 miliónov.

Výrok hodnotíme za zavádzajúci. VšZP vykázala v roku 2010 stratu a v roku 2011 zisk, napriek tomu v oboch rokoch stúpala zadĺženosť nemocníc. Agentúra SITA , na základe informácii od Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou uvádza, že " Štátna Všeobecná zdravotná poisťovňa evidovala k 31. decembru 2011 zisk 5,702 mil. eur. Rok predtým to bola strata vyše 120 mil. eur." Zadlžovanie nemocníc sme overovali už 19. decembra 2011 v diskusnej relácii V politike . Podľa Správy o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva bol dlh nemocníc v pôsobnosti MZ SR k 31. decembru 2010 na úrovni 209,5 milióna euro, z čoho len za rok 2010 vzrástol o 94 mil. eur. V júni 2011 denník SME uviedol, že za prvé tri mesiace roka 2011 bol nárast dlhu o 30 mil. eur, čo činilo celkový dlh 239,5 mil. eur. Ivan Uhliarik v tlačovej správe MZ SR v októbri 2011 uviedol, že " Netransformované nemocnice vytvorili dlh už viac ako 420 miliónov eur a stále sa zadlžujú." Je teda pravda, že v čase keď sa zvyšoval dlh nemocníc, narastala ziskovosť Všeobecnej zdr. poisťovne. Platí to však len o roku 2011. V roku 2010, kedy vykázala stratu 120 mil. eur, sa napriek tomu zvyšoval aj dlh nemocníc.

SITA

V politike

SME

tlačovej správe


Ak ste čítali ten zoznam špeciálnej prokuratúry (o kauze Emisie, pozn.), tak jednoznačne sú informácie z roku 2010 a 2011 prvého polroka.

Podľa hovorkyne Úradu špeciálnej prokuratúry, sú údaje zo zoznamu skutočne z rokov 2010 a 2011. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA (4. februára 2014): "Úrad špeciálnej prokuratúry v utorok zverejnil zoznam ľudí a firiem, ktorí obchodovali so spoločnosťou Interblue Group, tej Slovensko predalo prebytočné emisné limity. Uvedené informácie boli získané z výsledkov právnej pomoci od justičných orgánov Švajčiarskej konfederácie v rokoch 2010 a 2011," vysvetlila hovorkyňa Úradu špeciálnej prokuratúry Jana Tökölyová pôvod zoznamu, ktorý špeciálna prokuratúra zverejnila." Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


Pani premiérka je takisto členkou SDKÚ a stojí za pánom Paludom.

SITA : premiérka sa po rokovaní koaličných lídrov k nominácii Paludu na šéfa NBÚ vyjadrila nasledovne: "Aby som informovala presne, Most-Híd nemá námietky, KDH nemá námietky, SaS navrhla a SDKÚ - chcú prerokovať v klube. Premiérka nemá námietky," povedala Radičová.

SITA


PPP projekt prvý veľmi úspešne sa momentálne realizuje na úseku medzi Nitrou a Zvolenom. Tento úsek bude dokončený v júli budúceho roku a tento úsek a vôbec celý tento projekt bol vyhlásený za infraštrukturálnu stavbu roka v celej Európe.

Ako bolo už zmienené : PPP projekt na R1 medzi Nitrou a Zvolenom získal v roku 2009 PFI Award v kategórii Infrastructure Deal of the Year .

zmienené
PFI Award


Vojenská nemocnica (Letecká vojenská nemocnica v Košiciach pozn.) vytvára dlh a je pred konkurzom. Má dlh za prvý polrok 200 000 eur. To je veľa na to, aká je to veľká nemocnica.


Ono to poviem tak, akože ono sme sa s Richardom Sulíkom na začiatku, aj keď sme do volieb išli, sme sa dohodli, že nám nebude brániť ísť svojou vlastnou cestou. Čiže vlastne so SAS-kou to máme vysporiadané a sme dohodnutí, že vlastne do konca tohto roku žiadne nejaké takéto aktivity nebudeme robiť.

Napríklad Akutality napísali o existencii takejto dohody v čase krízy medzi SaS a OL (podľa Matoviča nemalo ísť o explicitne písomnú dohodu o tomto bode, ale o „gentlemanskú dohodu“). Podľa Richarda Sulíka si stranu založiť v januári 2011 môžu, dohoda má hovoriť, že majú ostať v poslaneckom klube.

Akutality napísali
Podľa Richarda Sulíka


Dostaneme podstatne viac peňazí z tohto rozpočtu (na roky 2014 až 2020 - pozn. demagog.sk) ako to bolo v rokoch 2007 až 2013.

Slovensku podarilo vyrokovať nárast finančných prostriedkov v programovacom období 2014-2020 v kohéznom fonde o približne 1,2 mld. euro. resp. v cenách z roku 2011 a po inflácii ide o navýšenie 2,8 mld. euro. Pri schválenom rozpočte na roky 2014 - 2020 má Slovensko možnosť čerpať z rozpočtu Európskej únie prostriedky vo výške približne 20 miliárd eur. Pre Slovensko bolo najväčšou prioritou pri vyjednávaní nového finančného rámca EÚ udržanie financií pre politiku súdržnosti (kohéznu politiku), čo predstavuje najobjemnejší zdroj príjmov Slovenska z EÚ. Zo zdrojov na politiku súdržnosti pre zotieranie rozdielov medzi európskymi regiónmi, ktorá tvorí najväčší zdroj príjmov Slovenska z rozpočtu EÚ, dostaneme približne 13,1 miliardy eur v cenách z roku 2011 (14,7 miliardy po inflácii). V súčasnom období 2007 – 2013 je alokácia na úrovni 11 miliárd 896 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

2014 - 2020
politiku súdržnosti
dostaneme


My sme boli tí, ktorí sme v rámci vládnej koalície iniciovali, aby bolo prijaté uznesenie Národnej rady...

NR SR schválila vyhlásenie k prijatiu maďarskej ústavy. Návrh vyhlásenia bol predložený koalíciou ako celkom, no iniciatíva prišla zo strany KDH. Ako sa uvádza na ich stránke : "Táto reakcia slovenského parlamenetu vzišla z iniciatívy Kresťanskodemokratického hnutia." To by ešte samo osebe na potvrdenie pravdivosti nepostačovalo. KDH sa už v apríli po prijatí maďarskej ústavy vyjadrilo, že by k nej mal zaujať stanovisko aj slovenský parlament. SITA 18. apríla : "Podľa kresťanských demokratov by sa situáciou po schválení maďarskej ústavy mala zaoberať Koaličná rada a po nej Národná rada SR." TASR 2. mája : "Tvrdí (Ján Figeľ, pozn.) , že slovenský parlament môže a mal by vyjadriť k tomu svoje stanovisko, pretože on je partnerom parlamentu susednej krajiny."

schválila
predložený
stránke
SITA 18. apríla
TASR 2. mája


Poľsko, pokiaľ si dobre pamätám, cez 14% nezamestnanosť.

Poľsko má skutočne približne 14 % nezamestnatnosť.

skutočne


Napríklad teraz máme rast plus mínus okolo 1 %, neviem, 0,9%.

I. Švejna správne uvádza, že rast HDP v treťom štvrťroku 2013 bol na úrovni 0,9% HDP. V porovnaní s treťou štvrťrokom 2012 bol rast znížení o 1 percentuálny bod. Tieto odhady sú uvádza Štatistický úrad SR (4. decembra 2013):

Štatistický úrad SR
odhade


To nie je pravda. Ani v minulých som nebol. (odpoveď na Mikloškove tvrdenie: "Janko, 20 rokov si sa pokúsal dostať do parlamentu, bol si v každých parlamentných voľbách.")

V roku 1990 Ján Budaj kandidoval ako líder VPN, avšak posledný deň pred voľbami z kanditátky odstúpil na základe informácie, že sa jeho meno nachádzalo v spisoch ŠtB. V roku 1994 bol Ján Budaj podpredsedom DÚ, ktorá bola zvolená do NRSR. V roku 1998 Ján Budaj kandidoval do parlamentu za SDK a bol zvolený. Od roku 2000 je Ján Budaj členom Demokratickej Únie Slovenska. V roku 2002 táto strana kandidovala do parlamentu, tesne pred voľbami však odstúpila a svojim voličom odporučila voliť SDKÚ. V roku 2006 Ján Budaj kandidoval neúspešne na kanditátke Slobodného Fóra. V roku 2010 Ján Budaj kandidoval neúspečne na post bratislavského primátora. Nepodarilo sa nám nájsť žiadne zmienky o kandidatúre Jána Budaja do NRSR vo voľbách v rokoch 2010 a 1992, v roku 2000 a 1990 síce kandidoval, ale ešte pred voľbami svoju kandidatúru stiahol. Rovnako sa nám nepodarilo nájsť informácie, či Ján Budaj v rou 1994 skutočne kandidoval do NRSR. Výrok Jána Budaja hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

kandidoval zvolená kandidoval kandidoval kandidoval


Október 1997, podpis pod odvolanie pána Gašparoviča, vtedajšieho predsedu NR SR Róbert Fico tiež. Odôvodnenie. Podporil svojím hlasovaním prijatie zákonov, ktoré neskôr Ústavný súd označil za zákony v rozpore s Ústavou, tým porušil aj svoj poslanecký sľub, že bude chrániť Ústavu.

Návrh na odvolanie Ivana Gašparoviča z postu predsedu NR SR v roku 1997 súvisel s kauzou F. Gauliedera. F. Gaulieder sa dostal do parlamentu v roku 1994 ako poslanec HZDS. O dva roky neskôr poslanecký klub HZDS opúšťa z dôvodu nesúhlasu s politikou vládnej koalície (HZDS, SNS a ZRS, pozn.) a stáva sa z neho nezávislý poslanec. HZDS na to reagovalo vylúčením ho zo strany. Ivan Gašparovič neskôr oznámil, že dostal od Gauliedera list , ktorým sa vzdáva svojho mandátu. Gaulieder už vopred namietal a tvrdil, že list je podvrhom. Následne sa parlament na čele s Gašparovičom uzniesol na odobratí mandátu F. Gauliedera ( za hlasoval aj Gašparovič , pozn.) aj napriek jeho nesúhlasu a nevôli. Gaulieder sa v tejto súvislosti obracia na Ústavný súd, ktorý ešte v roku 1997 rozhodol, že parlament porušil jeho ústavné práva. To, či Ficov podpis figuroval pod návrh na odvolanie Gašparoviča z funkcie predsedu parlamentu sa nám nepodarilo overiť.

od Gauliedera list
za hlasoval aj Gašparovič


Ja by som toto tvrdil nielen o Nemecku, ja by som to tvrdil aj o Francúzsku, pretože tam ani národnostné menšiny v podstate neexistujú.

Na ministerstve zahraničných vecí SR sú k národnostnému zloženiu Francúzska k dispozícii nasledovné údaje: Francúzi 90%, Gréci, Portugalci, Španieli, Taliani, Poliaci, Rumuni a prisťahovalci iného pôvodu (národnostné menšiny teda tvoria 10%). Iný zdroj uvádza: "Rasové a národnostné zloženie: Francúzi (93,6%), Alsasania a Lotrynčania (2%), Bretónci (1,5%), Katalánci (0,5%), Taliani (0,3%), Flámi (0,3%), Baskovia (0,2%), iné (1,6%)."

Na ministerstve zahraničných vecí SR
zdroj


Tento zákon nerieši, či predávajú. Tento zákon rieši... rieši, povedzme, nadpisy, ak by mal nejaký nadpis, musel by mať nad ním uvedený názov v slovenčine, pod ním môže mať aj v maďarskom jazyku, pokiaľ hovoríte v Leviciach?

V "jazykovom zákone" (.rtf) z 30. júna 2009, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v § 8 odsek 6 sa uvádza: "Všetky nápisy, reklamy a oznamy určené na informovanie verejnosti, najmä v predajniach, na športoviskách, v reštauračných zariadeniach, na uliciach, pri cestách a nad nimi, na letiskách, autobusových staniciach a železničných staniciach, vo vozidlách verejnej dopravy sa uvádzajú v štátnom jazyku. Ak obsahujú text v iných jazykoch, inojazyčné texty nasledujú až po texte v štátnom jazyku a musia byť obsahovo totožné s textom v štátnom jazyku. Inojazyčný text sa uvádza rovnakým alebo menším písmom ako text v štátnom jazyku." Podľa nového návrhu vládneho zákona (.rtf) v § 8 odsek 6 sa na konci pripája táto veta: "V nápisoch, reklamách a oznamoch určených na informovanie verejnosti v jazyku národnostnej menšiny a v štátnom jazyku v obciach, kde sa v úradnom styku používa jazyk tejto národnostnej menšiny podľa osobitného predpisu, 11g) sa poradie textov neurčuje."

"jazykovom zákone"
návrhu vládneho zákona


Bol som tam počas celého rokovania (odvolanie ministra Kaliňáka, pozn.). Vystupoval som v rozprave, aj v podstate však vlastne to bola tá prerušená schôdza.

V júni prerušená schôdza k odvolaniu ministra vnútra Roberta Kaliňáka bola následne otvorená 23. septembra 2016. Igor Matovič síce v júni k tejto téme vystupoval v rozprave, v septembri už k tomuto bodu nevystúpil a nebol prítomný ani pri hlasovaní . Návrh na odvolanie uviedol Jozef Rajtár (SaS). Schôdza k odvolaniu Kaliňáka mala byť prerokovaná na schôdzi 6. júla. Na ten deň bola zvolaná schôdza aj k odvolaniu Fica, ale táto schôdza nebola ani otvorená, lebo neprezentovalo sa dostatočný počet poslancov. Následne na návrh predsedu parlamentu Andreja Danka poslanci prijali uznesenie, aby obidve odvolania boli preložené na september. V piatok 23. septembra sa konalo odvolanie Roberta Fica (pred odvolaním Kaliňáka). Igor Matovič na tejto schôdzi ešte prítomný bol, dokonca on uviedol návrh zákona a aj hlasoval za návrh. Jeho tvrdenie hodnotíme ako nepravdivé. Matovič svoju absenciu na hlasovaní v relácií V politike obhajoval takto: " Celý čas počas toho rokovania tej mimoriadnej schôdze som tam bol a potom som jednoducho potreboval niekam odísť. Naozaj teraz si ľudsky nepamätám, čo vlastne vtedy večer bolo ."

prerušená schôdza
vystupoval
nevystúpil
hlasovaní
neprezentovalo
uviedol
hlasoval


STU vypracovalo projekt v EÚ známy ako smart city u nás ho transformovali na smart regiony. Je to projekt, ktorý počíta zo záchytnými parkoviskami, s ekologickejšou dopravou či už v rámci Bratislavy alebo BSK.

Demagog.SK sa podarilo nájsť viacero informácii relevantných k tomuto výroku, avšak nevieme potvrdiť vypracovanie konkrétneho projektu ľuďmi zo Slovenskej technickej univerzity v Bratislave.

stránke

podstránke

smartregions.eu

smartregions.net


My sme o tom hovorili, predstavili sme pána Paludu, ktorý je naozaj výborným kandidátom, má výborné renomé medzi sudcami, má výborné renomé aj medzi verejnosťou aj v médiách u ľudí, ktorí, ktorí tomu rozumejú.

Nominanta SaS na riaditeľa NBÚ Petra Paludu a jeho odbornosť vyzdvihovali najmä niektorí koaliční politici (podľa informácií Sme.sk , SITA a TASR ). Jeho skúsenosti v súdnickej praxi sú zrejmé z jeho životopisu (uvedený napr. na LinkedIn a aktualne.sk ). V roku 2009 získal ocenenie Biela vrana od Aliancie Fair-Play " za odvahu a úctu k profesným hodnotám, pričom taktiež riskujú svoje kariéry a vystavujú sa hrozbe politického šikanovania, pričom niektorí z nich už v súčasnosti čelia účelovým disciplinárnym konaniam."

Sme.sk
SITA
TASR
LinkedIn
aktualne.sk
Biela vrana


Hovoria to Vaši budúci koaliční partneri (Trubanovi, pozn.). 20 000 nájomných bytov (plánujú postaviť za 4 roky, pozn.)

Výstavbu 20-tisíc nájomných bytov sľubuje vo svojom programe na najbližšie štyri roky strana Za ľudí - potenciálny deklarovaný koaličný partner PS/Spolu. Tvrdenie Bélu Bugára preto hodnotíme ako pravdivé.

sľubuje


Koniec koncov pani Smreková riaditeľka gymnázia na Bajkalskej aj vo včerajšom rozhovore SME povedala, že ona by nazvala tento štrajk aktivitou mladých mužov učiteľov.

Mária Smreková, riaditeľka súkromného gymnázia na Bajkalskej, v rozhovore pre SME zo 16. januára (sobota) označila za organizátorov štrajku mladých učiteľov-mužov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

riaditeľka uviedla


My sme sa za uplynulé roky stretli s tým, že len na troch našich školách sme prišli o 120 tisíc euro práve nesprávne právne rozhodnutia v pracovno-právnych vzťahoch.

Na 23. zasadnutí Zastupiteľstva Košického samosprávneho kraja sa poslanci Süli, Pado a aj predseda Zdenko Trebuľa venovali pracovno-právnym sporom v školstve. Nepodarilo sa nám však overiť o akú sumu finančných prostriedkov prišiel kraj pri pracovno-právnych vzťahoch vo vzťahu k školám.

23. zasadnutí


...na druhej strane ale ani pani Žitňanská nemala mandát súhlasiť s niekym z existujúcich kandidátov, čiže táto pracovná skupina tri týždne sa schádzala úplne nadarmo. SDKÚ zablokovala činnosť tejto pracovnej skupiny napriek tomu, že sme to mali dohodnuté na koaličnej rade...

Rovnako nevieme posúdiť aký mandát mala ministerka spravodlivosti na rokovaní skupiny.


Keď pred 2 rokmi alebo kedy to bolo, pán premiér povedal Fico v parlamente, že ak prejde v parlamente pozmeňovák, ktorý umožní zisk zdravotných poisťovní, tak bude demisia.

Napríklad Pravda.sk (zo zdrojov SITA, ČTK, TA3 a Pravdy) uviedla, že predseda vlády Robert Fico pred hlasovaním o novele zákona o zdravotných poisťovniach pohrozil koaličným partnerom. Vyhlásil, že keby parlament prijal pozmeňujúci návrh poslanca z ĽS- HZDS Milana Urbániho, vyvodil by prísne dôsledky pre hrubé porušenie koaličnej zmluvy. SITA : "Urbániho návrh rozdielom jediného hlasu neprešiel, keď ho z koalície podporil okrem Urbániho iba poslanec SNS Štefan Zelník. Predseda Smeru-SD a premiér Robert Fico skonštatoval, že svojim koaličným partnerom pred hlasovaním pohrozil, že ak prejde Urbániho návrh, Smer-SD vyvodí dôsledky z hrubého porušenia koaličnej dohody." Podľa HN vtedy niektorí poslanci Smeru hovorili o predčasných voľbách, zmienka o demisii od Fica ale nikde nie je dostupná: "Smer však postup Mečiarových ľudovcov natoľko rozčaroval, že sa v ich strane dokonca hovorí o konci súčasnej koalície. "Pokiaľ nebudú dodržiavať programové vyhlásenie vlády a spoločný program, som za predčasné voľby," vyhlásil pre HN poslanec Smeru Ján Senko. HZDS reagovalo pokojne. Poslanec Ján Kovarčík povedal, že mnohí poslanci Smeru sú v politike veľmi krátko a chýbajú im ostrohy. "Navyše nemám informáciu, že by v programovom vyhlásení vlády bol podobný návrh zakomponovaný," dodal v súvislosti s navrhovaným zákazom zisku."

Pravda.sk

SITA


Pri verejnom vypočutí pán Žilinka povedali, to je na videu bolo zverejnené, že § 363 robí šarapatu. To povedal teda doslova a že on súhlasí s tým, že by bol zrušený alebo pozmenený.

Žilinka pred zvolením za generálneho prokurátora počas verejného vypočutia v novembri 2020 doslova povedal, že § 363 robí šarapatu. Hovoril tiež o možnej zmene tohto paragrafu alebo dokonca jeho potenciálnom zrušení, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Maroš Žilinka ako kandidát na generálneho prokurátora na verejnom vypočutí 23. novembra 2020 povedal :

„Bolo by dobré zaoberať sa tým a ono je to aj v programovom vyhlásení vlády, to oprávnenie generálneho prokurátora zrušovať právoplatné rozhodnutia v prípravnom konaní, pretože toto nám hlavne na ÚŠP robilo posledné roky šarapatu, ale opäť je to o tom, ako sa tá moc uchytí.“

Podľa jeho slov „má pozitíva aj verzia, ktorá je teraz, aj tá, že by sa len meritórne rozhodnutia napádali, v Čechách je len meritórne“.

Podľa Denníka N generálny prokurátor „pokračoval, že si vie predstaviť aj taký variant, že sa toto oprávnenie úplne zruší, ale generálnemu prokurátorovi zostane právo vysloviť svoj názor.”

Na vypočutí povedal: „Môže konštatovať, ale nemôže prikázať, že zastav, to môže len bezprostredný nadriadený. Boli by tam záruky zachované, ale už by nemohol byť generálny prokurátor braný na zodpovednosť, ak by stíhanie pokračovalo, bolo by nezákonné a skončilo by sa oslobodením a následnými náhradami škody, ale to je možné riešiť inak.“

Tieto slová môžeme interpretovať tak, že by súhlasil aj so zrušením alebo pozmenením § 363.

povedal
Denníka N


Vy (Štefan Harabin, pozn.) ste uviedli aj túto debatu na sociálnej sieti, že idete rozprávať s falošným kresťanom. Teda so mnou falošným kresťanom.

Na facebokovej fanpage Štefana Harabina, ktorá je označená ako jeho „oficiálna stránka”, je uverejnený príspevok, ktorý v Harabinovom mene vyzýva fanúšikov na sledovanie diskusie s „falošným kresťanom Hlinom“. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

uverejnený


...300 tisíc ľudí sme vyštvali zo Slovenska do zahraničia…

Prieskum Podnikateľskej aliancie Slovenska, ktorý bol médiami zverejnený v decembri 2015 uvádza, že 300 tisíc občanov krátkodobo alebo dlhodobo pracuje mimo hraníc Slovenska. Kollárovu frázu chápeme v zmysle, že počítame všetkých ľudí, ktorí pracujú (krátkodobo či dlhodobo) mimo hraníc Slovenska. Aj keď Boris Kollár neuvádza obdobie, z ktorého údaj pochádza, vychádzame práve z prieskumu PAS a výrok hodnotíme ako pravdivý.

Prieskum médiami


...ja som jasne povedal a viackrát som to deklaroval, že Kosovo ako samostatný, ako krok, ktorý sa udial, bol porušením medzinárodného práva, ale dnes, v dnešnej dobe, kde z pohľadu Európskej únie skoro všetky krajiny s výnimkou 4 neuznali Kosovo, nerozumiem slovenskému postoju...

Nepodarilo sa nájsť žiadne verejné vyjadrenia Andreja Kisku, v ktorých by tvrdil, že vznik Kosova bol porušením medzinárodného práva. Hoci je možné, že sa takto vyjadril v minulosti pred prezidentskou kandidatúrou, už ako kandidát v rámci odpovedí na otázky médií na túto tému zastával nezávislosť Kosova, a porušenie medzinárodného práva nespomínal. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Andrej Kiska vo februári 2014 v prezidentskej ankete denníka SME na otázku "Ste za uznanie Kosova?" odpovedal "áno", s vysvetlením: "Domnievam sa, že vznik samostatného Kosova je krok podporujúci stabilitu v tejto časti regiónu." V správe TASR uverejnenej na portáli čas.sk vo februári 2014, je Kiskov postoj ku Kosovu charakterizovaný takto: "Je za nezávislosť Kosova, ale bol by rád, aby s tým súhlasilo aj Srbsko." Kosovská republika vyhlásila nezávislosť 17. februára 2008. Oficiálna stránka kosovského Ministerstva zahraničných vecí uvádza 96 krajín, ktoré doteraz uznali Kosovo ako samostatný štát. Podľa vyjadrenia ministra zahraničných vecí, Enver Hoxhaja, z februára 2014, je ich po posledom Lesothe už 106. Čaká sa tiež na potvrdenie uznania Tanzániou. Stránka Kosovothanksyou.com zhŕňa, že doteraz ich republiku uznanlo 107 zo 193 členov Organizácie spojených národov a 23 štátov EÚ. Z členov Európskej únie Kosovo doteraz neuznalo Slovensko, Španielsko, Rumusko, Grécko a Cyprus, teda 5 krajín. Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ankete
správe
stránka
vyjadrenia
Čaká sa
Kosovothanksyou.com
neuznalo


...ten potenciál Smeru je niekde nad 40%, sme získali čo najviac. Lebo keď máte potenciál 45% a urobíte z toho iba 35% reálny výsledok, je to málo.

Súdiac podľa predvolebných a povolebných výskumov agentúry Median, Smer mal pred voľbami potenciál v rozmedzí 38% - 44%. ( február 43,9%, marec - 44%, apríl 38,4%), po voľbách medzi 36% – 40% ( september 40%, október 36,2%). Tento údaj potvrdzuje aj analytik agentúry Polis, ktorý odhaduje potenciál SMERu na 35-40%. Baránek : "Momentálne nie je dôvod, ak sa niečo dôležité nestane, aby tie preferencie Róberta Fica išli rýchlo dole. Na druhej strane nie je ani dôvod aby išli hore. On dosiahol strop. Dosiahol strop tým, že pobral voličov HZDS." Zdroj, z ktorého čerpá Fico neuviedol, preto hodnotíme výrok na základe dostupných informácií o súčasnom potenciálu strany SMER. Hodnotenie je odlišné od hodnotenia v relácii V politike v podobnom výroku, tam však Fico hovoril o podpore 42%.

február september Baránek


Ja som vo verejnej službe v Národnej rade SR 3 roky ...

Radoslav Procházka sa stal poslancom NR SR poprvýkrát v roku 2010. Poslanecký sľub zložil dňa 8. júla 2010. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý, keďže R. Procházka je poslancom NR SR niečo vyše troch rokov.

zložil


Pán Nesrovnal, vy ste nezávislý 7 a pol týždňa, vy ste začali ako stranícky nominant SDKÚ.

Je pravda, že Ivo Nesrovnal začínal ako nominant SDKÚ-DS. Ešte koncom júla 2014 Sieť uvažovala o podpore Nesrovnala ako kandidáta na primátora mesta. Následne 15. augusta 2014 z SDKÚ-DS vystúpil a následne sa stal nezávislým kandidátom. Do času debaty na TA3, čo bolo 11. novembra 2014, bol Nesrovnal skutočne sedem a pol týždňa nezávislým kandidátom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Nesrovnal uvažovala vystúpil nezávislým


...A teraz k tomu, že to žonglovanie s číslami sa môže udiať v rôznych rovinách. Môžte všeličo pripočítavať, odpočítavať. Holým faktom zostáva, že celkovo výdavky a keď teraz zoberiem celkovo výdavky rozpočtu, jednoznačne rastú oproti rozpočtu...

Celkové výdavky skutočne rastú. Kým v rozpočte na rok 2010 boli výdavky vo výške 16 276 999 960 eur, na rok 2011 majú byť 16 915 557 812 eur.


Ak sme povedali, že (špicľovací) zákon je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, tak sme sa obrátili na Ústavný súd a čo urobil Ústavný súd? Ústavný súd predsa pozastavil účinnosť tohto zákona. Prijali ste ďalší (špicľovací) zákon

Vládna koalícia pre koronavírus prijala zákon, ktorý mal úradom dovoliť zbierať informácie od mobilných operátorov bez súhlasu súdu. Ústavný súd ho však pozastavil. Neskôr poslanci prelomili veto prezidentky a prijali nový - iný - zákon, ktorý štátu umožňuje využívať dáta od operátorov na kontrolu povinností vyplývajúcich z ochrany zdravia počas pandémie. Tvrdenie Roberta Fica preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Prvý zákon 25. marca - na prvej riadnej schôdzi s programom - parlament na začiatku schválil tzv. lex korona, ktorý o.i. dal štátu možnosť zbierať od mobilných operátorov údaje o občanoch bez súhlasu súdu. Podľa tohto zákona mal Úrad verejného zdravotníctva môcť spracovať v anonymnej forme údaje o telekomunikácii, aby na základe nich vedel vytvárať štatistické modely vývoja pandémie. Úrad však mal môcť zbierať dáta (o.i. aj lokalizačné) aj neanonymne , a to „na účel identifikácie príjemcov správ, ktorým je potrebné oznámiť osobitné opatrenia (úradu)” - a len v tomto rozsahu. Pravdepodobne malo ísť o ľudí, ktorí sú pozitívne testovaní na koronavírus a ľudí, ktorí s nimi prišli do kontaktu. Mobilní operátori by tieto údaje museli poskytnúť Úradu verejného zdravotníctva na základe „odôvodnenej písomnej žiadosti”. ÚVZ by ich mohol zbierať, spracovávať a uchovávať do 31. decembra 2020. Poslanci strany Smer sa obrátili na Ústavný súd, aby preskúmal novoprijatú časť zákona vlády Igora Matoviča, ktorá mala štátu umožniť zber dát z mobilov pri boji s koronavírusom. Preventívny plošný zber informácií považujú za priveľký zásah do súkromia. 13. mája 2020 - Ústavný súd pozastavil účinnosť časti tohto zákona. Skonštatoval , že „časť pozastavenej právnej úpravy nebola dostatočne určitá, pretože umožňovala štátnej moci spracúvať osobné údaje bez toho, aby bol jednoznačne vymedzený účel takého spracúvania a spôsoby nakladania s osobnými údajmi.” V ďalšej časti zase sudcom zasa „chýbali nevyhnutné garancie proti prípadnému zneužitiu spracúvaných osobných údajov.” Námietky sudcov však - rovnako ako napadnutá časť zákona - nesúviseli s eKaranténou. O tom, či boli ustanovenia skutočne protiústavné, mal súd rozhodnúť v samostatnom konaní. 18. mája však parlament prijal zmenu zákona, ktorá pôvodné podmienky zmenila. Druhý zákon Začiatkom septembra poslanci vládnej koalície prelomili veto prezidentky a schválili novelu zákona o elektronických komunikáciách. Tá mala dať hygienikom právomoc používať dáta od mobilných operátorov, aby mohli kontrolovať či občania vracajúci sa z krajín najviac postihnutých koronavírusom dodržiavajú povinnosť nahlásiť sa na úrade, zostať v karanténe a ísť na test. DenníkN po troch týždňoch účinnosti zákona upozornil na to, že hygienici ho nevyužívajú.

prvej schválil dal mal mal neanonymne Pravdepodobne by mohol obrátili pozastavil Skonštatoval prelomili upozornil


Ak sa pozrieme, ako sa správajú oligarchovia ukrajinskí, jeden sedí u Putina, druhý sedí v EÚ.

Tento výrok je pomerne nejednoznačný. Takzvaných "oligarchov ukrajinskích" premiér Fico ďalej vôbec nešpecifikuje, a teda nevieme s určitosťou určiť, konkrétne ktorích má na mysli. Pokiaľ sa jedná o spájanie oligarchov s EÚ, najpravdepodonejšie sa jedná o Petra Porošenka , ktorý sa profiluje ako silno pro-európsky. Porošenko v súčasnosti nezastáva žiadny post v Inštitúciách EÚ, a taktiež nie je známe, že by dlhšiu dobu prebýval v niektorom zo štátov EÚ. Nie je teda pravdou, že v EÚ "sedí".

Petra Porošenka
Dmytra Firtaša


Teraz Švédi a Fíni vstúpili do NATO a majú vyššie výdavky.

Fínsko a Švédsko za posledné roky zvýšili svoje výdavky na obranu. Stalo sa tak najmä v reakcii na plnoformátovú inváziu Ukrajiny, ale aj v kontexte vstupu do NATO, ktoré odporúča členským štátom vynaložiť na obranu aspoň 2 % HDP. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Fínsko sa stalo členom NATO 4. apríla 2023, Švédsko 7. marca 2024. Oba štáty požiadali o členstvo 18. mája 2022, podľa ich slov v reakcii na zmenu bezpečnostného prostredia spojenej s ruskou inváziou Ukrajiny ( Fínsko , Švédsko ).

Výdavky členských štátov na vojenskú obranu v období od roku 2014 do roku 2023 sú zverejnené v Tlačovej správe NATO ( pdf. ). V období od roku 2014 do roku 2021 sa pohybovali výdavky Fínska v rozmedzí od 1,38 % do 1,53 % HDP. Zásadné zvýšenie je viditeľné od roku 2022, a to na hodnotu 1,68 % HDP ( .pdf str. 8). Ako dôvod Fínsko uviedlo ruskú inváziu na Ukrajinu a obavy o svoju národnú bezpečnosť.

V roku 2023 Fínsko svoje výdavky ďalej zvyšovalo a ohlásilo , že v roku 2024 plánuje posunúť túto hranicu 2,3 % HDP. Zvýšená úroveň výdavkov priamo súvisí so vstupom Fínska do NATO, ako aj so zvýšeným napätím v regióne po ruskej invázii na Ukrajinu.

Švédske ministerstvo obrany rovnako ohlásilo zvýšenie výdavkov na obranu na úroveň 2,1 % HDP. Tak ako v prípade Fínska, aj Švédsko tento krok vysvetľuje obavami o bezpečnosť v kontexte invázie na Ukrajinu, ale taktiež dosiahnutím cieľa vojenských výdavkov vo výške 2 % hrubého domáceho produktu stanoveného vojensko alianciou NATO.

To, že vstup do NATO automaticky neznamená zvýšené výdavky na obranu je možné pozorovať na príklade Čiernej Hory. Z údajov NATO vyplýva, že Čierna Hora, ktorá do NATO vstúpila v roku 2017, svoje výdavky na obranu po vstupe nezvýšila a až do roku 2019 sa pohybovali na hodnote okolo 1,5 % HDP ( .pdf str. 8).

V súčasnej bezpečnostnej situácii zvyšujú výdavky na obranu aj štáty s neutrálnym statusom bez členstva v NATO, ako je Švajčiarsko či Rakúsko. Švajčiarsko toto svoje rozhodnutie vysvetľuje nárastom globálnej nestability, odvolávajúc sa na vojnu na Ukrajine a na Blízkom východe. Švajčiarsky parlament rozhodol o zvýšení rozpočtu armády na úroveň 1 % do roku 2035, výdavky na obranu plánuje Švajčiarsko zvýšiť o 19% v priebehu nasledujúcich štyroch rokov. Rakúsko v rovnakom kontexte taktiež ohlásilo zvýšenie výdavkov na obranu. V marci 2022 rakúsky kancelár oznámil , že Rakúsko výrazne zvýši svoje výdavky na obranu z 0,74 % HDP na 1 % HPD.

Fínsko Švédsko požiadali Fínsko Švédsko pdf. .pdf dôvod ohlásilo súvisí ohlásilo dosiahnutím stanoveného údajov .pdf vysvetľuje rozhodol zvýšiť oznámil


...skúste si pozrieť jednu jedinú smernicu Európskej únie, tam na prvých 17 stranách sú len nejaké úvodné.

Na základe niekoľkých náhodne vybraných smerníc EÚ nie je možné konštatovať, že by prvých 17 strán každej smernice tvorili tie úvodné. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Napríklad Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty obsahuje v slovenskom preklade 8 úvodných strán ( .pdf ), Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorou sa mení smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie ( .pdf ) obsahuje 6 a Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES zo 17. mája 2006 o strojových zariadeniach a o zmene a doplnení smernice 95/16/ES ( .pdf ) obsahuje iba 3 úvodné strany.

.pdf .pdf .pdf


Presne tak, lebo takéto isté financie, o tom hovorí ja to som rád, že ste tu povedali, tá správa národného kontrolného úradu, ktorá hovorí o tom, že kancelária prezidenta na začiatku rozpočtového roku nedostala dostatok finančných prostriedkov a vždy počas roka tam tie peniaze boli dočerpávané a dnes sa stalo to, že táto vláda reaguje na správu NKÚ, aby nedávali tie peniaze počas roka, ale dali hneď na začiatku roka.

Správa Národného kontrolného úradu konštatovala dlhodobé podfinancovanie kancelárie prezidenta. Vláda 15. októbra schválila návrh rozpočtu verejnej správy, v rámci ktorého dôjde v budúcom roku k navýšeniu rozpočtu Kancelárie prezidenta na 11,7 milióna eur, čo je nárast o približne 57 % oproti minulému roku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Správa Najvyššieho kontrolného úradu ( NKÚ ) z mája 2024 konštatuje: „Vládou schválené rozpočty na všetky kontrolované roky neobsahovali finančné krytie potrieb rozpočtovej kapitoly napriek tomu, že Kancelária každoročne v návrhu rozpočtu žiadala o navýšenie limitu výdavkov. Kancelária nemala pri návrhoch rozpočtov finančnú istotu, v akej výške jej MF SR v priebehu roka schváli zmeny rozpočtu a zvýšenie výdavkov potrebných na zabezpečenie jej riadneho chodu“ ( .pdf , s. 1). NKÚ odporučilo výboru NR SR, aby vládu zaviazal zohľadňovať reálne potreby rozpočtovej kapitoly Kancelárie prezidenta SR, s cieľom zabezpečenia jej riadneho fungovania ( .pdf , s. 1).

Vláda 15. októbra 2024 schválila v rámci rozpočtu verejnej správy pre roky 2025-2027 navýšenie rozpočtu Kancelárie prezidenta Petra Pellegriniho na 11,7 milióna eur, čo predstavuje nárast o takmer 57 % oproti minuloročnému rozpočtu kancelárie prezidenta, ktorý bol vo výške 7,4 milióna eur. V roku 2023 disponovala Kancelária prezidentky Čaputovej rozpočtom vo výške 6,4 milióna eur a v roku 2022 bol tento rozpočet na úrovni 5,3 milióna eur.

Vývoj rozpočtu kancelárie prezidenta SR. Zdroj: Denník SME .

NKÚ
.pdf
.pdf
schválila
navýšenie
nárast
minuloročnému
disponovala
rozpočet
Denník SME


čo vidíme, že sa ľudia voliči majú tendenciu zúčastňovať volieb postupne stále menej a menej...

stránke článku


...lebo Maďarsko, teraz je 31. mája, za prvé štyri mesiace už je to viac ako 40 000 migrantov do Maďarska.

Počas druhej polovice roka 2014 bol zaznamenaný prechod vyše 17 tisíc migrantov cez maďarsko - srbskú hranicu. Podľa dostupného zdroja , ich počet neustále narastá, čo sa prejavilo hlavne v januári tohto roka. Najpočetnejšiu skupinu v tomto prípade tvoria Kosovčania, ktorí opúšťajú krajinu prevažne z ekonomických dôvodov. Ďalšou nie menej významnou skupinou sú Afgánci a Sýrčania, ktorých prešlo počas minulého roka cez hranicu vyše 6 tisíc. Dostupné zdroje však neposkytujú informácie o celkovom počte migrantov smerujúcich do Maďarska v priebehu tohto roka a vzhľadom k tomu, že uvedené tvrdenia nevieme podložiť inými relevantnými zdrojmi hodnotíme výrok za neoveriteľný.

zdroja
informovali
februári
23 tisíc
apríli


Musíte vedieť o tom, že posledný náš súboj bol opäť na výbore pre financie a rozpočet niekedy v septembri a veď to sú témy, ktoré v zásade v čase prípravy nezaujímajú médiá, ale ako vidieť, ta výmena názorov je jasne zdokumentovaná, to znamená, šéf projektu pán štátny tajomník Juraj /nezrozumiteľné/ je arogantný, sebavedomým spôsobom prezentoval všetko bude na mieste. V septembri nemali ani jasné, kde bude finančné riaditeľstvo sedieť v Bratislave.

Pravdou je, že aktuálne problémy v daňovej správe sa Peter Kažimír snažil riešiť spolu s Výborom pre financie a rozpočet už 16. februára, kedy sa poslanci zhodli na tom, že je dôležité už v piatok uskutočniť poslanecký prieskum v jednom z bratislavských úradov.

prieskum článku


...predkladáme do vlády zákon, na základe ktorého žiadne verejné obstarávanie nebude platné pokiaľ nebude zverejnené do 10 dní. Bude môcť byť vyslovená námietka a bude to oprávnenie na to, aby daná zmluva bola zrušená.

Tento návrh zákona je v medzirezortnom pripomienkovom konaní od 25.8.2010.

Tento návrh zákona


...nemáme ústavný zákon na ochranu strategických spoločností.

Danko a strana SNS už v minulosti hovorili o nutnosti zaviesť ústavný zákon na ochranu strategických spoločností. Momentálne zákon o ochrane strategických spoločností skutočne nemáme, a preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

SNS TASR


Zisk v zdravotných poisťovniach, no to ste sľúbili (zákaz zisku pozn.) a dnes má národná rada miliardové žaloby na krku kvôli vám pán Paška.

Vládna koalícia pod vedením Róberta Fica v roku 2007 zaviedla legislatívnu úpravu, ktorá zakazovala zisk zdravotným poisťovniam. Ako uvádza TASR, " spoločnosť HICEE ( holandský akcionár poisťovne Dôvera, ktorá patrí pod finančnú skupinu Penta. pozn.) následne v januári 2009 zažalovala Slovensko na medzinárodnom arbitrážnom súde, pričom žiadala za zmarenie svojej investície ešte pred arbitrážou odškodné vo výške okolo 0,5 miliardy eur. Štát vtedy výzvu na dohodu o mimosúdnom vyrovnaní odmietol."

uvádza Podľa Sme


Áno, ja som priniesol návrh slovinského parlamentu, kde je 10 minút v rozprave, kde je 5 minút ústne prihlásený a mnohé iné veci.

Rokovací poriadok slovinského parlamentu hovorí o minimálnom čase v rozprave v trvaní desať a päť minút, nie maximálnom. Dankov výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Danko avizoval snahu o zmenu rokovacieho poriadku. Klub SNS plánuje zmeny kvôli obštrukciám v parlamente s cieľom skrátiť trvanie rozpravy. Oficiálny návrh na zmenu rokovacieho poriadku ešte nie je známy.

Podľa poslanca Michelka plánuje SNS navrhnúť zmenu rokovacieho poriadku na „skrátenie jednotlivých vystúpení - písomné desať [minút], ústne päť [minút], faktická jedna [minúta]“ ( 1:44 ).

V súčasnosti platí dĺžka rečníckeho času pre písomne prihláseného poslanca do rozpravy dvadsať minút, pre ústne prihláseného poslanca desať minút ( § 30 ). Faktická poznámka v rozprave ako reakcia na rečníka nesmie trvať dlhšie ako dve minúty ( § 33 ).

V slovinskom parlamente určuje Rada predsedu Národného zhromaždenia pred rokovaním čas vyhradený pre každý bod programu a rečnícky čas poslancov, poslaneckých klubov a ostatných účastníkov schôdze.

Rečnícky čas pre poslancov podľa rokovacieho poriadku slovinského parlamentu „nesmie byť kratší ako päť minút, rečnícky čas poslaneckých skupín nesmie byť kratší ako desať minút, ak Rada so súhlasom lídrov všetkých poslaneckých skupín neurčí kratší čas“ ( článok 67, ods. 2 ).

Ak poslanecká skupina nesúhlasí s rozhodnutím o stanovenom čase v rozprave, môžu žiadať určenie rečníckeho času „vynásobením počtu členov poslaneckého klubu rečníckym časom poslancov, ktorý nemôže presiahnuť päť minút, pričom celkový rečnícky čas poslaneckého klubu nesmie byť kratší ako 20 minút ani dlhší ako 90 minút“. Takto určený rečnícky čas sa pri rokovaní o návrhu štátneho rozpočtu, dodatkového rozpočtu, zmien a doplnení štátneho rozpočtu a interpelácií zdvojnásobuje ( článok 67, ods. 3 ).

Ekvivalent faktickej poznámky v slovinskom parlamente, kedy má rečník právo reagovať na vyjadrenia iného rečníka, nesmie presiahnuť tri minúty, čo je o jednu minútu dlhší čas, než v slovenskom parlamente ( článok 70 ) a o dve minúty dlhší čas, než v návrhu prezentovanom poslancom Michelkom ( 1:44 ).

avizoval
1:44
§ 30
§ 33
určuje
článok 67, ods. 2
článok 67, ods. 3
článok 70
1:44


A jedna poznámka k tým pôžičkám. Nuž ta grécka cesta viedla za vašej vlády, keď sme mali 8% deficit.

Deficit SR, ako uvádza eurostat , bol počas Ficovej vlády v rokoch 2006 až 2010 nasledovný:

eurostat


Keď fínska vláda pripravovala reformy a navyšovanie peňazí v roku 1970, tak dlhodobo zadefinovala do roku 1990 na 20 rokov, akým spôsobom bude navyšovať prostriedky.

Na začiatku 70-tych rokov Fínsko prijalo nové ústanovenia, ktoré určili dlhodobú stratégiu a charakter školstva. Boli v nich zahrnuté aj finančné stratégie. Výrok Dušana Čaploviča teda hodnotíme ako pravdivý. Leo Pahkin, konzultant fínskej národnej rady pre vzdelávanie na verejnej diskusii pri návšteve Slovenska povedal (.pdf) : "Reforma školského systému prebiehala vo Fínsku dlhé desaťročia. Naštartovali sme ju v 70. rokoch, mala tri rozhodujúce fázy, v ktorých sa udiali zásadné systémové zmeny a diskusie o jej pokračovaní prebiehajú neustále.“ V rozhovore pre SME dodal: " Ďalšia vec je, že sme v 70. rokoch zmenili prístup k vzdelávaniu, ktoré malo dva problémy. Jedným boli peniaze – ak ste pochádzali z chudobnej rodiny, mali sme systém na podporu talentovaných chudobných žiakov, stále to však nebolo férové." V analýze (strana 14, .pdf) vysokého školstva vo Fínsku Jana Kovařovica a Jana Kouckého z Karlovej univerzity sa hovorí: "Kvalitní základní vzdělání je podmínkou nezbytnou, ale již nepostačující. Rozhodnutí, že je nutné zajistit dostatek míst ve středním vzdělávání pro všechny zájemce a že je nutné změnit jeho strukturu i organizaci, padlo v roce 1974, jeho příprava a realizace probíhala až do roku 1992." Kovařovic a Koucký ďalej konštatujú (strana 16), že "v roce 1966 pak byl schválen parlamentem první zákon o rozvoji vysokého školství, který obsahoval dlouhodobý program rozvoje do roku 1981, později prodloužený do 1986." Dátum zverejnenia analýzy: 15.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal SME analýze


...a vy ste to už raz povedali vtedy, keď pán Švejna sa vrátil do parlamentu ako bývalý štátny tajomník, že poslanci sú tam len na to, aby zdvíhali poslušne ruku, takže len sa prihláste k tomu svojmu programu otvorene.

Sulíkovo vyhlásenie na Švejnovu adresu z 13. októbra počas 7. schôdze parlamentu:

„ Posledná vec, ktorú by som chcel povedať, je, že no tak teda ten Ivan Švejna mal toľko neviem čoho v sebe, že odstúpil. No tak, viete, odstúpil, príjem má rovnaký, je to vlastne nejaká satisfakcia voči médiám, lebo ja napr. nepovažujem za korektné, že denník Sme venoval 72 článkov tejto kauze, od 4. septembra to máme za 38 dní, 72 článkov ku kauze Hayekovci, si myslím, je ďaleko nad mieru toho, čo sa dá považovať za žurnalistickú objektívnosť. Tak je to v podstate len také, že je to obeť pre médiá. Len ja mám osobne s tým veľký problém. Ja si myslím, že tu budú viacerí poslanci klubu Smer so mnou súhlasiť, ja mám s tým veľký problém, keď si médiá povedia, že no tak tohto človeka teraz ideme zostreliť, lebo veď je pekný deň, no a čo budeme robiť, tak poďme ho zostreliť, a budú dovtedy o tom písať, až kým nepadne. Dobre, Ivan Švejna odstúpil, ale čo sa tým udialo? No tak má tie isté peniaze, akurát teraz dostane ešte 6 000 odstupného a bude mať menej roboty a nebude za nič zodpovedný. Ja toto nevidím ako riešenie. Vyšetríme to a zistíme, že... (Reakcie z pléna.) Bude mať kolektívnu zodpovednosť ako jeden zo 150 poslancov . Tak si myslíme, že je to ďaleko korektnejšie takto. A viem, že nám to škodí, viem, že my ako strana SaS sme hodne utrpeli týmto, ale myslím si, že je korektnejšie sa k tomu riadne postaviť, nech to ten úrad vyšetrí. Vydiskutujeme si to, ale keď raz ten Martin Chren nič neurobil, tak jednoducho nikam nebude odstupovať. Ďakujem pekne .“

vyhlásenie


...ja som ten, kto pánovi primátorovi to meškanie (vybudovania električky do Petržalky a Janíkovho dvora, pozn.) počíta. Dnes je to 285 dní (k 5. novembru 2018, pozn.) (...).

Nová trať električky v Bratislave by mala podľa plánovaného projektu siahať až po Janíkov dvor (a teda na koniec Petržalky). Projekt resp. výstavba má stáť viac ako 70 miliónov eur a mal by byť financovaný z eurofondov. To znamená, že tento projekt musí byť ukončený v roku 2023. Začatie stavby však mesto predpokladalo skôr, už v roku 2018 a jej dokončenie v roku 2020. Podľa výpočtov Miku výstavba tejto trate mala začať už 24. januára 2018, avšak pôvodný dátum zahájenia projektu sa nám nepodarilo nájsť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Nová trať električky
predpokladalo


...jedno z opatrení pre pomoc start-upom, inovatívnym firmám, je, že im zrušíme na tri roky daňovú licenciu.

Daňová licencia je minimálna daň, ktorú odvádzajú spoločnosti ktoré nevykazujú dostatočný zisk na platenie riadnej dane z príjmu. Materiál schválený na rokovaní vlády 10. júna navrhuje trojročnú výnimku pre platbu daňovej licencie pre takzvané startupy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Daňová licencia
Materiál
navrhuje
Koncepcie


...môžme ich menovať napríklad na vyššie obranné výdavky, aby boli naši spojenci v NATO spokojní. To je veľa peňazí. Hovoríme o pol miliarde eur napríklad medziročne, ak by sme mali plniť čo len cieľ 1,6% hrubého domáceho produktu.

Slovensko prispelo výdavkami na obranu NATO v minulom roku 1 miliardu dolárov, čo predstavuje 1,12% HDP. Aby dosiahlo cieľ 1,6% HDP, muselo by vynaložiť o 344 miliónov eur viac. Táto hodnota sa však môže výrazne zvýšiť v závislosti na vývoji HDP, preto môžeme hovoriť približne o pol miliarde a tento výrok označiť za pravdivý. V roku 2016 dosiahli výdaje na obranu NATO 1,006 miliardy dolárov. Táto suma predstavuje 1,12% HDP. Po tom, čo prezident Andrej Kiska na summite NATO v roku 2014 prisľúbil zvýšenie príspevku Slovenska na obranu NATO, vláda stanovila cieľ zvýšiť tieto výdaje do roku 2020 na úroveň 1,6% HDP. Rozpočet na rok 2017 predpokladá, výdaje vo výške 1,19% HDP. Aby SR dosiahla stanovený cieľ do roku 2020, musela by vynaložiť o 344 miliónov eur viac. V roku 2014 na summite vo Walese sa predstavitelia štátov dohodli na zvýšení príspevkov na obranu NATO . Pri vstupe do NATO sa členské štáty totiž zaviazali prispievať vo výške 2% HDP. Túto požiadavku plní v súčasnosti z pomedzi krajín EÚ iba Grécko, Veľká Británia, Estónsko a Poľsko. Slovensko je pritom deviata krajina s najnižšími výdavkami v EÚ. Minulý rok, po rokoch poklesu, celkové výdavky na obranu NATO konečne medziročne rástli a to vďaka nárastu príspevkov zo strany Európy a Kanady. Ide o trojpercentný nárast, čo predstavuje takmer 8 miliárd dolárov. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

NATO summite Rozpočet NATO


Ja samozrejme, vnímam, že pán prezident vrátil do parlamentu na hlasovanie, sú tam body, ktoré vyslovene pomenoval Ústavný súd, že boli protiústavné (v zákone o tzv. covidových amnestiách, pozn.), tak tam asi nie je o čom a tých zvyšných, priznám sa, že ja naozaj nemám úplne priestor, nie je to môj zákon, aby ja som sa tomuto venoval.

Prezident Peter Pellegrini vetoval zákon o tzv. covidových amnestiách. Odkázal pritom aj na predchádzajúci nález Ústavného súdu SR, ktorý konštatoval protiústavnosť viacerých ustanovení zákona o ochrane verejného zdravia, na ktorých boli postavené pandemické karanténne opatrenia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zákon o covidových amnestiách, ktorého predkladateľom bol predseda vlády Robert Fico, schválila Národná rada SR 9. apríla 2025. Podľa dôvodovej správy zákon upravuje „finančné odškodnenie fyzických osôb, ktorým bola v dôsledku zavádzania opatrení v boji proti pandémii, ktorá vznikla z dôvodu ochorenia COVID-19 spôsobeného koronavírusom SARS-CoV-2, spôsobená finančná ujma spočívajúca v uhradení pokuty uloženej za priestupok spáchaný v období od 12. marca 2020 od 06.00 hod. do 15. septembra 2023 do 06.00 hod. v súvislosti s ochorením COVID-19 spôsobeným koronavírusom SARS-CoV-2, ako aj finančná ujma spočívajúca v uhradení nákladov za stravovanie spojených s umiestnením v určených karanténnych zariadeniach v súvislosti s protipandemickými opatreniami zavedenými z dôvodu ochorenia COVID-19.“

Prezident Peter Pellegrini zákon vetoval a vrátil ho do parlamentu. Odmietol , aby každý, kto porušil platné pandemické opatrenia, mal byť automaticky odškodnený, takýto prístup označil za nebezpečný precedens.

Deklaroval, že protipandemické opatrenia týkajúce sa karanténnych zariadení boli protiústavné ( .pdf , s.2), no za unáhlené, nezodpovedné a neprípustné považuje paušálne odškodnenie tých, ktorí porušovali nariadené opatrenia, pričom môže ísť aj o osoby, ktoré svojím konaním mohli privodiť smrť iných osôb ( .pdf , s.5). Prezident navrhol v návrhu zákona ponechať „odškodnenie za povinnú karanténu“, ale zároveň „vypustiť a neprijať normy, ktoré sa tykajú odškodnenia za pokuty.“ ( .pdf , s. 3)

Nález Ústavného súdu konštatuje, že viaceré ustanovenia zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia, na ktorých boli postavené protipandemické opatrenia, nie sú v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Konkrétne sa to týkalo ustanovení, ktoré upravovali možnosť nariadiť karanténu alebo izoláciu aj mimo zdravotníckeho zariadenia, bez dostatočne presného zákonného základu.

„K čím závažnejším obmedzeniam a zásahom do základných práv môže viesť využitie splnomocňovacieho ustanovenia, tým presnejšie v ňom musia byť určené mantinely, v ktorých sa splnomocnený orgán verejnej moci môže pohybovať. V takých prípadoch sa nemožno spoľahnúť len na neurčité právne pojmy („nevyhnutný rozsah“). Inak by totiž došlo nielen k ohrozeniu garancie legality zásahov a obmedzení základných práv a slobôd, ale aj a predovšetkým - rovnováhy v systéme deľby moci ako jedného z princípov právneho štátu,“ uvádza ÚS v náleze .

predkladateľom schválila upravuje vetoval Odmietol .pdf .pdf .pdf Nález náleze


Tak ako napr. Policajný zbor v nedávnom období hovoril o prevencií, či už je to šikany na internete alebo zneužívania detí na internete alebo PZ má takisto na každom jednom okresnom oddelení preventistov, ktorí sa venujú preventívnej činnosti, navštevujú stredné školy, navštevujú základné školy a jednoducho upozorňujú žiakov na na to, čo sa všetko môže stať nielen prostredníctvom internetu, ale aj prostredníctvom nejakého správania.

Oddelenie prevencie kriminality má Prezídium polície aj krajské riaditeľstvá. Obdobné odbory zamerané na prevenciu majú aj okresy . Do ich agendy o.i. patrí vzdelávanie školákov. Policajti rôznych oddelení navštevujú školy, rozprávajú sa so žiakmi o šikane, kyber-hrozbách, násilí či drogovej prevencii ( 1 , 2 , 3 , 4 , 5 , 6 , 7 ). Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako pravdivé.

má

krajské

okresy


V druhom polroku 2012, kde sa urobilo viac ako 52 000 kontrôl na kvalite potravín a dovozu potravín.

Počet kontrol potravín vykonaných ŠPVS za druhý polrok 2012 sa bude pohybovať na úrovni približne 28 tisíc kontrol. Celkový počet kontrol ÚVZ v roku 2012 bol vyše 42 tisíc. Ak by sme uvažovali, že približne polovica kontrol zodpovedá počtu kontrol za polrok (cca 22 tisíc), celkový počet kontrol ŠPVS a ÚVZ by sa mohol pohybovať na úrovni okolo 50 tisíc kontrol. Samotná oficiálna správa však hovorí o počte asi 52 tisíc kontrol od júna, pričom Ľ. Jahnátek uvádza číslo vyše 52 tisíc za druhý polrok, čiže obdobie od júla. Ľ. Jahnátek sa tak dopúšťa nepresnosti. Tlačová správa Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR z 25. februára 2013, síce hovorí o 52 tisíc kontrolách potravín, ale tie by podľa správy mali prebiehať od júna 2012: "Na Slovensku sa od júna 2012 vykonalo asi 52 000 kontrol zameraných na domáce aj dovážané potraviny. Výsledky sú katastrofálne (najväčšia, 36% nepodarkovosť pochádza z Poľska). Nepodarkovosť domácich potravín bola na úrovni 14%." Kontrolu potravín vykonáva Štátna potravinová a veterinárna správa. Podľa zákona zákona o potravinách (§21) Úrad verejného zdravotníctva je tiež kontrolný orgán, ktorý okrem iného kontroluje hygienu prevádzok, skladovania a manipuláciu s potravinami. Podľa Správy o úradnej kontrole vykonávanej orgánmi verejného zdravotníctva v Slovenskej republike v roku 2012 bolo spolu v roku 2012 vykonaných 42 440 kontrol v 20 156 kontrolovaných potravinárskych prevádzkach. Táto správa neposkytuje podrobnejšie informácie o počte kontrol za jednotlivé mesiace alebo polrok. Ľ. Jahnátek hovorí o druhom polroku roka, teda o období od 1. júla 2012 do konca decembra 2012. Na základe Správ o úradnej kontrole potravín, ktoré vykonáva každý mesiac Štátna veterinárna a potravinová správa SR (ŠVPS) sa od júla do novembra (včítane) vykonala spolu 21 617 kontrol potravín. Ak by sme k týmto kontrolám potravín započítali aj kontroly čerstvého ovocia a zeleniny (júl-november spolu 1321 kontrol), tak by sme dostali za druhý polrok spolu 22 938 kontrol. Tieto kontroly zahŕňajú tak výrobcov, ako aj distribútorov a dopravcov, či obchodné reťazce. Podľa správy za november 2012 , za prvý polrok 2012 bolo spolu 24 522 kontrol, po započítaní kontrol ovocia a zeleniny (1279) spolu 25 801. Hoci nemáme k dispozícií správu o kontrolách v mesiaci december, môžeme vylúčiť (aj vzhľadom na kapacitu ŠVPS), že by sa uskutočnilo v poslednom mesiaci roka takmer 30 tisíc kontrol. Celoročný priemer kontrol za mesiac roka 2012 je približne 4 500 kontrol (4200 kontrol potravín, 300 kontrol ovocia a zeleniny). Demagog.sk nemá k dispozícií spravy ŠVPS za december 2012, január a február 2013. Ak by sme uvažovali o intervale jún-november 2012 tak počet kontrol podľa ŠVPS bol na úrovni 26 923. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Tlačová správa
zákona
Správy
Správ
kontroly
november 2012


...európske súdy, (...), postupujú podľa tohto dohovoru a v mnohých krajinách rozhodli v sporoch v prospech registrovaných partnerstiev a ich práv, keď sa domáhali pri rozhodovaní na súdoch títo občania.

Jaroslav Paška vo svojom výroku hovorí o tom, ako sa pri rozhodovaní európskych súdov berú do úvahy dohovory Rady Európy a podľa týchto dohovorov následne aj postupujú. Konkrétne sa vyjadril k riešeniu otázky registrovaných partnerstiev v niektorých krajinách, v prospech ktorých európske súdy rozhodli. Tvrdí, že tie v otázkach registrovaných partnerstiev rozhodujú práve na základe Instanbulského dohovoru, ktorý však vydala Rada Európy , a tá nie je orgánom EÚ, ale samostatnou medzinárodnou organizáciou. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Rada Európy
reagoval
Súdny dvor,


Však viete, 149 tých asýrskych kresťanov tu máme.

Vybraný výrok Bélu Bugára odznel v debate na TA3 v januári 2016. Koncom minulého roku Slovensko dobrovoľne prijalo 149 asýrskych kresťanov, preto sme výrok ohodnotili ako pravdivý.

Prijatie 25 ohrozených rodín z Asýrie , oblasti Iraku, ktorú obsadil Islamský štát, 10. decembra 2015, bolo súčasťou riešenia migračnej krízy. Po príchode do krajiny sa migranti zúčastnili azylových pohovorov. Vo februári všetci členovia skupiny, uložení v záchytnom tábore v Humennom dostali azyl z humanitárnych dôvodov. Ani jeden z nich azyl na Slovensku neodmietol . Po tom ako dostali azyl sa začal integračný proces, ktorý bude trvať dva roky. Prvý mesiac trávili rodiny v zdravotnej karanténe, ako informoval riaditeľ Migračného úradu Ministerstva vnútra Bernard Priecel , počas karantény sa žiadatelia o azyl venovali výučbe slovenčiny a získavali informácie o Slovensku, viedli pohovory s psychológmi, pripravené pre nich boli tvorivé dielne a zabezpečená najmä práca s deťmi. Až do skončenia zdravotnej karantény utečenci nesmeli opustiť azylové zariadenie.

V marci boli asýrsky kresťania presťahovaní do Nitry a okolia 17. mája však TA3 informovala , že zo 149 utečencov sa 21 vrátilo späť do Iraku. Dôvodom bola odlišnosť kultúr a smútok za domovom, čo spôsobovalo ťažkosti s integrovaním sa. Pri rozhodovaní návratu celých rodín zavážil fakt, že rodiny držia spolu. „Ak sa dve rodiny rozhodli odísť, pretože najmä starším členom sa cnelo po domovine, v ktorej sa možno medzičasom situácia upokojila, je to pochopiteľné,“ povedal minister Kaliňák v máji. V auguste sa ďaľšia skupina devätnástich ľudí vrátila do Iraku. Podobná situácia nastala aj susednej Českej republike, kde z pôvodných 89 migrantov v zariadení pri Brne ostalo len 40, zbytok sa vrátil do Iraku. Posledné dostupné informácie z Ministerstva vnútra SR hovoria, že Slovensko v roku 2016 schválilo 164 žiadosti o udelenie azylu. Ako sme už uviedli dnes ostalo na Slovensku približne 111 migrantov, ktorí sa pokúšajú o migráciu, preto by sme na konci roku 2016 výrok Bélu Bugára hodnotili ako nepravdivý.

Prijatie 25 ohrozených rodín z Asýrie
dostali azyl
neodmietol
Ministerstva vnútra Bernard Priecel
TA3 informovala
povedal minister Kaliňák
devätnástich ľudí
Podobná situácia
Ministerstva vnútra SR


Keď pán Sulík nekúpil 4 týždne žiaden test alebo 5 týždňov, ono sa na Slovensku, ak ste si všimli, v skutočnosti nič nedialo, pán premiér sa len vyhováral na Sulíka, ale neurobili žiadne opatrenia, nejakým iným spôsobom ako brániť nákaze, a čakalo sa až do nového roku, kým teda prišli od tej trnavskej firmičky ďalšie milióny testov.

O tom, či vláda urobila dosť na zamedzenie šírenia koronavírusu, môže prebiehať legitímna debata . Nie je však pravdou, že vláda neurobila „žiadne” opatrenia. Krátko pred Vianocami prijala zákaz vychádzania. Vláda na svojom rokovaní 19. novembra poverila ministra hospodárstva Richarda Sulíka zabezpečením 16 miliónov antigénových testov na testovanie obyvateľstva. Pôvodné obstarávanie, pri ktorom sa rezort hospodárstva sťažoval na chýbajúcu špeficikáciu testov od Ministerstva zdravotníctva, Sulík zrušil . Testy nakoniec kupoval priamym zadaním. 29. decembra ich zazmluvnil od od trnavskej firmy Eurolab Lambda. V období od 19. novembra do 29. decembra však vláda prijala viaceré opatrenia, ktoré mali zabrániť šíreniu koronavírusu. 16. decembra napríklad schválila zákaz vychádzania, ktorý až na výnimky platil počas vianočných sviatkov.

poverila zrušil zazmluvnil schválila


Dôležitá zmena pre živnostníkov, ktorá vyplýva zo zákona je to, že sa nebudú musieť oni sami prihlasovať do Sociálnejpoisťovne, čiže rozmýšľať na tom, že či teda sa musia nemusia, akú výšku odvodov budú platiť, samotná Sociálna poisťovňa túto administratívu vykoná za živnostníka, čiže okrem iného mu teda oznámi, či je od 1. 7., každého roka, poistený alebo naopak či poistený nie je a oznámi mu aj výšku odvodov. Je mi ľúto, že táto pozitívna zmena nebola prijatá s okamžitou účinnosťou od 1.januára 2014, ale vlastne budú musieť živnostníci na túto pozitívnu novinku ešte rok počkať.

Exminister Mihál správne opisuje jeden z dopadov novely Zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Doložka vplyvov uvádza nasledovné: "...celkový vplyv na podnikateľské prostredie bude pozitívny z dôvodu zrušenia prihlasovacej a odhlasovacej povinnosti na povinné nemocenské poistenie a povinné dôchodkové poistenie u samostatne zárobkovo činných osôb (ďalej len „SZČO“) a zavedenia povinnosti Sociálnej poisťovne oznámiť SZČO vznik povinného poistenia, výšku vymeriavacieho základu, poistného na sociálne poistenie, príspevkov na starobné dôchodkové sporenie a podrobnosti o úhrade poistného na sociálne poistenie a príspevkov na starobné dôchodkové sporenie ." Mihál tiež správne uvádza dátum účinnosti, keďže spomenuté nariadenie (§226 ods. 1 písm. o) nadobúda účinnosť až 1. januára 2015

uvádza


...bezpečnostná rada tohto štátu je v permanentnom zasadnutí. Ja som ju zvolal včera ráno (14.11.2015, pozn.)...

Bezpečnostná rada Slovenskej republiky je momentálne skutočne v stave permanentného zasadnutia, ktoré bolo len prerušené. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Premiér SR Robert Fico na oficiálnom briefingu z dňa 14. novembra 2015 oboznámil verejnosti, že v ten istý deň zvolal Bezpečnostnú radu SR. Predseda vlády na brífingu povedal: " V tomto okamihu došlo k prerušeniu rokovania BR SR, pretože chcem, aby Bezpečnostná rada bola v stave permanentného zvolania, a nemuseli sme vykonávať rôzne formálne kroky na jej opätovné zvolanie. " Aj denník Pravda informuje vo svojom článku v podobnom duchu. Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

briefingu Pravda


Zvýšil som odchod (veku, pozn.) do dôchodku.

Odchod veku do dôchodku ošetruje Zákon o sociálnom poistení č. 461/2003 Z. z. Všeobecný vek odchodu do dôchodku je v súčasnej dobe 62 rokov. V minulosti bol vek odchodu do dôchodku nižší pre ženy podľa počtu vychovaných detí, a pre mužov bola hranica 60 rokov. Na základe reformy z roku 2004 bol tento rozdiel zrušený, a bol zavedený jednotný vek do dôchodku 62 rokov pričom ženám vo veku 53 až 57 rokov sa upravoval na základe dočasného opatrenia (§ 65). Počas súčasnej vlády nedošlo k priamemu zvýšeniu veku odchodu do dôchodku, v roku 2012 však bola prijatá novela, ktorá vstúpi do platnosti dňom najbližších parlamentných volieb. Podľa nej od 1. januára 2017 vek odchodu do dôchodku bude vychádzať zo zistení Štatistického úradu SR. Vzhľadom na to, že počas pôsobenia ministra Richtera boli prijaté opatrenia ktoré spôsobia zvýšenie veku do dôchodku hodnotíme výrok ako pravdivý.

Zákon
§ 65a
Pravda


Slovensko, to sme sa teraz pred nedávnom dozvedeli, sa vo všetkých významných rebríčkoch podnikateľskej slobody prepadlo a my máme pomaly historicky najhoršie hodnoty, pán Paška to bude vedieť potvrdiť. A teraz tie výsledky totiž, tieto hodnotenia sú robené na základe údajov z roku 2010.

Vývoj podnikateľského prostredia a slobody podnikania na Slovensku môžeme sledovať vo viacerých renomovaných medzinárodných rebríčkoch ale aj hodnotenia Podnikateľskej Aliancie Slovenska (PAS).

.pdf
.pdf
.pdf
údajov
Index IPP


...v čom sa zhodli (zamestnávatelia a odborári, pozn.), povedali mi na Slovensku je dnes legislatívny chaos a to nám najviacej bráni v tom, aby sme perspektívne mohli uvažovať, najmä zamestnávatelia, o tom ako sa podnikateľsky správať.

To, že je na Slovensku legislatívny chaos vyhlásil po stretnutí s predstaviteľmi Konfederácie odborových zväzov prezident SR Ivan Gašparovič. Tento poznatok, ako uviedol, si odniesol po stretnutiach s predstaviteľmi zamestnávateľov a odborov, ktoré sa uskutočnili 2. februára 2011. Prezident sa s odborármi zhodol v názore, že "legislatívny zmätok" v štáte by sa mal vyriešiť. To, či sa v tom zhodli aj zamestnávatelia a odborári a nie prezident s odborármi nebolo možné overiť z iného zdroja. V článku sme.sk o rokovaní medzi odborármi a zamestnávateľmi z januára 2011 sa obidve strany zhodli na niekoľkých bodoch. Explicitné vyjadrenie k legislatívnemu chaosu nezaznelo. Zamestnávatelia a odborári našli spoločnú reč napríklad pri flexikonte, ktoré potrebné v novelizovanom Zákonníku práce zachovať, V oblasti aktuálne diskutovanej úpravy stravovania zamestnancov sú obe strany za zachovanie súčasného stavu. Zhodli sa tiež na potrebe zosúladenia právnej úpravy inštitútu pracovného času zamestnancov hasičských jednotiek vo verejnom a súkromnom sektore. Za jeden z najväčších problémov v pracovnoprávnej oblasti považujú zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov aj otázku vymožiteľnosti pracovného práva.

zhodol

sme.sk


Ľudia nemajú bezpečnostnú previerku vo vedení polície.

tvnoviny.sk a pravda.sk k tejto téme uvádzajú: "Aj nedostatok času je dôvodom, prečo si prezident Policajného zboru SR Jaroslav Spišiak stále nepožiadal o bezpečnostnú previerku na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami. Policajný viceprezident Ján Vaľo je síce po Jaroslavovi Spišiakovi druhý najvyššie postavený policajt v zbore, viacerí jeho podriadení však majú vyšší stupeň bezpečnostnej previerky ako ich šéf. Vaľo sa môže na polícii oboznamovať iba s materiálmi, ktoré majú stupeň utajenia dôverné."

tvnoviny.sk

pravda.sk


... k vypínaniu mikrofónov. Došlo k tomu pri jednej faktickej poznámke...

K vypnutiu mikrofónu jedného z poslancov NRSR skutočne došlo pri zasadnutí parlamentu 18.4.2016 a preto hodnotíme Nicholsonovej výrok ako pravdivý. Výrok Lucie Nicholsonovej referuje k zasadnutiu druhej schôdze NRSR, ktorá sa uskutočnila 18.4. 2016, na ktorej poslanec OĽaNO-NOVA, Gábor Grendel povedal : "Prehraj voľby a môžeš všetko, ak sa spojíš so Smerom." (Výrok bol modifikáciou pôvodného výroku Pavla Pašku, ktorý povedal : "Vyhraj voľby a môžeš všetko.") Následne na to mu dal predseda parlamentu, Andrej Danko , vypnúť mikrofón, pretože nereagoval na svojho predrečníka. Dátum zverejnenia analýzy: 25.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal
povedal
Andrej Danko


Ale ak niekto príde a povie, že sme banda skorumpovaných komunistov, že na Slovensku nie je žiadna sociálna demokracia, ale banda skorupmovaných komunistov...

Mikuláš Dzurinda na kongrese SKDÚ-DS vo svojom prejave povedal nasledovné: „ Na Slovensku nepôsobí štandardná sociálna demokracia, ale skorumpovaná , nezodpovedná partia bývalých komunistov, ktorý si 17. november 1989 ani nevšimli, a ani doposiaľ ho nechcú vidieť .“

kongrese


...premiér Fico urobil obrovskú kampaň, kde nám predstavil, čo všetok sa vybudovalo za podpory Európskej únie a celá opozícia to napádala.

Boris Kollár mal na mysli informačnú kampaň na eurofondy s názvom Dobré správy, ktorú iniciovala minulá vláda Roberta Fica a prebiehala v slovenských televíziách a rádiách od 22. decembra 2015 až do konca januára 2016. Kampaň bola kritizovaná za to, že jednostranne informovala o čerpaní eurofondov na Slovensku, slúžila ako predvolebná kampaň vtedajšej vlády pred blížiacimi sa parlamentnými voľbami a zakrýva fakt, že Slovensku prepadne 1 miliarda eur z eurofondov, pretože ich nestihne prečerpať. Spomedzi opozičných poslancov kritizovali túto kampaň napríklad Eugen Jurzyca z SaS. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

kampaň kritizovaná predvolebná Jurzyca poukázalo zaplatil


Zákon o používaní menšinových jazykov sa dostal do, do programového vyhlásenia vlády.

Vláda sa zaviazala rozvíjať kultúru menšín, vrátane jazykov. Programové vyhlásenie vlády uvádza: "... vláda SR naplní princíp efektívnej rovnosti všetkých občanov SR aj novelizáciou zákona o používaní jazykov národnostných menšín."

Programové vyhlásenie vlády


Nakoniec bol to poslanec za KDH pán Abrhan, ktorý po tom, čo raz odstúpil z tej tajnej voľby, tak vyslovil určitú pochybnosť a nedôveru vôči nemu.

P. Abrhan k odstúpeniu J. Čentéša (v májovej tajnej voľbe GP,pozn.) mimo iného uviedol: "Pán Čentéš bol našim spoločným kandidátom. S tratil moju dôveru pre verejnú voľbu." Neskôr svoju vyjadrenie zmiernil. "Počkám si na rozhodnutie Ústavného súdu a potom sa rozhodnem. Dnes viem, že pána TRNKU voliť určite nebudem."

mimo iného uviedol:


Rozhodla sa (Monika Jankovská, pozn.) aj po vlastnom uvážení, že sa funkcie štátnej tajomníčky vzdá, a samozrejme pán minister Gál už hneď na nasledujúcom rokovaní vlády tento akt vykonal a pani štátna tajomníčka už dnes nesedí na svojej stoličke.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Štátna tajomníčka Monika Jankovská 3. septembra 2019 oznámila, že sa vzdáva funkcie. Odstúpila po tom, ako jej meno začalo byť spájané s Mariánom Kočnerom, s ktorým mala podľa vyšetrovateľov komunikovať cez aplikáciu Threema. Sama Jankovská tvrdí, že Kočnera nepozná a žiadnym spôsobom s ním nekomunikovala. Deň po Jankovskej vyhlásení ju vláda na návrh ministra spravodlivosti z funkcie štátnej tajomníčky odvolala .

vzdáva odvolala


Na Slavíne má byť pochovaných 6.845 sovietskych vojakov. Pri bojoch v okolí Bratislavy však oficiálne padlo sovietskych 742 vojakov (a 470 Nemcov a Maďarov).

Je pravdou, že na Slavíne je pochovaných 6 845 sovietskych vojakov. Potvrdzuje to portál Bratislava , Wikipedia , časopis Pravda a pohrebníctvo mesta Bratislavy Marianum . Pritom v bojoch o Bratislavu padlo 742 sovietskych,470 nemeckých a maďarských vojakov a približne 120 civilistov. Tieto údaje potvrdzuje dvojtýždenník antifašistov Bojovník a Mestský ústav ochrany pamiatok v Bratislave .

Bratislava Wikipedia Pravda Marianum Bojovník Bratislave


...Slovenský rozhlas bude mať samostatnú rozpočtovú kapitolu. Ja som o tom samozrejme diskutoval aj s pani riaditeľkou Zemkovou a rovnako som s ňou diskutoval aj tom, nakoľko si trúfa napríklad zachovať súčasný rozsah vysielania. V plnom rozsahu ho dokáže, čo som veľmi rad.

Nevieme presne o ktoré stretnutie medzi Krajcerom a Miloslavou Zemkovou by malo ísť. 12. októbra 2010 uverejnila agentúra SITA správu s názvom STV a SR nahradí jedno verejnoprávne médium , kde SRo prezentuje nasledovné stanovisko "Na seminári o verejnoprávnosti generálna riaditeľka SRo Miloslava Zemková upozornila na potrebu odlišného spôsobu riadenia SRo a STV, v súčasnosti nie je možné riadiť ich rovnako. Na tom istom seminári sa minister Krajcer vyjadril, že pripravuje koncepčné riešenie a vytvorí odbornú komisiu, ktorá bude na riešení pracovať. Očakávame, že do komisie prizve aj zástupcu SRo" .

Nejaké stretnutie pána Krajcera a pani riaditeľky Zemkovej sa teda uskutočnilo, čo sa týka zachovania súčasného rozsahu vysielania v plnom rozsahu, ako to pán Krajcer oznámil, sa nám nepodarilo zistiť. Zachovanie rozsahu vysielania v plnom rozsahu sa nespomína ani v rozhovore pani Zemkovej s denníkom SME.

Pani Zemková o rozsahu vysielania odpovedala čitateľovi v on-line rozhovore uskutočneného www.hnonline.sk .

Otázku položil: anonym (14.10. 12:56)

Ako je to s rozpočtom pre Slovensky rozhlas? Myslite ze by ste sa uzivili bez dotacii? Co by ste k tomu potrebovali?

Odpovedá: Miloslava Zemková (14.10. 14:10)

Rozpočet SRO na rok 2010 vôbec nemusíme meniť, udržíme ho. Na rok 2011 počítame so 4 000 000 eur zo štátneho rozpočtu, lebo takto sme uzavreli zmluvu so štátom. Za tieto peniaze vyrobíme asi 5 000 hodín programu. Áno, bez dotácií by sme vedeli fungovať, ale samotné úhrady (koncesie) by nestačili na terajší rozsah. Niečo by sme museli vypustiť. Zatiaľ nad tým neuvažujem.

rozhovore

v on-line rozhovore


V roku 2014 sa z minimálnej mzdy nepatila daň. 2015 už to bolo 5 euro. V súčastnosti je to 13 euro.

V roku 2014 preddavok na daň predstavoval 0 eur. Keďže však došlo v roku 2015 k zvýšeniu minimálnej mzdy z 325 na 380 eur, zvýšil sa aj preddavok na daň a to na 2,3 eur. V roku 2017 došlo k výraznému zvýšeniu minimálnej mzdy a suma preddavku na daň sa tak zvýšila na 11 eur. Keďže číselné hodnoty sa od Švejnových odlišujú, výrok hodnotíme ako nepravdivý. V roku 2014 bola minimálna mzda 325 eur. V roku 2015 sa výška minimálnej mzdy zvýšila na 380 eur a v roku 2017 na 435 eur. Výška nezdaniteľnej časti základu dane sa od roku 2014 nemenila. Vypočítava sa z násobku životného minima, ktoré je zmrazené od roku 2014. Zamestnanec má nárok na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka, pričom si ju môže uplatniť v jednom mesiaci len u jedného zamestnávateľa. Mesačná výška nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka je v súčasnosti vo výške 316,94 €. Výpočet minimálnej mzdy v roku 2014 v € hrubá mzda 325 poistné 43,55 čiastkový základ dane 281,45 nezdaniteľná časť 316,94 príjem zdaňovaný preddavkom 0 preddavok 0 čistá mzda 281,45 Výpočet minimálnej mzdy v roku 2015 v € hrubá mzda 380 poistné 50,92 čiastkový základ dane 329,08 nezdaniteľná časť 316,94 príjem zdaňovaný preddavkom 12,14 preddavok 2,3 čistá mzda 326,78 Výpočet minimálnej mzdy v roku 2017 v € hrubá mzda 435 poistné 58,29 čiastkový základ dane 376,71 nezdaniteľná časť 316,94 zdaniteľná časť 59,77 preddavok 11,3563 čistá mzda 365,3537 Dátum zverejnenia analýzy: 08.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

nemenila.

Výpočet


Pretože tam ešte sankcie nie sú na dodávky plynu (z Ruska, pozn.).

Ruský plyn bol doteraz od sankčných obmedzení zo strany EÚ úplne ušetrený. V súčasnosti sa ale rokuje o 14. balíku sankcií, ktorý by mal obsahovať sankcie na skvapalnený zemný plyn (LNG) z Ruska. Nemá však ísť o úplné zastavenie dovozu, skvapalnený plyn z Ruska bude zakázané reexportovať do iných krajín. Balík zatiaľ nebol schválený a jeho finálna podoba tak ešte nie je známa. Výrok Juraja Blanára preto hodnotíme ako pravdivý.

Európska Únia uvalila na Rusko niekoľko balíkov sankcií. Tie majú väčšinou dlhodobý charakter a následky by sa mali prejaviť najmä v dlhšom časovom horizonte. Cieľom sankčných opatrení EÚ je obmedziť schopnosť Ruska nahradiť zničené vojenské vybavenie a financovať vojenskú kampaň.

V súčasnosti rokuje EÚ už v poradí o 14. balíku sankcií.

Tento balík by mal taktiež obsahovať sankcie na skvapalnený zemný plyn (LNG) z Ruska. Ruský plyn bol doteraz od sankčných obmedzení zo strany EÚ úplne ušetrený.

Nemá však ísť o úplnú stopku dovozu, LNG však bude zakázané v európskych prístavoch prekladať a opätovne vyvážať do iných krajín.

Sankcie voči ruskému zemnému plynu zatiaľ podľa neoficiálnych informácii blokuje Nemecko, To sa obáva rozšírenia opatrenia, ktoré by spoločnosti z EÚ prinútilo zabezpečiť, aby ich zákazníci potom nemohli predávať Rusku tovar, na ktorý sa vzťahujú sankcie.

niekoľko
obmedziť
rokuje
obsahovať
zakázané
neoficiálnych informácii
blokuje


(Slovensko pozn.)dnes je krajinou, kde len 4 krajiny majú nižšiu mieru rizika chudoby.

Miera rizika chudoby určuje, koľko percent obyvateľstva má príjem nižší ako 60% mediánového príjmu na osobu v danej krajine. Ak by sme zoradili príjmy každého jedného obyvateľa od najväčšieho po najmenší, medián určuje ten príjem, ktorý je presne v strede. To znamená, že polovica obyvateľov zarába viac ako je mediánová hodnota a polica menej. Nevieme z akých údajov I. Radičová vychádzala, ale podľa najnovšej dostupnej štatistiky Eurostatu pre rok 2010, je Slovensko v miere rizika chudoby až na 11. mieste spolu s Maltou s 20,6 % mierou rizika. Menšie riziko má napríklad Česko, Slovinsko či Rakúsko. Stále sme na tom lepšie ako priemer všetkých krajín EÚ, ktorý dosahuje úroveň 23,5%. Výrok I. Radičovej hodnotíme ako nepravdivý.

štatistiky


Matky aj vašim rozhodnutím (rozhodnutím vlády R. Fica, pozn.) prišli o možnosť dať deti do centier voľného času.

Novela zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení mení podmienky financovania centier voľného času (CVČ) a v praxi skutočne viedlo k výraznému poklesu počtu detí, ktoré centrá navštevujú.

zákona mení netvrdí zverejnených TASR SITA


Keď dáme do rozpočtu 11 miliónov pre sestry, to je 30 EUR na jednu mesačne, to je smiešne.

V štátnom rozpočte na rok 2022 je vyčlenených 11 miliónov pre zdravotné sestry. V roku 2019 bolo na Slovensku podľa Inštitútu zamestnanosti 31 309 sestier. Zaokrúhlene to vychádza na 30 Eur mesačne pre jednu sestru. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Inštitútu


No, tak v Lotyšsku máme taký prípad, že odstúpil minister zdravotníctva iba kvôli tomu, že sa predbehol v rade u lekára.

Lotyšský minister zdravotníctva Guntis Belévičs odstúpil z funkcie pre aféru týkajúcu sa jeho prednostného ošetrenia v nemocnici v Rige. Informovala o tom agentúra DPA. Správu prebrali slovenské médiá ( Trend , Denník N ).

Trend
Denník N


Predsa Európska komisia prijala zoznam politikov z Ruskej federácie, ktorí nemôžu cestovať do Európskej únie.

Európska komisia spolu s USA prijala zoznam takýchto osôb (vrátane niektorých ruských politikov) už v marci 2014. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Išlo najmä o osoby, majúce podiel na destabilizácii Ukrajiny, ohrození mieru, bezpečnosti, stability a suverenity krajiny.

Reštriktívne opatrenia
Európskej komisie


Treba povedať jednoznačne, prezident SR môže konať jedine v zmysle ústavy SR, to znamená článok 102 ústavy. Má tam kompetencie a tie kompetencie sú postačujúce. Ja si dovolím povedať, že pokiaľ by prezident SR využíval tieto kompetencie a v podstate predkladal by do NR SR správy o činnosti, správy o stave republiky, bohužiaľ sa to nestalo, toto vytýkam pánovi Gašparovičovi, pretože on bol 10 rokov prezidentom SR a jediné správy o stave republiky som počul len v roku 2004, 2005 a naposledy v 2009.

Článok 102 ústavy skutočne pojednáva o kompetenciách prezidenta a umožňuje mu podávať NRSR správy o stave republiky. Prezident predniesol správy o stave republiky zatiaľ iba dva krát. Prvý krát v roku 2005 a druhý krát v roku 2009. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Článok 102 Ústavy SR skutočne pojednáva o právomociach, či povinnostiach prezidenta SR, kde sa medzi inými píše: " ... podáva Národnej rade Slovenskej republiky správy o stave Slovenskej republiky a o závažných politických otázkach,..." Správa prezidenta SR Ivana Gašparoviča o stave republiky z 22. júna 2005, kde hovorí o členstve SR v medzinárodných spoločenstvách- NATO, EÚ, OSN (nadchádzajúce členstvo SR v BR OSN). Správa Prezidenta SR Ivana Gašparoviča o stave republiky zo 17. februára 2009, kde sa venuje svetovej kríze, ktorá má vplyv i na SR a na jej občanov, na vysokú nezamestnanosť v SR, či pokles výroby. S poslednou správou o stave SR prezident Ivan Gašparovič chce vystúpiť ešte pred oficiálnym odovzdaním úradu prezidenta v júni. Nie je však zatiaľ známe, či tak mieni urobiť ešte pred marcovými voľbami,alebo až po nich. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy Správa členstvo Správa správou


A my si členov vyberáme. My berieme takých, ktorí sú bezúhonní, (...).

Podmienka bezúhonnosti v prípade prijímania nových členov do strany SaS je oficiálne deklarovaná v stanovách strany. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

"3) O prijatí za člena strany rozhoduje republiková rada na základe písomnej prihlášky. Prihláška musí okrem mena a priezviska, dátumu narodenia, bydliska, vzdelania a zamestnania záujemcu o členstvo obsahovať aj: a) čestné vyhlásenie záujemcu o tom, že spĺňa všetky podmienky, ktoré pre členstvo v strane vyžaduje zákon a tieto stanovy, b) čestné vyhlásenie o skutočnostiach potrebných na posúdenie jeho politickej a občianskej bezúhonnosti, a to v rozsahu určenom republikovou radou, c) záväzok záujemcu dodržiavať stanovy a program strany."

"5) Republiková rada neprijme za člena strany záujemcu, ktorý nespĺňa podmienky členstva v strane, alebo ak má pochybnosti o jeho politickej alebo občianskej bezúhonnosti, alebo o poctivosti jeho záujmu o členstvo v strane."

dostupný


Nemôže mať Slovensko 150 politických strán...

Danko vo výroku referuje práve k tomu, že Slovensko má približne 150 politických strán, čo hodnotí ako vysoké číslo. Podobný výrok sme mu overovali už viackrát . Register s kompletným zoznamom politických strán je možné nájsť na stránkach Ministerstva vnútra SR. Podľa tohto oficiálneho zdroja je v súčasnosti na Slovensku zaregistrovaných 155 politických strán (bez započítania tých, ktoré sú v likvidácii). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

viackrát Ministerstva 155


O to sa nejedná či bol alebo nebol nevinný. Ale bol obvinený bez dôkazov a výsledok je taký aký je. (Strauss-Kahn, pozn.)

Strauss-Kahn o svojom obvinení povedal : " Neexistuje žiadny dôkaz. Nič, čo by ma usvedčovalo. Keby pretrvávalo čo i najmenšie podozrenie, súd by sa začal ."

povedal výpoveď


...vysokopostavený funkcionár za Radičovej vlády sa stal šéfom NKÚ...

Predsedom Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky je Ing. Karol Mitrík , ktorý je v tejto funkcii od mája roku 2015. Za Radičovej vlády bol do roku 2010 konateľom spoločnosti DND Trade, a v rokoch 2010-2012 zastával funkciu riaditeľa SIS (Slovenskej informačnej služby), do ktorej bol vymenovaný práve koaličnou vládou Ivety Radičovej. Výrok preto označujeme za pravdivý.

Podľa SITA :

" 25. augusta 2010 vymenoval vtedajší prezident SR, Ivan Gašparovič do funkcie nového riaditeľa SIS Ing. Karola Mitríka. Nomináciu bývalého poslanca za SDKÚ-DS za šéfa tajnej služby schválila vláda 21. júla. Prezident čakal na bezpečnostnú previerku, ktorou podmienila Mitríkove menovanie. V tejto funkcii nahradil Jozefa Magalu, ktorého prezident za šéfa SIS vymenoval 27. júla 2006 ."

Mitrík Radičovej vymenovaný SITA


Toto je počet ľudí, ktorým bola doteraz poskytnutá pomoc (268 000, z toho 116 000 zamestnancom, 34 000 SZČO, 65 000 pandemická OČR, 43 000 pandemická PN, pozn.).

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny pre portál Demagóg.SK uviedlo, že k 7. máju 2020 poskytlo pomoc 116 554 zamestnancom; 33 715 SZČO; Sociálna poisťovňa vyplatila 65-tisíc tzv. pandemických OČR a 43-tisíc pandemických PN. Hoci súčet týchto súm dáva 258-tisíc (a nie 268-tisíc), hodnotíme tvrdenie Juraja Šeligu ja s ohľadom na presné dielčie čísla ako ešte pravdivé.


Pán štátny tajomník zahraničných vecí (Milan Ježovica pozn.) dohodol, že ďalšie zasadnutie tej zmiešanej komisie, ktorá by o tom rokovala bude až niekedy v októbri a medzi tým v Maďarsku bude prijatá Ústava a snáď si nemyslíme, že Maďarsko kvôli našej zmluve alebo nášho návrhu bude meniť svoju Ústavu.

Ako informuje ministerstvo zahraničných vecí SR 17. februára 2011 sa uskutočnilo zasadnutie Zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre európsku a euroatlantickú integráciu, respektíve iné zahraničnopolitické otázky. Rokovania za slovenskú stranu viedol štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky Milan Ježovica. Podľa tasr.sk sa ďalšia schôdzka komisie uskutoční v zmysle dohody jej členov 11. októbra 2011 v Ostrihome. Maďarský prezident Pál Schmitt sa ešte v auguste 2010 vyjadril , že nová Ústava Maďarskej republiky by mohla byť prijatá parlamentom už na jar 2011. Dňa 11. februára 2011 Strany maďarskej vládnej koalície, Maďarský občiansky zväz-Fidesz a Kresťanskodemokratická ľudová strana, ktoré majú dvojtretinovú ústavnú väčšinu, navrhli , aby parlament prijal novú ústavu krajiny 18. apríla 2011. To je skôr ako sa uvažovalo pôvodne, kedy bolo prijatie plánované na Veľkonočný pondelok. Dátum zverejnenia analýzy: 21.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

informuje tasr.sk vyjadril navrhli


Od vzniku Slovenskej republiky za všetky volebné obdobia bol ten počet 13 vždy (vo Výbore pre obranu a bezpečnosť, pozn.), aj v minulom volebnom období, aby som bol úplne presný. Raz bol 12, ale to zodpovedalo vtedy veľkému pomeru v prospech koalície(...)

Vašečka v diskusii referuje k výboru, v ktorom sám pôsobí- Výboru pre obranu a bezpečnosť. Počet členov tohto výboru NR SR je dostupný pre volebné obdobia 2 až 7. Počas týchto volebných období mal Výbor pre obranu a bezpečnosť po väčšinu času 13 členov, aj keď sú určité odchýlky od tohto pravidla- v 3., 4. a 6. volebnom období bol na konci počet členov odlišný, no väčšinu týchto období skutočne platilo, že výbor mal 13 členov. Z kontextu diskusie vyplýva, že Vašečka nereferuje k 7. volebnému obdobiu, ale práve porovnáva s ním ostatné obdobia. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

výboru NR SR
2. volebné obdobie:
3. volebné obdobie:
4. volebné obdobie
5. volebné obdobie:
6. volebné obdobie:
7. volebné obdobie: