Na základe dohody s predsedom vlády a kľúčovými ministrami som takto pred rokom cestoval na samit NATO vo Walese so slovenským príspevkom k posilneniu kolektívnej bezpečnosti.

Kiska sa summitu NATO vo Walese zúčastnil v septembri minulého roka. Pred summitom Kiska uviedol ( video ), že inicioval niekoľko stretnutí s predsedom vlády, ako aj s ministrami financií, obrany, vnútra a zahraničných vecí, na základe ktorých od vlády obdržal mandát na účasť na summite a jednaniach s predstaviteľmi ďalších štátov. Na summite sa ďalej zúčastnili minister obrany Martin Glváč, minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák aj náčelník Generálneho štábu OS SR Milan Maxim. Témou summitu bola podľa TASR " okrem pomoci Ukrajine aj obranyschopnosť aliancie, teda posilnenie jej východnej hranice. Dôležitou bude aj téma navyšovania rozpočtov na obranu v členských štátoch NATO. " Kiska na summite oznámil plánované zvýšenie výdajov Slovenskej republiky na obranu na 1,6 % HDP do roku 2020. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zúčastnil video


Položte na hlavu euro na poistenca štátu, bolo 31 (eur pozn.), menej ako v 2009.

Nie je zrejmé, ktoré obdobie k 31. má ministerka zdravotníctva na mysli. Z uvedených prepočtov je však zrejmé, že platba štátu za poistenca v roku 2009 prepočítaná na euro, bola vyššia ako v roku 2011 a taktiež ako v tomto roku 2012. Ministerka zdravotníctva hovorí pravdu. Mesačná platba štátu za poistenca sa vypočíta ako úroveň sadzby za daný rok z priemernej mzdy spred dvoch rokov. Priemerná mesačná mzda v roku 2007 bola podľa ŠÚ SR na úrovni 668,72 eur. Sadzba štátu za poistenca v roku 2009 bola na úrovni 4,9 % . To znamená, že platba štátu za poistenca v roku 2009 predstavovala približne 32, 77 eur na hlavu . Priemerná mesačná mzda v roku 2009 bola podľa ŠÚ SR na úrovni 744,50 eur. Sadzba štátu za poistenca v roku 2011 bola na úrovni 4,32 % . To znamená, že platba štátu za poistenca v roku 2011 predstavovala približne 32,16 eur na hlavu . Priemerná mesačná mzda v roku 2010 bola podľa ŠÚ SR na úrovni 769 eur. Sadzba štátu za poistenca v roku 2012 je na úrovni 4 % . To znamená, že platba štátu za poistenca v roku 2012 predstavuje približne 30,76 eur na hlavu . Z uvedených prepočtov je zrejmé, že platba štátu za poistenca v roku 2009 prepočítaná na euro, bola vyššia ako v roku 2011 a taktiež ako v tomto roku 2012. Treba však upozorniť, že platba za poistenca štátu je len jednou zložkou z príjmov zdravotných poisťovní. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

4,9 %

poistenca štátu


Vláda zriadi ako svoj poradný orgán Radu vlády pre kultúru...

Vláda vytvorila ako svoj poradný orgán Radu vlády pre kultúru v septembri 2012. Štatút rady bol schválený uznesením vlády SR č. 456/2012 z 12. septembra 2012 . Preto hodnotíme sľub ako dodržaný.

Štatút rady
456/2012 z 12. septembra 2012
culture.gov.sk
26 členov


... boli tu napríklad organizácie, ktoré boli vytvorené pred parlamentnými voľbami a zrazu sa k týmto organizáciám hlásia zahraničné veľvyslanectvá a hovoria, že ich podporovali.

Občianska iniciatíva A dosť!, Iniciatíva slovenských učiteľov (ISU), alebo aj iniciatíva Štrngám za zmenu vznikli pred parlamentnými voľbami, ktoré sa konali 5. marca 2016. Premiér už vo svojom prvom rozhovore po hospitalizácií rozprával o nejakých iniciatívach a organizáciach, na ktoré jednoznačne odkazoval, ale presne ich nemenoval. Podobne ani v tejto diskusii nemenoval, na ktoré organizácie a na ktorých predstaviteľov mimovládneho sektoru myslí. Vyššie vymenované tri projekty sú iniciatívy, za ktorými stoja nejaké mimovládne organizácie alebo osobnosti- projekty samotné nie sú organizácie. Kampaň A dosť! je financovaná iniciátormi a osobnosťami, jedine iniciatíva Štrngám za zmenu dostala príspevok aj od veľvyslanectva Spojených štátov- ešte v novembri 2015. Premiér hovoril o viacerých organizáciach, pričom financovanie zo zahraničných zdrojov bola preukázaná len v jednom prípade, preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci Kampaň A dosť! bola spustená 27. októbra 2015, Iniciatíva slovenských učiteľov 15.februára 2015 (v nadväznosti nasledoval štrajk učiteľov), Štrngám za zmenu 26. novembra 2015. V rozhovore premiéra pre TASR zo dňa 25. mája 2016 odzneli veľmi podobné tvrdenia na adresu mimovládnych organizácií a iniciatív, tieto na dané indície aj patrične zareagovali. V stanovisku za Štrngám za zmenu sa píše: " Sme presvedčení, že podpora protikorupčných opatrení je vo verejnom záujme a musí byť kľúčovou témou verejnej diskusie. Premiér Fico sa k nej osobne prihlásil, keď v spolupráci s Americkou obchodnou komorou prezentoval akčný plán boja proti korupcii. V tejto súvislosti je prirodzené, že našu iniciatívu okrem politických strán a zástupcov privátneho sektora podporili aj veľvyslanectvá krajín, ktoré dbajú o presadzovanie myšlienok právneho štátu a spravodlivosti. So znepokojením sledujeme, aký jazyk premiér používa v súvislosti s občianskym sektorom, ktorý za posledné dekády viackrát dokázal, že je veľmi efektívnym a dôležitým aktérom pri ochrane verejného záujmu a v boji proti korupcii. Rovnako považujeme za nebezpečné, ak sa nás premiér pokúša zatiahnuť do svojich politických hier a vykresľovať snahy tretieho sektora ako nepriateľské. " Financovanie iniciatívy nie je tajomstvom, je to zverejnené na stránke iniciatívy- najvyšší príspevok v hodnote 18 670 eur pochádzal od veľvyslanectva Spojených štátov. Organizátori štrajkov učieľov a učitelia z ISU tiež odmietajú slová premiéra. O financovaní aktivít informoval denník N takto: " Aktivity platia z fondu, do ktorého prispievali len učitelia, z toho platili tlač plagátov, alebo cesty na mítingy ".

Štrngám za zmenu
rozhovore
A dosť!
Iniciatíva slovenských učiteľov
Štrngám za zmenu
stanovisku
Financovanie
denník N
reagoval v rozhovore pre denník N


Možno si to stojí aj tých pár miliónov, ktoré získali vaši štátny tajomníci, napríklad nástenkový tender na agentúre pre malé a stredné podnikanie...

Podľa dostupných informácií zo Sme.sk majú obidvaja páni nepravdu, keďže Hayek Consulting malo dostať zákazky v celkovom objeme 1,4 mil. EUR.

Sme.sk


..budúci týždeň bude zasadnutie prezidentov Vyšehradskej štvorky, ktoré bude na Balatone, kde sa chceme tejto téme (utečeneckej kríze a kvótam, pozn.) veľmi hlboko venovať... tak ako aj agendu Nord Stream dvojky.

Zasadnutie prezidentov Vyšehradskej štvorky sa bude konať budúci týždeň, a medzi hlavné témy patrí utečenecká kríza a rozšírenie kapacity plynovodu Nord Stream. Výrok Andreja Kisku hodnotíme ako pravdivý. Stretnutie prezidentov krajín Vyšehradskej štvorky sa odohrá v dňoch 8. a 9. októbra 2015 na Balatone. O zaradení témy plynovodu Nord Stream na program stretnutia sa rozprával Kiska už s poľským prezidentom na nedávnom stretnutí: " Prezidenti hovorili o vzájomných vzťahoch oboch krajín aj o medzinárodnej politike, vrátane utečeneckej krízy a projektu Nord Stream 2. „Hlavne z pohľadu Nord Streamu-2 sú si naše názory veľmi blízke. Musíme túto tému spoločne otvárať, aj na blížiacom sa samite V4 v Maďarsku, ako závažný problém nášho regiónu.“ Témou stretnutia má byť aj utečenecká kríza a kvóty, tiež téma obrany hraníc, o čom informoval vedúci štábu maďarského premiéra.

Zasadnutie Stretnutie poľským Témou informoval


Nám prudko klesajú reálne mzdy. Ten pokles reálnych miezd je viac ako 5 %.

Pokles reálnych miezd na Slovensku v poslednom štvrťroku prekročil hranicu 5 % a v súčasnosti je na úrovni 7,6 %.

Štatistický úrad začiatkom marca 2023 informoval , že pokles reálnych miezd o 7,6 % za posledný štvrťrok 2022 bol najvyšší za 22 rokov. Celoročný pokles za rok 2022 bol na úrovni 4,5 % a nepresiahol tak 5 %. Z dlhodobého hľadiska sa jedná o prvý reálny pokles miezd od rokov 2011 a 2012.

informoval prvý


Zatiaľ sme vyčerpali osem a pol milióna z tohto úveru (úver Európskej investičnej banky, pozn.), ale to je úver, kde úroková miera je 0,11 percent, to znamená, pri dnešnej výške inflácie sú to peniaze, ktoré vlastne zaplatíme menej ako sme si požičali.

Pri úvere Európskej investičnej banky (EIB), ktorý čerpá mesto Prešov bola stanovená pohyblivá úroková miera. Napriek tomu, že v roku 2017 bola táto miera 0,11 %, neplatí pre každý rok. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie.

Mestu Prešov bol v roku 2016 poskytnutý úver z EIB vo výške 15 miliónov eur. Mesto prostriedky čerpá v štyroch etapách so splatnosťou 25 rokov. Úroková sadzba je pri tomto úvere variabilná a nie fixne nastavená na 0,11 %. Úrok sa každoročne vymeriava podľa aktuálnej sadzby na kapitálovom trhu s maržou 0,04 %. Stav bankových účtov mesta Prešov z Hodnotiacej správy 2017 potvrdzuje, že pri čiastke z roku 2017 bola táto sadzba práve 0,110 %, no v roku 2016 to bolo napríklad 0,169 %.

Čo sa týka čiastky čerpanej z celkového úveru, mesto v roku 2016 prijalo 4,5 milióna eur z celkovej sumy, v roku 2017 to boli 4 milióny, dokopy teda 8,5 milióna eur. Nie všetky tieto prostriedky však boli vyčerpané:

Úrok
Hodnotiacej správy 2017


Vy ste v nedeľu v TA3 povedali, že prezidenta nemá čo zaujímať nezamestnanosť, zdravotníctvo, školstvo.

Robert Fico sa v Predvolebnej debate v nedeľu 9. marca 2014 na TA3 skutočne vyjadril k téme prezidenta vo vzťahu k nezamestnanosti a zdravotníctvu. Vo svojom príspevku ale netvrdil, že prezident sa nemá zaujímať o spomenuté témy, ako to tvrdí Radoslav Procházka, ale v kontexte diskusie špecifikoval právomoci prezidenta vymedzené Ústavou SR, medzi ktoré riešenie nezamestnanosti či zdravotníctva nepatrí. Radoslav Procházka zveličuje vyjadrenie Roberta Fica, čím sa snaží vytvoriť nesprávny dojem o vyjadrení premiéra. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. TA3 , 9. marca 2014: "Podľa Ústavy Slovenskej republiky, nemám ju pred sebou ale zacitujem ju.Prezident zastupuje krajinu dovnútra aj navonok a dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy.Toto je pravdepodobne aj najlepšia definícia prezidenta a nie je dobré ak vytvárajú niekorí kandidáti ilúziu, že prezident je tu na to, aby riešil typické exekutívne veci ako je nezamestnanosť, situáciu v zdravotníctve alebo niekde inde. Prezident nemá žiadne takéto právomoci. Jednoducho ich nemá. Ja by som od funkcie prezidenta očakával niečo iné..." Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Ale ako je možné, že ho kúpil od pána poslanca Muňku, ktorý je jeho kolega, lacnejšie, lacnejšie, než ho pán, pán Muňko pred pár rokmi kupoval, keďže odvtedy išli ceny hore.

V decembri 2023 Robert Fico kúpil byt od svojho straníckeho kolegu Dušana Muňka za 551-tisíc eur. Realitní makléri a odborníci sa zhodujú, že skutočná hodnota bytu je vyššia než tá, za ktorú byt Fico údajne kúpil. Cena bytu sa podľa odborníkov môže pohybovať od 750-tisíc do milióna. Muňko ho podľa svojich slov v roku 2019 kúpil za 600-tisíc eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Realitní makléri a odborníci na nehnuteľnosti reagovali na tento predaj názorom, že suma, ktorú Fico za byt zaplatil, je menšia, než akú má byt v skutočnosti hodnotu. Podľa znalcov môže ísť v prípade tohto konkrétneho bytu o reálnu hodnotu od približne 750-tisíc do milióna eur .

Dušan Muňko v roku 2021 tvrdil , že tento byt kúpil v roku 2019 za približne 600-tisíc eur. Ide o veľkometrážny byt s obytnou plochou 135 štvorcových metrov a terasou v novostavbe pod bratislavskou Kalváriou.

Podľa zmluvy medzi Ficom a Muňkom má byt, ktorý si premiér kúpil koncom roka 2023, hodnotu 551-tisíc eur. Zo zmluvy vyplýva, že z kúpnej ceny bol odpočítaný nájom vo výške 42-tisíc eur, ktorý premiér platil, než byt kúpil. Odkedy si byt prenajímal nie je známe, prvé informácie o tom, že si Fico prenajíma byt vyšli v roku 2021 - byt teda užíva minimálne 36 mesiacov. Výsledná suma za byt je 509-tisíc eur.

Ceny bytov na Slovensku aj v Bratislave od roku 2019 do 2022 rástli, v roku 2023 postupne klesali. Podľa Národnej banky Slovenska bola priemerná cena nehnuteľnosti na Slovensku v roku 2019 od 1539 do 1597 eur za m², zatiaľčo v roku 2023 s sa pohybovala medzi 2440 až 2556 eur za m². V Bratislave stál podľa portálu Nehnutelnosti.sk trojizbový byt v roku 2019 v priemere 185 000 eur, zatiaľčo v roku 2022 250 200 eur.

kúpil byt
750-tisíc do milióna eur
tvrdil
600-tisíc eur.
má
vyšli
priemerná cena nehnuteľnosti
Nehnutelnosti.sk


Nezamestnanosť priemerná je dnes v našom kraji na úrovni 12,8% nie nad 14%. Áno, sú tieto hodnoty napríklad na Orave nad 14%.

Je pravdou, že nezamestnanosť v ŽSK sa pohybuje na úrovni približne 12,8% (priemer roka 2013 a evidovaná nezamestnanosť za rok 2012). V regióne Orava je priemerná nezamestnanosť nad 14%. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Uvádzame ročnú mieru evidovanej nezamestnanosti V ŽSK a Orave. Evidovaná nezamestnanosť v roku 2012 bola 12,8% v roku 2012 a na Orave v priemere nad 14%. Región Orava zahŕňa okres Dolný Kubín, Námestovo a Tvrdošín. Zdroj: regionálna štatistika ŠÚ SR Priemerná evidovaná nezamestnanosť v Žlinskom kraji v období od januára do septembera 2013 je podľa ÚPSVaR na úrovni 12,77%. Obdobie 2013 Január Február Marec Apríl Máj Jún Júl August September Priemer Miera evidovanej nezamestnanosti 13,26% 13,26% 13,07% 12,69% 12,45% 12,63% 12,60% 12,37% 12,64% 12,77% Obdobie 2013 Dolný Kubín Námestovo Tvrdošín Priemer regiónu Január 15,47 15,61 13,56 14,88 Február 15,14 16,78 13,81 15,25 Marec 14,82 15,96 13,34 14,70 Apríl 14,15 14,99 13,10 14,08 Máj 14,11 14,01 12,56 13,56 Jún 14,45 14,07 12,50 13,67 Júl 13,99 14,25 12,76 13,67 August 13,96 13,71 12,35 13,34 September 14,31 14,63 12,75 13,90 Priemer v okresoch 14,49 14,89 12,97 14,12 Priemerná evidovaná nezamestnanosť v tomto regióne je za spomínané obdobie podľa ÚPSVaR na úrovni 14,12%. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa údajov výberového zisťovania je aktuálna nezamestnanosť ŽSK na úrovni 13,1%. Nezamestnanosť - výberové zisťovanie 2012Q1 2012Q2 2012Q3 2012Q4 2013Q1 2013Q2 Žilinský samosprávny kraj 14,3% 13,9% 14,0% 15,0% 15,0% 13,1% Zdroj: regionálne štatistiky ŠÚ SR Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Orava štatistika ÚPSVaR ÚPSVaR štatistiky


No, to je tak, že Igor Matovič mal výhrady voči tej novele, to je v poriadku, ja tiež som nebol na 100 % stotožnený s každým zákonom, za ktorý som hlasoval, ale skrátka, taký je život v koalícii a možno že to niekedy aj v minulosti niekde niekomu nejak povedal, ale celkovo nepodnikol takmer nič a potom zrazu iba z čista jasna z neba, bum, tlačovka asi pred tromi týždňami, kde vlastne, kde vlastne teda to oznámil, že on má s týmto problém a hlasovať nebude.

Ako sme už v minulosti uviedli , Matovičove vyhlásenie ku kauze nasledovali v tomto poradí:

SME 20. augusta 2010 ku plánovanému zákonu uviedlo: " Nová koalícia má zmenu zákona v programovom vyhlásení, stále však nevie ako na to. Kým SDKÚ ešte pred voľbami predložilo vlastný návrh o nerešpektovaní maďarského zákona u nás, KDH vtedy hlasovalo s predchádzajúcou koalíciou. Zmenu teraz nechce ani štvorica Obyčajných ľudí okolo Igora Matoviča (SaS). Koalícia tak nemá dosť hlas ov."

Pri hlasovaní o doplnení zákona o štátnom občianstve na 8. schôdzi NR SR dňa 5. novembra 2010 hlasoval poslanec Igor Matovič za. Rovnako hlasovali aj ďalší traja poslanci zo združenia Obyčajní ľudia.

Tlačová agentúra SITA prišla s informáciou, že minister zahraničných vecí SR a predseda SDKÚ-DS Mikuláš Dzurinda vyhlásil, že sa s Matovičom o téme občianstva zhováral v decembri 2010.

" Na februárovej schôdzi predložíme pozmeňujúci zákon ku koaličnej novele zákona o štátnom občianstve, " povedal Igor Matovič až o mesiac a pol 24. januára 2011. Ak by tento pozmeňujúci návrh neprešiel, Obyčajní ľudia podľa Matoviča koaličnú novelu zákona o štátnom občianstve nepodporia.

Matovič sa 2. februára 2011 vyjadril, že podporí novelu zákona o štátnom občianstve, ktorú do parlamentu predložili poslanci za Smer.

Po vyjadreniach, že pozmeňujúci návrh nakoniec nepredloží sa 8. februára 2011 Matovič vyjadril , že ho predloží vďaka poslancom Smeru, ktorí sa mu pod iniciatívu podpísali.

V samotnej rozprave po hlasovaní o doplnení zákona o štátnom občianstve v novembri 2010 sa nikto z Obyčajných ľudí k návrhu novely zákona nevyjadril negatívne.

Ako uvádza Sulík, Matovič mal výhrady už 20.augusta 2010, ako aj 29.augusta v relácii Na telo, avšak podľa verejne prístupných informácií nevieme, či niečo Matovič podnikol. v decembri 2010 sa stretol s Mikulášom Dzurindom, kedy podľa Matovičových slov v relácii Na telo (13.2.2011) povedal na zákon "svoj názor." Nevieme overiť, čo mal byť jeho názor v danej dobe, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

uviedli SME hlasoval SITA povedal podporí vyjadril rozprave


Chodíme po okresoch (vláda počas výjazdových rokovaní, pozn.), kde je nezamestnanosť okolo 14-15 %.

V priebehu posledných dvoch mesiacov sa rokovania vlády mimo hlavného mesta uskutočnili v 11 okresoch východného a južného Slovenska. V prípade troch okresov bola nezamestnanosť v auguste 2016 skutočne na úrovni 14-15 percent. V ostatných okresoch bola nezamestnanosť ešte vyššia. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Výjazdové rokovania vlády sa uskutočnili v nasledovných okresoch: Sabinov, Sobrance, Trebišov, Vranov nad Topľou, Svidník, Revúca, Rožňava, Poltár, Veľký Krtíš, Rimavská Sobota a Lučenec. Priemerná miera nezamestnanosti v týchto okresoch bola v mesiaci august 18,63 %. Nezamestnanosť v jednotlivých okresoch v mesiaci august 2016 zobrazuje nasledujúca tabuľka: Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Výjazdové rokovania vlády


Poviem to na príklad zo zdravotníctva. Teraz v Trnave, otvorila to vaša televízia, idú predávať nemocnice. Našili kritériá, Trnavská župa pod vedením Smeru, našila kritériá, ktorým vyhovejú len dve skupiny. Skupina Agel a skupina Penta, nikto iný. Nikto iný na Slovensku, ani vo svete, sa nemôže o tie dve nemocnice uchádzať.

Trnavský samosprávny kraj nastavil podmienky na predaj nemocníc v Galante a Dunajskej Strede tak, že sa o ňu môžu uchádzať len záujemcovia na Slovensku, ktorý spĺňajú aj ďalšie kritériá prevádzkovania nemocníc. O dve nemocnice majú záujem len dve investičné skupiny, Penta a Agel. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa TA3 mal Trnavský samosprávny kraj manipulovať tender na predaj akcií nemocníc v Galante a Dunajskej Strede. Jedným z kritérií na kúpu je prevádzkovanie iných zdravotníckych zariadení na Slovensku s minimálnou kapacitou 350 lôžok a ročným obratom 15 mil. eur. O nemocnice sa uchádza skupina Penta , ktorá na Slovensku prevádzkuje sieť nemocníc Svet zdravia a skupina Agel. Opozícia, Transparency Interational a INEKO obviňuje TSK z toho, že tender je diskriminačný voči zahraničným subjektom a prispôsobený na mieru pre dvoch uchádzačov.

TA3 kritérií uchádza Penta obviňuje


Platy poslancov sú v rukách, v rukách samotných poslancov. To sa týka aj paušálnych náhrad a podobne, lebo všetky zákony idú z parlamentu a dokonca aj platy ministrov, ktoré, narozdiel od poslancov, sú dnes zmrazené.

Platy poslancov a ministrov upravuje zákon, ktorý môžu poslanci meniť. Od roku 2022 sú platy členov vlády zmrazené , a to v dôsledku zákona o dlhovej brzde. Vláda môže uznesením rozhodovať o výške svojich paušálnych náhrad. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Platy poslancov a členov vlády upravuje Zákon o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky ( .pdf ). Podľa tohto zákona je plat poslanca NR SR trojnásobok priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR za predchádzajúci kalendárny rok ( .pdf , str. 3). V roku 2025 plat poslanca dosahuje 4115 eur.

Platy ministrov sú podľa zákona na platy poslancov naviazané. Plat člena vlády predstavujú 1,5 násobok platu poslanca ( .pdf , str. 8). Platy členov vlády sú od roku 2022 zmrazené, a to v dôsledku zákona o dlhovej brzde. Ten stanovuje , že platy členov vlády sa automaticky zmrazujú, ak štátny dlh dosiahne 60% HDP. V súčasnosti sú tak platy ministrov 4590 eur a plat premiéra 5340 eur.

Okrem platu prináležia poslancom a členom vlády aj paušálne náhrady. V prípade poslancov ich upravuje zákon ( .pdf , s. 5) ako 1,8-násobok priemernej mzdy v predchádzajúcom kalendárnom roku pre poslancov s trvalým pobytom v Bratislavskom kraji a 2,1-násobok priemernej mzdy pre poslancov s trvalým pobytom mimo Bratislavský kraj.

Výšku paušálnych náhrad ministrov určuje svojím uznesením priamo vláda ( .pdf , s. 9). Paušálnych náhrad sa tak netýka zmrazenie platov členov vlády.

Vláda Roberta Fica zmenila výšku svojich paušálnych náhrad vo februári 2024, keď namiesto pevnej sumy zaviedla nový model viazaný na priemernú mzdu. Premiér má po novom nárok na náhrady vo výške 4,5-násobku priemernej mzdy, podpredsedovia vlády na 3,5-násobok a ministri na 3,1-násobok. Pre predsedu vlády to znamená mesačný nárast takmer o 5-tisíc eur, pre ministrov približne o 3-tisíc.

zmrazené .pdf .pdf dosahuje .pdf stanovuje sú .pdf .pdf zmenila nárast


... budú platné až od mája tohto roku (...) Napríklad zákon o nájme poľnohospodárskych pozemkov 504, kde sme zrušili takzvanú automatickú prolongáciu nájmov. Kde sme sa vyhli alebo chceme zabrániť špekulatívnemu predaju alebo nájmu pôdy.

Najnovšia novela zákona 504/2003 Z.z. o nájme poľnohospodárskych pozemkov, poľnohospodárskeho podniku a lesných pozemkov bude platná od 1. mája 2018. Dôvody, pre ktoré sa v rámci novely zrušila automatická prolongácia nájmov, sú však v dôvodovej správe k novele uvedené odlišné než aké prezentuje vo výroku ministerka Matečná. Nie je vylúčené, že vďaka zrušeniu automatickej prolongácie môže dôjsť k sťaženiu špekulatívneho predaja a prenájmu, avšak dôvody, pre ktoré bola daná právna úprava zavedená, boli pri jej tvorbe odlišné. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

dôvodová správa


Slovensko je šiesta najotvorenejšia ekonomika na svete. 85% exportu ide do krajín EÚ.

Na základe štatistiky Svetovej banky bolo Slovensko v roku 2015 šiestou ekonomikou s najväčším podielom obchodu na HDP. Čo sa týka štruktúry vývozu, najväčšími exportnými partnermi Slovenska sú krajiny EÚ. V roku 2016 sme podľa Štatistického úradu SR exportovali 85,2% produkcie do členských štátov EÚ. Výrok Roberta Fica hodnotíme preto ako pravdivý. Otvorenosť ekonomiky sa porovnáva na základe podielu čistého exportu (rozdiel exportu a importu) na HDP krajiny. Podľa dát Svetovej banky predstavoval čistý export Slovenska v roku 2015 184,6% HDP. Na celosvetovej úrovní ide o šiestu najväčšiu otvorenosť ekonomiky. Lepšie sú na tom krajiny ako Hong Kong, Luxembursko, Singapur, Malta a Írsko. V nasledujúcom grafe je zobrazených 10 krajín s najväčším podielom obchodu na HDP v roku 2015 podľa dát Svetovej banky. Pre rok 2016 zatiaľ nie sú tieto ukazovatele dostupné. Podľa údajov ŠÚ SR Slovensko vyviezlo v roku 2016 90,4% produkcie do krajín Európy. Najviac však exportovalo (85,2%) do krajín EÚ, z čoho najviac do Nemecka (21,9%) a do Českej republiky (11,8%). Z ekonomických zoskupení sú z hľadiska vývozu najvýznamnejšími partnermi krajiny OECD (88,6%), avšak mimo krajiny EÚ a USA (2,4%) ide len zanedbateľné percento slovenského vývozu. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Svetovej banky
ŠÚ SR


Vláda sa zaviazala a povedala, aby som to jasne povedal, že ak deficit dosiahneme pod 3%, tak v tom prípade sa zníži DPH z 20 na 19.

Vláda 22. septembra 2010 schválila zvýšenie DPH z 19 na 20 percent. Zvýšenie DPH o jeden percentuálny bod je súčasťou pripraveného balíka na ozdravenie verejných financií. Ministerstvo financií v dobe prijatia tohto opatrenia odhadovalo, že deficit verejných financií krajiny môže za rok 2010 dosiahnuť takmer 8 percent hrubého domáceho produktu (HDP). Vláda tiež oznámila, že platnosť tohto dočasného zvýšenia sa skončí, keď schodok verejnej správy klesne pod 3 percentá. Podľa vtedajšieho konsolidačného plánu by sa tak malo stať v roku 2013.

schválila zvýšenie DPH


Zákonodarstvo v oblasti zdravotníctva totiž vrátane reprodukcie patrí podľa platných zmlúv o Európskej únii výlučne, vážení priatelia, do právomoci členských štátov.

Výrok Miroslava Mikolášika hodnotíme ako pravdivý, pretože zdravotníctvo patrí pod kompetenciu národných štátov. Od roku 2009, kedy bola podpísaná Lisabonská zmluva, patria pod výlučné kompetencie Európskej únie nasledovné politiky : - colná únia - ustanovenie pravidiel hospodárskej súťaže potrebných na fungovanie vnútorného trhu - menová politika pre členské štáty, ktorých menou je euro - ochrana morských biologických zdrojov v rámci spoločnej politiky rybného hospodárstva - spoločná obchodná politika Zdravotníctvo nepatrí ani do spoločných kompetencií. Zákonodarstvo v oblasti zdravotníctva patrí pod kompetenciu národných štátov . Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

politiky
kompetenciu národných štátov


My sme napríklad mali kampaň za 424 tisíc eur. Včera to odznelo na našom kongrese. A za všetky tieto prostriedky sme využili absolútne transparentným spôsobom (...)

Na transparentnom účte SaS je možné vidieť všetky transakcie, ktoré strana zrealizovala. Z transparentného účtu SaS strana minula pred marcovými parlamentnými voľbami 2016 približne 400 tisíc eur po sčítaní všetkých výdavkov. Momentálne sa na účte SaS nachádza 8590,80 eur. O tom, ako politické strany nakladali s transparentnými účtami, informuje aj denník Pravda , ktorý uvádza, že "opozičná SaS minula na kampaň necelých 425-tisíc eur, z toho 386-tisíc priamo počas kampane a necelých 39-tisíc 180 dní pred ňou. Z týchto peňazí si SaS napríklad za 3 840 eur dala urobiť dva predvolebné prieskumy, 88,7-tisíca eur vydala na inzerciu v tlači, takmer 8-tisíc eur na politickú reklamu v elektronických médiách, 139-tisíc na bilbordy a vyše 140-tisíc na volebnú stratégiu, mítingy a podobne. Cez dary sympatizantov si SaS pred voľbami prilepšila o viac ako 46-tisíc eur."

transparentnom účte
Pravda


Žije tu zhruba 10 percent Maďarov, žije tu zhruba 8 percent Rómov...

Podľa sčítania obyvateľov z roku 2011, na Slovensku evidujeme 458 467 obyvateľov s maďarskou národnosťou (.pdf), čo z celkového počtu 5 397 036 obyvateľov Slovenskej republiky činí 8,49 %. Počet Rómov na území Slovenskej republiky je 105 738, čo je niečo okolo 2 %. Odhady veľkosti rómskej komunity na Slovensku sa značne líšia od zistení sčítania obyvateľstva. Podľa Atlasu rómskych komunít (.pdf) z 2013, Rómovia tvoria približne 7,5 % celkového obyvateľstva a podľa údajov Rady Európy a Štatistického úradu SR ide o číslo v intervale 400 až 600 tisíc (čiže odhadom je podiel rómskej menšiny 7,42 % - 11,12 %). Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v prípade maďarskej menšiny tvrdenie takmer presne korešponduje so zisteniami sčítania a v prípade rómskej menšiny sa objavujú aj odhady približujúce sa k 8 %. Zistenia o národnosti a materinskom jazyku v sčítaní sú len odhadmi, nie sú povinnými údajmi, obyvatelia SR tieto informácie nemusia vyplniť. Maďarčinu ako materinský jazyk (.pdf) označilo 508 714 (9,5 %) ľudí, k rómskemu materinskému jazyku sa prihlásilo 122 518 ľudí (2,2 %). Desaťpercentný podiel maďarskej menšiny je údaj, ktorý sa používa ako generalizácia, potvrdili ho výsledky sčítania obyvateľstva v roku 2001 . Je pravda, že počet Maďarv na Slovensku klesá, uznávajú to aj samotní Maďari , pritom je pravda, že ide o dobrovoľne uvedený údaj, preto je to iba odhad zaťažený s nejakou chybou.

sčítania obyvateľov
národnosťou
Atlasu rómskych komunít
údajov
nemusia
materinský jazyk
2001
Maďari


Teraz chceme, v apríli, v máji spustiť exekučnú amnestiu, máme tunak strašne veľa ľudí pod exekúciami, je tu cez 3,5 milióna exekúcií.

Boris Kollár používa niekoľko rokov starý údaj. Dnes sa počet exekúcií, ktoré čakajú na vybavenie, pohybuje okolo čísla 1,5 milióna. Tvrdenie predsedu parlamentu preto hodnotíme ako nepravdivé. Hovorca ministerky spravodlivosti Peter Bubla pre portál Demagóg.SK uviedol, že číslo 3,5 miliónov platilo pre poćet exekúcii v roku 2016. „ To bol aj jeden z hlavných dôvodov, pre ktorý vtedajšia ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská a štátna tajomníčka M. Kolíková presadzovali zmenu exekučného poriadku a zriadenie špecializovaného exekučného súdu,” napísal Bubla. „ Následne boli prijaté ešte ďalšie zmeny exekučného poriadku ako aj zákon o ukončení niektorých exekučných konaní, vďaka čomu počet exekučných spisov klesal a k 1.1.2020 bol počet vedených starých exekúcií niečo pod 3 milióny.” Z predbežnej štatistiky za rok 2020 vyplýva, že „ ku koncu decembra 2020 bolo neukončených 1 138 278 starých exekúcii.” To sú také exekúcie, ktoré boli začaté pred 1. aprílom 2017. (Nové) Exekúcie začaté po tomto dátume má na starosti výlučne Okresný súd Banská Bystrica. Tých je podľa predbežných informácií k 8. decembru 2020 neukončených 344 205. Spolu je tak neukončených okolo 1,5 milióna exekúcií.


Aj preto obrovské množstvo peňazí bolo uvoľnených z Európskej investičnej banky, aj to bola téma na summite, navýšili sme základný kapitál EIB, čo je najväčšia investičná banka na svete. 10 miliard eur.

Je pravdou, že na summite Európskej rady 9. januára 2013 bolo schválené navýšenie kapitálu Európskej investicnej banky o 10 miliárd eur. EIB nie je investicnou bankou v klasickom ponímaní. EIB je najväcšia medzinárodná financná inštitúcia na svete, preto aj napriek menšej nepresnosti v definovaní EIB hodnotíme výrok ako pravdivý.

schválené EurActiv predstavuje príspevok uvádza banka EIB Euroinfo Europa.eu nenachádza


Sú pravicové strany, ktoré tvrdia na Slovensku, že minimálna mzda by nemala byť.

Za zrušenie minimálnej mzdy na Slovensku sa momentálne najviac zasadzujú dve pravicové politické strany. Strana Sloboda a Solidarita chce v rámci svojho volebného programu Agenda 2020 ( .pdf , s. 11) nahradiť minimálnu mzdu odvodovým bonusom. Na druhej strane Demokrati Slovenska deklarujú vo svojich Programových prioritách zrušenie minimálnej mzdy pre zamestnancov len so základným stupňom vzdelania. Je potrebné dodať, že z týchto strán môžeme považovať za relevantnú len SaS, DS v parlamentných voľbách 2016 oznámila odstúpenie od volieb a vyzvala svojich priaznivcov voliť stranu SaS. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý.

.pdf

Programových prioritách

.pdf

.pdf

Práca dospelým, vzdelanie deťom

článku

Programové priority Demokratov Slovenska

Ľudovít Kaník


Máme tu niekoľko dní staré rozhodnutie, že súkromné španielske banky dostanú 40 miliárd eur, z toho podiel Slovenska je 400 miliónov.

Španielsko požiadalo o financnú pomoc pre svoje banky. Podla zahranicných zdrojov by túto pomoc malo Španielsko dostat v najbližších dnoch. R. Sulík však nezohladnuje docasne znížený podiel Slovenska na trvalom eurovale. Podla docasne zníženého podielu by sme sa na tejto pomoci Španielsku podielali sumou približne 330 miliónov euro. Slovenský rozhlas 3. decembra 2012: "Španielsko dnes oficiálne požiadalo o financnú pomoc pre svoje banky. Suma je však výrazne menšia ako sa ocakávalo. Kým ešte pred niekolkými mesiacmi sa hovorilo o 100, neskôr o 60 miliardách, dnešná suma je necelých 40 miliárd. " Euractiv.sk 4. december 2012: "Španielsko v pondelok formálne požiadalo o uvolnenie 39,5 miliardy eur, ktoré mu majú pomôct rekapitalizovat upadajúci bankový sektor. Španielsky minister hospodárstva Luis de Guindos informoval, že pôžicka bude mat 12,5-rocnú splatnost a úroková sadzba by mala byt pod úrovnou 1 %. Pocas prvého roka by však nemala presiahnut 0,5 %." AFP: "L'aide européenne de prčs de 37 milliards d'euros aux banques espagnoles en difficulté sera versée autour du 12 décembre, a déclaré lundi le ministčre de l'Economie dans un communiqué." Reuters : prináša vyjadrenie prezidenta Eurogroupe J.C. Junckera, že suma, o ktorú Španieli požiadali bude zaslaná v polovici budúceho týždna. "Les banques espagnoles recevront la semaine prochaine une aide européenne de 39,5 milliards d'euros, a déclaré lundi le président de l'Eurogroupe Jean-Claude Juncker. Le déboursement en sera fait en milieu de semaine prochaine"." Portál Boursier.com prináša informáciu o bankách, ktoré pomoc dostanú: "36,9 milliárd d'eur dostanú BFA-Bankia, Catalunya Banc, NCG Banco et Banco de Valencia a 2,5 milliárd eur pôjde na Sareb, štruktúru, ktorá obsahuje aktíva nehnutelností španielskych bánk, takzvané toxické hypotéky a iné nevýhodné produkty." Výrok o podiele Slovenska v eurovale, sme overovali už v minulosti napr. v O pät minút 12 , (14. októbra .2012). Súcasný podiel Slovenka na trvalom eurovale je vo výške približne 0,8% z celkového objemu záruk. Slovenský podiel na trvalom eurovale (.pdf) je podla zmluvy o Európskom stabilizacnom mechanizme 5,768 miliardy eur z celkového objemu záruk v objeme 700 miliardy eur. Slovenský podiel v eurovale predstavuje percentuálny podiel 0,824%. Slovensko bude platit znížený príspevok do trvalého eurovalu ( ESM ) (.pdf, s. 34) po dobu 12 rokov od vstupu do eurozóny (t.j. do roku 2021). Od roku 2021 bude náš podiel rovnaký ako bol v docasnom eurovale, teda vo výške 0,99%. Podiel 0,824% z 40 miliárd je 329.6 miliónov euro. R. Sulík by mal pravdu len vtedy ak by neplatila pre Slovensko výnimka a podiel na eurovale by bol približne 1%, co by predstavovalo z pomoci 40 mld. euro pre Španielsko približne 400 miliónov euro. Richard Sulík nezohladnuje docasne znížený príspevok, ktorý platí až do roka 2021. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

rozhlas
Euractiv.sk
AFP:
Reuters :
Boursier.com
O pät minút 12
trvalom eurovale
ESM


My sme nezaviazali (záväzok na prednostný predaj vakcín Európskej Únii, pozn.) podobným spôsobom tie fabriky, ktoré vyrábajú AstraZenecu na pôde Európskej únie.

V časti zverejnenej zmluvy medzi Európskou komisiou a Astrou Zenecou nie je pasáž, ktorá by zaväzovala fabriky vyrábajúce vakcínu Astra Zeneca na území EÚ, aby túto vakcínu predávali iba vnútri Únie. Vakcíny AstraZeneca vyrobené v Európskej Únii firma exportoval a aj za jej hranice, dodávky do Austrálie však úrady načas zablokovali. Šéf Astra Zeneca tvrdí , že v zmluve s Veľkou Britániou majú podpísaný záväzok uprednostniť Spojené Kráľovstvo predtým, než pošlú vakcíny vyrobené v Británii inam. Tvrdenie Tomáša Valáška hodnotíme ako pravdivé.

zverejnenej exportoval tvrdí


Tak my sme ho predložili, ale SDKÚ vtedy podmienila voľbu verejnosťou. To znamená, môže sa hlasovať len podľa tabule, teda verejnou voľbou. No tabula znemožnená, respektíve Smer takúto voľbu odmietol.

Posledná voľba ku ktorej malo dôjsť v máji 2013 nebola vykonaná v dôsledku nezhody o tajnosti hlasovania. Ako uvádza denník SME "... posledná voľba šéfa NKÚ sa mala uskutočniť 28. mája, ale nestalo sa tak. Keďže vládny Smer presadil tajnú voľbu, opozícia svojho doteraz posledného kandidáta Maroša Žilinku stiahla." Verejnú voľbu presadzovali najmä predstavitelia SDKÚ , pričom boli podporovaní ďalšími opozičnými stranami vrátane KDH. Figeľov výrok hodnotíme ako pravdivý.

denník SME
SDKÚ
Platforma
článku
SITA


...ale čo bolo najpodstatnejšie z tých predchádzajúcich rokov, to ešte ale začal minister Juraj Liška a Martin Fedor, kde bolo treba zrýchliť vlastne časť odpovede ozbrojených zložiek, pretože tie majú svoje pohotovosti, ktoré sa rátajú na hodiny alebo niekedy až 24 hodín...

Ministerstvo obrany SR uváza, že v roku 2005 rezort naštartoval proces najrozsiahlejších a najkomplexnejších zmien (nie je však evidentné o aké konkrétne zmeny ide), najmä čo sa týka dopadu na jeho ďalšie fungovanie. Martin Fedor bol v čase reforiem štátnym tajomníkom ministerstva. Vtedajší minister obrany J. Liška povedal: „Určite sa aj v týchto procesoch vyskytnú nedostatky a bude nutné niektoré veci doladiť, prípadne vylepšiť. Som však osobne presvedčený, že zmeny, ktoré sa za uplynulé obdobie naštartovali začnú prinášať ovocie. A v konečnom dôsledku vytvoria podmienky na bezproblémové fungovanie ozbrojených síl a budú znamenať kvalitatívny posun vpred nielen pre ne, ale pre celý rezort ministerstva obrany.“ Ako konkrétne sa podarilo zrýchliť nasadzovanie príslušníkov ozbrojených zložiek nevieme, rovnako ani na základe ktorého zákona/rozkazu/ vyhlášky sa tak malo stať.

Ministerstvo obrany SR


Zamestnanosť má podľa NBS rásť o 1,4 % v tomto roku a o 1,1 % v roku 2016.

Podľa predikcie Národnej banky Slovenska (. pdf , s.19) by mala zamestnanosť na Slovensku v roku 2015 rásť o 1,4 % a v roku 2016 by mal medziročný rast dosahovať 1,1 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf


Na európskej úrovni Slovensko podporuje programy a iniciatívy na zvýšenie hospodárskeho rastu a zamestnanosti.

V období rokov 2012-2015 slovenská vláda podporila a zapojila sa do viacerých viacerých európskych iniciatív a programov, vrátane programov zameraných na zvýšenie hospodárskeho rastu a zamestnanosti. Tento výrok preto považujeme za pravdivý.

viacerých
prejednaných
nevyslovila
zamestnanosti
Konkurencieschopnosť a hospodársky rast
fondy pre sociálne podnikanie
Zamestnanosť a sociálna inklúzia
Výskum a inovácie
Ľudské zdroje


Len v tomto období už sme dali šiesty návrh zákona, ktorá jednak napráva zlý sociálny systém, zároveň ušetril by pre vašu kasu, štátnu kasu, ďalšie peniaze, ale hlavne, nastavil by tie pravidlá lepšie.

Opozícia v súčasnom parlamentnom období predložila 7 návrhov týkajúcich sa sociálneho systému. Ľudovít Kaník v spolupráci so straníckymi kolegami predložil 3 návrhy týkajúcich sa sociálneho systému, konkrétne návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 571/2009 Z. z. o rodičovskom príspevku, návrh zákona , ktorým sa dopĺňa zákon č. 235/1998 Z. z. o príspevku pri narodení dieťaťa, o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá a návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene. Poslanci za stranu SDKÚ Viliam Novotný a Pavol Frešo predložili návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní. Poslanci za stranu SaS Lucia Nicholsonová a Jozef Mihál podali návrh zákona o hmotnej núdzi, návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh zákona
návrh zákona
návrh zákona
návrh zákona
návrh zákona
návrh zákona
návrh zákona


O rok bude v platnosti úplne nový systém platieb za diagnózu...

SITA (17. júna 2011) uvádza, že nový systém platieb za diagnózu tzv. DRG by mal na Slovensku pilotne testovaný v júly až novembri 2012 a plné sfunkčnenie systému sa očakáva v 1. štvrťroku 2013. Memorandum o spolupráci pri zabezpečení a zavedení klasifikačného systému (DRG) na Slovensku bolo slávnostne podpísané 17. marca 2011 a signatári sa deklarovali spoluprácu pri prijímaní a plnení opatrení smerujúcich k vytvoreniu podmienok na zavedenie systému DRG na Slovensku. So systémom DRG počíta aj vládou schválená Koncepcia zabezpečenia a zavedenia DRG systému zo dňa 6. júla 2011, ktorého prekladateľ bol Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. DRG je nemecký systém, ktorého cieľom je objektívnejšie porovnať kvalitu, kvantitu a nákladovosť poskytovanej zdravotnej starostlivosti v SR. V Programovom vyhlásení vlády (bod 20.) sa píše v súvislosti o DRG: "Vytvorením jednotnej platformy financovania poskytovaných nemocničných služieb formou DRG systém sa prispeje k možnosti porovnávania poskytovania zdravotnej starostlivosti a jej nákladov v jednotlivých zariadeniach, získa sa širší rozsah informácií pre proces rozhodovania a kontroly." Koncepcia systému platieb za diagnózu tzv. DRG, je schválená vládou. Testovať sa začne už na budúci rok a očakávané sfunkčnenie je v 1. štvrťroku 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 19.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
podpísané
vládou schválená
Programovom vyhlásení vlády


Mimochodom minimálnu mzdu sme zvýšili historicky na 405 eur.

Zvýšenie minimálnej mzdy na 405 je plánované na začiatok roka 2016. Nepôjde však o historicky najväčšie zvýšenie, keďže nominálne väčšie zvýšenie bolo v rokoch 2007 a 2009 a percentuálne väčšie v rokoch 2003-2005 a tiež 2007. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

oznámil 19.októbra Eurostat


V roku 2007 sme vytvorili domov ošetrovateľskej starostlivosti pri Kysuckej nemocnici. Sme spojili sociálnu starostlivosť so zdravotnou starostlivosťou.

Je pravdou, že Domov ošetrovateľskej starostlivosti vznikol v máji roku 2007 a patrí pod Kysuckú nemocnicu v Čadci. Je možné tvrdiť, že v tomto domove dochádza k prepojeniu ošetrovateľskej a zdravotnej starostlivosti. Stránka Kysuckej nemocnice uvádza:

Domov


Kým pred spustením tej fázy prvej pomoci Národná banka dala nejakú predikciu nejakého negatívneho vývoja, tak už teraz počas toho ako Národná banka vidí ako tá pomoc prebieha, resp. skôr neprebieha, výrazne zhoršila ten odhad ako sa prepadne slovenská ekonomika, tzn., že napriek prijatým a predstaveným opatreniam Národná banka ide ešte dole.

Peter Pellegrini spojil korigovanú ekonomickú prognózu Národnej banky Slovenska s jeho negatívnym hodnotením vládou poskytovanej pomoci. NBS však v materiály explicitne uvádza, že prijaté opatrenia sú pozitívnou správou a že čiastočne zmiernia nárast nezamestnanosti. Z jej prognózy vyplýva, že bez prijatia týchto opatrení by boli čísla ešte horšie. Navyše, banka v súvislosti s opatreniami hovorí o ich „prijatí” - nie o sledovaní ich „realizácie”. Kedže Peter Pellegrini vniesol do porovnania dvoch ekonomických predikcií NBS vlastné hodnotenie prijatých opatrení a vyvodil z takéhoto porovnania interpretáciu, ktorú fakty nedovoľujú, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Prvý odhad NBS Strednodobá predikcia Národnej banky Slovenska z 24. marca 2020 počítala s prepadom ekonomiky v rozmedzí od 1,4 až 9,4 %. „ Finančné trhy a pretrvávajúca neistota aj napriek menovým a fiškálnym stimulom navodzujú dojem, že miera recesie by v rámci tohto širokého pásma mohla byť skôr v intervale od -4,5 až -9,4 %,” uviedla NBS. Balíček pomoci

počítala
uviedla
predstavila
plán
Prvá pomoc
má
uviedla
počíta
vníma


...hovorím za hokejový zväz teraz, ťažko by sme nejakým spôsobom prikazovali akciovej spoločnosti a tomu generálnemu manažérov,i ako to má riešiť finančne (platový strop pre hŕačov, pozn.), keďže mu na to neprispievame.

Pro-Hokej a.s. je akciová spoločnosť tvorená klubmi Tipsport Extraligy. SZĽH ju uvádza ako jeden zo svojich riadiacich orgánov. Predsedom predstavenstva Pro-Hokeja je Juraj Koval , ktorý je aj členom výkonného výboru SZĽH. Zväz neuvádza ročné zúčtovanie, alebo rozpočet, takže sa nedá povedať, aké sú finančné vzťahy medzi týmito dvoma subjektami. Takisto sa nedá povedať, aký vplyv môže mať prezident SZĽH na predsedu predstavenstva Pro-Hokeja, keďže obaja sa podieľajú na riadené SZĽH. Tento výrok Igora Nemečeka hodnotíme ako neoveriteľný.

tvorená
uvádza
Juraj Koval
výkonného výboru
Transparency International


Pán Putin sám začal hovoriť január 2009, keď prvýkrát nám zavrel plyn uprostred zimy a zase leto minulého roka, keď začali preukázateľne dodávky ruského plynu bez akýchkoľvek príčin do Európy výrazne klesať. Pred zimou si Gazprom zásobníky, ktoré vlastnil na území Nemecka, Rakúska, Holandska, ale aj nejakú kapacitu na území Slovenska, ktorú mal prenajatú, nezaplnil, nieže nezaplnil, oni zostali prázdne.

V januári 2009 Rusko skutočne zastavilo dodávky plynu do Európy, v roku 2021 ich objem výrazne znížilo a zásobníky v niektorých krajinách tak neboli dostatočne naplnené. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2009 nastala plynová kríza, keď Gazprom začal obmedzovať dodávky plynu o najskôr pre Ukrajinu, potom pre viacero európskych krajín, až 7. januára 2009 prerušil dodávku úplne. K 1. januáru totiž vypršala zmluva ohľadom dodávok plynu cez Ukrajinu a na nových podmienkach sa Ukrajina s Gazpromom nevedela dohodnúť. Putin s tedajšiou premiérkou Ukrajiny Tymošenkovou sa 18.januára dohodli na nových podmienkach, Gazprom dodávku obnovil 20. januára.

Rusko opäť obmedzilo dodávku plynu z Ruska na územie Európy v auguste 2021 a to bez udania dôvodu. V novembri 2021 sa dodávky dostali na šesťročné minimum.

Vývoj situácie viedol k nízkemu naplneniu zásobníkov Gazpromu v Európe. Konkrétne na území Rakúska a Holandska, ale aj na území Nemecka, kde jeden zo zásobníkov nebol naplnený ani na 10%.

Vo februári 2022 boli zásobníky plynu na Slovensku naplnené na 30%.

nastala začal obmedzilo dostali nízkemu boli


... keď som ja zastupoval pol roka napríklad predsedu národnej rady, lebo pán Hrušovský aj s KDH odišli z koalície, tak namiesto piatich sme boli traja, ktorí sme v kuse viedli rokovanie a tak ďalej. A nedostali sme väčší plat.

Béla Bugár zastupoval vo funkcii vtedajšieho predsedu NR SR Pavla Hrušovského v období od 7. februára 2006 do 4. júla 2006, teda necelých päť mesiacov. Rokovania vtedy viedli popri Bugárovi ďalší dvaja podpredsedovia NR SR, Zuzana Martináková a Viliam Veteška. Uvedené zmeny nemali vplyv na platové podmienky, pretože plat predsedu a podpredsedov NR SR sa nemení vzhľadom na ich počet a zostáva na úrovni platu poslanca (s výnimkou mesačných funkčných príplatkov). Výrok hodnotíme napriek miernej odchýlke pri dĺžke zastupovania ako pravdivý.

Po odchode KDH z koalície a Pavla Hrušovského z postu predsedu NR SR bol jeho zastúpením poverený až do predčasných volieb vtedajší predseda SMK a podpredseda parlamentu, Béla Bugár. V danom čase svoju funkciu vykonávali len traja zo štyroch podpredsedov NR SR - Béla Bugár, Zuzana Martináková, Viliam Veteška. Pavol Rusko, ktorý takisto pôsobil ako podpredseda NR SR, bol však 24. septembra 2003 vymenovaný za podpredsedu vlády SR a poverený riadením Ministerstva hospodárstva ( pdf , s. 11). Tým pádom nebol schopný uplatňovať svoj mandát poslanca NR SR a rovnako mu zanikla aj funkcia podpredsedu NR SR.

Bugár správne uviedol, že plat predsedu a podpredsedov NR SR sa na základe ich počtu nemení a zostáva na rovnakej úrovni ako plat poslanca (podľa zákona 120/1993 Z. z .). Ten je vo výške 3-násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok. Jediný rozdiel možno hľadať vo funkčných príplatkoch, kedy predsedovi NR SR v danom období prináležal mesačný funkčný príplatok vo výške 15 000 Sk a podpredsedovi vo výške 10 000 Sk.

predsedu
platu
odchode
pdf
zákona 120/1993 Z. z


Tú politiku na 4 svetové strany, reálne túto predstavitelia robia tak, že na východ nedostávame od Ukrajiny plyn, na západ nám ukončili medzivládne rokovania, na sever túto pána Danka nechceli pustiť, resp. tam bol konflikt, pretože zle zavádzal, čo sa týka informovanosti Poľska a na strane Maďarska, Maďarsko rozdáva mapky po všetkých organizáciách, medzinárodných organizáciách, že si chce zobrať územie Slovenska.

Kontrakt o tranzite ruského plynu cez ukrajinské územie skončil 1. januára 2025. Ukrajina v roku 2024 avizovala , že kontrakt neplánuje predĺžiť. Česká vláda v marci 2024 zastavila po stretnutí slovenského ministra zahraničných vecí Juraja Blanára so šéfom ruskej diplomacie Sergejom Lavrovom česko-slovenské medzivládne konzultácie. Podpredseda Národnej rady Andrej Danko v dobe, kedy cestoval do Ruska, nemal od Poľska povolenie na prelet cez ich územie. Veľvyslanectvo Poľskej republiky v Bratislave tvrdí , že prelet nemohli povoliť z dôvodu nekompletnej dokumentácie. Andrej Danko veľvyslanectvo obvinil z klamstva. Stály predstaviteľ Maďarska pri NATO István Balogh v decembri 2024 rozdal kolegom v NATO atlas s mapou Veľkého Uhorska.

Podľa oficiálnej stránky Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky bolo Slovensko pripravené na zastavenie tranzitu plynu cez územie Ukrajiny. V plynových zásobníkoch malo Slovensko podľa ministerstva približne 20 % viac plynu ako pred rokom. Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj tento plánovaný krok potvrdil na konferencii v Bruseli 19. decembra: „Nebudeme sa angažovať v predlžovaní tranzitu ruského plynu. Nedáme im príležitosť zarobiť miliardy na našej krvi.“ V októbri 2024 tento krok rovnako tlmočil aj premiér Ukrajiny Denys Smyhal.

V marci 2024 Francúzsko zorganizovalo telekonferenciu ministrov zahraničných vecí a obrany o Ukrajine, na ktorú nepozvalo slovenských a maďarských predstaviteľov. Jednou z tém konferencie boli aj výroky Roberta Fica o údajnom plánovanom vyslaní vojakov NATO na Ukrajinu. V ten istý mesiac vláda Českej republiky zastavila spoločné rokovania, pričom ako hlavný dôvod český premiér uviedol odlišnú zahraničnopolitickú orientáciu Slovenska spojenú napríklad so stretnutím slovenského ministra zahraničných vecí Juraja Blanára so šéfom diplomacie Ruskej federácie Sergejom Lavrovom. Rovnako sa predseda českej vlády Petr Fiala ohradil voči výrokom Roberta Fica o zasielaní vojakov na Ukrajinu. Potvrdil, že Česko neplánuje odoslať žiadneho vojaka.

Podpredseda Národnej rady Andrej Danko letel 12. januára 2025 spolu s ďalšími piatimi poslancami Národnej rady na rokovanie s ruskými štátnymi predstaviteľmi do Moskvy. Danko pred odletom uviedol , že bude spolu s delegáciou letieť cez Česko a Nemecko, keďže im Poľsko nepovolilo prelet nad svojím územím. Veľvyslanectvo Poľskej republiky v Bratislave sa

k výrokom Andreja Danka vyjadrilo 13. januára v oficiálnom vyhlásení, v ktorom uviedlo, že poľské úrady po obdržaní žiadosti o súhlas s preletom požiadali slovenskú stranu o doplnenie potrebnej dokumentácie. Ešte pred posúdením žiadosti mala slovenská strana informovať poľské úrady o zmene trasy letu. Túto informáciu potvrdil aj poľský minister zahraničných vecí Paweł Wroński. Poľská strana odmietla, že by prelet nepovolili. Andrej Danko v reakcii na vyhlásenie obvinil poľské veľvyslanectvo z klamstva.

Stály predstaviteľ Maďarska pri NATO István Balogh v decembri 2024 rozdal kolegom v NATO atlas, v ktorom boli sporne znázornené historické územia Veľkého Uhorska. Negatívne na tento vianočný dar reagovali rezorty diplomacie a zahraničných vecí Rumunska, Česka, Chorvátska a Ukrajiny. Slovenská diplomacia na maďarský atlas nereagovala . Publikácia zvaná Národný atlas Maďarska má na obale mapu bývalého Veľkého Uhorska, ktorého časť územia tvorilo aj dnešné Slovensko. Atlas sa zameriava na históriu Maďarska, zmeny a výkyvy v územnej celistvosti, politickú a sociálnu aktivitu v histórii Maďarska.

skončil avizovala tvrdí obvinil rozdal pripravené potvrdil tlmočil nepozvalo zastavila ohradil letel uviedol vyjadrilo požiadali potvrdil obvinil rozdal reagovali nereagovala zvaná


Ten návrh, ktorý pripravilo Ministerstvo spravodlivosti s ďalšími expertmi, bol v pôvodnej verzii, obsahoval určité veci, ktoré už neobsahuje terajšia verzia. Zmenili sa tam otázky v rozsahu povedzme kompetencií prezidenta, potom v oblasti povedzme sudcovskej imunity a taktiež sa rieši otázka, respektíve v tomto novom návrhu už nie je preverovanie sudcovskej spôsobilosti.

3. V cl. 102 ods. 1 písmeno t) znie:

„t) vymenúva a odvoláva sudcov, predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, generálneho prokurátora a prijíma slub sudcov,“..

K bodu 3

Navrhuje sa, aby prezident Slovenskej republiky od úcinnosti tohto ústavného zákona už clenov Súdnej rady Slovenskej republiky nenavrhoval.

K bodu 11

Zakotvuje sa, aby funkcia predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky ustanoveného podla doterajších predpisov zanikla dnom zvolenia predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky podla tohto ústavného zákona . Clenstvo dalších clenov súdnej rady zvolených Národnou radou Slovenskej republiky podla doterajších predpisov zanikne k 31. októbru 2014. Clenstvo clenov súdnej rady vymenovaných prezidentom Slovenskej republiky podla doterajších predpisov zanikne 31. októbra 2014. K tomuto termínu zanikne aj clenstvo clenov súdnej rady vymenovaných vládou podla doterajších predpisov. Vo svojich funkciách zostávajú doterajší clenovia súdnej rady zvolení sudcami podla doterajších predpisov, pricom na ich clenstvo sa vztahujú doterajšie predpisy.

Rezortný návrh:

K bodu 2

Do kompetencií prezidenta Slovenskej republiky sa navrhuje doplnit dalšia, a to vymenovanie a odvolanie predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá súvisí s novým spôsobom kreovania predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky.

K bodu 7

Navrhuje sa nový spôsob kreovania funkcie predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky. Podstata navrhovanej zmeny spocíva v tom, že predsedom Súdnej rady Slovenskej republiky nebude automaticky predseda Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z titulu funkcie predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, ale predseda Súdnej rady Slovenskej republiky bude vymenovaný prezidentom Slovenskej republiky.

Je pravda,že z poslaneckého návrhu vypadla sudcovská imunita z cl.145 ods 2. V rezortnom sa o nej totiž jednoznacne hovorí práve vdaka pridanej vete k vyššie uvedenému clánku.

Rezortný návrh:

V cl. 145 odsek 2 znie:

„(2) Za sudcu môže byt vymenovaný obcan Slovenskej republiky, ktorý je volitelný do Národnej rady Slovenskej republiky, dosiahol vek 30 rokov, má vysokoškolské právnické vzdelanie a splna predpoklady sudcovskej spôsobilosti, ktoré dávajú záruku, že funkciu sudcu bude vykonávat riadne. Dalšie predpoklady na vymenovanie za sudcu a jeho funkcný postup, ako aj rozsah imunity sudcov ustanoví zákon.“.

Poslanecký návrh:

Predkladaný návrh v tomto smere zrovnoprávnuje sudcov s ostatnými obcanmi štátu a ponecháva im imunitu len za ich rozhodovaciu cinnost . (dôvodová správa)

Na základe uvedených skutocnosti,že došlo ku zmenám vo vztahu rezortného a poslaneckého návrhu novely ústavného zákona vo všetkých Borecom spomínaných oblastiach, hodnotí Demagog.SK výrok ako pravdivý.

Poslanecký návrh:
Rezortný návrh:
Rezortný návrh:
Rezortný návrh:
Poslanecký návrh:


Asi 4-krát sa prezidentka Čaputová vyjadrovala k tomu, či mám ostať v politike alebo nie. A minimálne trikrát povedala, že môj vstup do politiky bol pre ňu motiváciou, aby do politiky išla a že si želá, aby som v politike ostal...

Na základe dostupných zdrojov je možné konštatovať, že Čaputová sa vyjadrila, že by mal Kiska v politike ostať a zároveň trikrát povedala, že ho považuje za inšpiráciu. Presný počet vyjadrení, že bol pre ňu motiváciou a že si želá, aby v politike ostal, nie je všeobecne možné spočítať, najmä kvôli použitiu rôznych formulácií v rôznych kontextoch. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Čaputová v prezidentskej diskusii Denníka N na otázku moderátorky, či by Kiska aj po svojom daňovom delikte mal zostať v straníckej politike, odpovedala takto: „Ja by som do politiky nešla, hoci si ho ako politika vážim. Pre mňa by to bola prekážka“. Následne v rozhovore pre Aktuality.sk svoje tvrdenie korigovala: „...stále patrí medzi politikov s najväčšou mierou dôvery medzi občanmi. Takže by bolo dobré, keby v politike ostal.“ Tu je vidieť značný posun od vyjadrenia v diskusii Denníka N, avšak nikde nespomína, že by bol pre ňu Kiskov vstup do politiky motiváciou. V rozhovore pre Plus 7 dní na otázku, ktorý slovenský prezident bol podľa nej najlepší spomenula práve Andreja Kisku. „Pre mňa je inšpiráciou vo výkone mandátu prezident Kiska.“ Podobne reagovala aj v rozhovore pre českú internetovú televíziu DVTV, kde uviedla: „Ja si, samozrejme, podporu pána prezidenta Kisku veľmi vážim. Netajím sa tým, že v mnohom je mi inšpiráciou, že hodnotovo sme v mnohých veciach v súlade, takže si to veľmi vážim.“ V prezidentskej debate v televízii Markíza povedala o Kiskovi tieto slová : „...budem rada, ak v politike zostane, pretože je to pre mňa politik, dokonca inšpirácia, prečo ja som do politiky šla.“

diskusii
rozhovore
rozhovore
rozhovore
prezidentskej debate


Hovorili ste, že zúženie rozsahu, no ale to je presne to, o čom hovoril manažment aj Slovenskej televízie, aj tento manažment v predchádzajúcom období, že jednoducho pri tých finančných prostriedkoch, ktoré má k dispozícii, jednoducho nie je schopný zabezpečiť plnú kvalitu vysielania na tých momentálne troch vysielacích okruhoch.

Rada STV na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 22. Septembra, konštatovala , že Slovenská televízia nie je schopná realizovať svoje verejnoprávne poslanie tak, ako jej to určuje zákon.

konštatovala


Podvodníkom som išiel po krku a tým pádom sme znížili podvody pri neplatením DPH o 35% (...)  presne tak, ako som išiel po krku podvodníkom a že som najviac zo všetkých ministrov financií znížil podvody pri neplatením DPH.

Počas pôsobenia Igora Matoviča vo vláde prišlo naozaj k 35 % poklesu daňovej medzery. Napriek tomu, že Igor Matovič spočítava čísla za dva roky, nejedná sa o najväčší pokles daňovej medzery. Ten nastal v roku 2003 za ministrovania Ivana Mikloša, kedy klesla daňová medzera o takmer 43 %. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako nepravdivý.

Navyše je otázne, či si Matovič nepripisuje priveľké zásluhy. Dáta, ako aj prezident FS SR, tvrdia, že za kontinuálne znižovanie daňovej medzery môžu opatrenia aplikované v dlhodobom horizonte. K poklesu daňovej medzery prispieva častejšie využívanie bezhotovostných platieb či zavedenie e-kasy. Taktiež od roku 2020 dochádzalo k poklesu podvodov aj kvôli lockdownu v spojitosti s pandémiou Covid-19, kedy mali podnikatelia svoje prevádzky, dlhodobo uzatvorené. Množstvo ľudí tak nakupovalo najmä prostredníctvom e-shopov, s ktorými sú bezhotovostné platby úzko späté.

Daňová medzera DPH je Finančnou správou Slovenskej republiky (FS SR) definovaná ako „rozdiel medzi potenciálnym výnosom dane, ktorý by bol vybraný, ak by sa všetky ekonomické subjekty správali v súlade so zákonom a skutočne vybranou daňou“.

Podľa údajov FS SR bola daňová medzera doposiaľ najvyššia v roku 2012, a to až 36,7 %. Od tohto roku daňová medzera sústavne medziročne klesá. V roku 2020, v prvom roku vlády Igora Matoviča, klesla daňová medzera o 1,7 p.b. z 18,5 % na 16,8 %. Pokles daňovej medzery DPH tak predstavoval viac ako 9 %. Ešte výraznejší pokles zaznamenala Finančná správa v roku 2021, kedy daňová medzera klesla z 16,8 % na 12,1 %, čo predstavovalo relatívny pokles o takmer 28 %. V tom čase už Igor Matovič zastával pozíciu ministra financií. Za dva roky, čo bol Igor Matovič vo vláde, tak daňová medzera poklesla z 18,5 % na 12,1 %, teda o 34,59 %. Je potrebné doplniť, že za posledný rok ministrovania Igora Matoviča Finančná správa nezverejnila údaje o daňovej medzere, preto nie je možné toto obdobie vyhodnotiť.

Pokles o 35 % však nebol najvyšším poklesom daňovej medzery, ktorý Finančná správa zaznamenala. V 2003 klesla daňová medzera z 15,6 % na 8,9 %, teda takmer o 43 %. Ministrom financií bol v tom čase Ivan Mikloš.

Taktiež neplatí, že by sa Matovičovi podarilo znížiť daňovú medzeru na najnižšiu hodnotu alebo o najviac percentuálnych bodov. V roku 2021 dosiahla daňová medzera úroveň 12,1 %, čo je druhá najnižšia identifikovaná hodnota od roku 2000. Nižšia bola len v roku 2003, a to 8,9 %. Taktiež bol v roku 2021 zaznamenaný druhý najvyšší medziročný pokles, až o 4,7 p.b. Najvýraznejší pokles bol medzi rokmi 2002-2003, a to o 6,7 p.b. Aj keby sme brali do úvahy celé obdobie pôsobenia Igora Matoviča vo vláde, za ktoré sú známe údaje, tak sa výsledný pokles je stále menší ako v roku 2003.

Prezident FS SR Jiří Žežulka na margo zníženia daňovej medzery uviedol , že k zlepšeniu dochádza bez zmeny legislatívy, pomocou častejších bezhotovostných platieb a používaním e-kasy. FS SR na svojom webovom sídle zároveň píše o „zavedených desiatkach opatrení z akčných plánov boja proti daňovým podvodom (napr. daňová kobra, Kontrolný výkaz DPH či obmedzenie platieb v hotovosti),“ ktoré pomáhajú pri výbere daní a znižovaniu daňovej medzery už od roku 2012.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Igora Matoviča, avšak nezareagoval.

údajov

bol

webovom sídle


To je ten prvý pilier, ktorý pán minister hovoril. Pán minister tieto zlé podmienky podľa jeho slov dokázal vyrokovať zhoršením o -67 miliónov eur.

Podľa správy na polnoinfo.sk z júna 2013 minister Jahnátek hovorí, že sa nepodarilo zmeniť objem priamych platieb. Nepodarilo sa nám však potvrdiť, že v konečnom dôsledku bola suma priamych platieb pre Slovensko o 67 miliónov nižšia ako vo vyrokovanom návrhu predchádzajúcej vlády. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

polnoinfo.sk


Dva prehrešky Igorove (Igor Matovič a jeho nepozastavená živnosť, pozn.) sa týkajú dvoch volebných období.

Igor Matovič mal prvýkrát problém s nepozastavenou živnosťou v roku 2013. Živnost, o ktorej pozastavenie požiadal, keď sa prvýkrát dostal do parlamentu v roku 2010, bola obnovená v auguste 2013 a Matovič o znovupozastavenie požiadal len o 21 dní neskôr. Za toto porušenie dostal pokutu od Výboru NRSR pre nezlučiteľnosť funkcií. Trojročná lehota, na ktorú bola činnosť živnosti pozastavená, vypršala v septembri 2016 a Matovič o opätovné pozastavenie nepožiadal okamžite. Sulíkov výrok hodnotíme ako pravdivý.

Pokutu 12 000 eur za aktívnu živnosť v roku 2013 odsúhlasil Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkciíí v júni 2016. Matovič v septembri avizoval , že sa obráti na Ústavný súd, pokutu považuje za prehnanú. Tvrdí, že síce vlastní živnostenský list no jeho firma nie je aktívna a nebola ani v roku 2013. Svojou činnosťou teda nevytváral žiadny zisk. Na Matovičove podnikanie pred marcovými parlamentnými voľbami upozornil aj premiér Robert Fico .

obchodnom registri
pozastavenie činnosti
Zákona
Hospodárske noviny
nepozastavil
podali
odsúhlasil
avizoval
Robert Fico


Len je tu ďalší moment pán poslanec a to je skutočnosť, že Sociálna poisťovňa je nepripravená, ona nemá prehľad, ktorí ľudia pracujú popri svojich predčasných dôchodkoch.

Nenašli sme žiadne vyjadrenia, ktoré by sa týkali toho, či Sociálna poisťovňa má prehľad o tom, kto pracuje popri predčasnom dôchodku.


Poviem jednu vec, máme tuna štátnych zamestnancov a štát dokonca s touto vládou nie je schopný, ani to neposiela tým jednotlivým organizáciám, ani základnú mzdu niekoľkým desaťtisíc zamestnancom... preto, lebo tuna máme nejakú základnú minimálnu mzdu a tento štát si neplní ani povinnosti voči nim...To sa bavíme o tých školníkoch, bavíme sa o kuchárkach.

V januári 2017 bola minimálne mzda na Slovensku zvýšená na 435 eur oproti roku 2016, kedy predstavovala sumu 405 eur. Na základe vládneho nariadenia (platného od 1. júna 2017) boli zvýšené platové tarify štátnych zamestnancov. Na základe nových taríf mzda zamestnanca 1. platovej triedy predstavuje 436,50 eur. Avšak z prepisu relácie nie je jasné, či vlastne Kollár myslel na štátnych zamestnancov alebo o platoch vo verejnej správe (raz uvádza jednu skupinu zamestnancov, následne druhú), pričom tieto predstavujú dve odlišné kategórie. Výrok Borisa Kollára preto hodnotíme ako zavádzajúci.

nariadenia správe kritizujú potvrdil Fica


Električkový tunel pod Bratislavským hradom prešiel komplexnou opravou v roku 2009. Keďže súčasťou tejto opravy za 8,3 mil. eur nebola kompletná izolácia tunelovej klenby, spôsobilo dlhodobé zatekanie počas zimy 2011/2012 trhlinu v klenbe tunela. Tunel bol preto z bezpečnostných dôvodov vo februári 2012 uzavretý.

Električkový tunel pod Bratislavským hradom prešiel opravou za 8,3 milióna eur, pričom je pravda, že nebola zahrnutá komplexná izolácia tunelovej klenby. Vo februári 2012 bol tunel opäť zatvorený, kvôli prasklinám spôsobených zamŕzajúcou vodou. Ftáčnik správne uvádza aj dôvody neskoršieho uzavretia tunela. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V máji roku 2010 boli ukončené rekonštrukčné práce električkového tunelu započaté v máji 2009. ( pdf , s.1) Ci eľom rekonštrukcie bolo: "... zabezpečiť dostatočnú únosnosť a trvanlivosť nosnej tunelovej konštrukcie, znížiť nežiaduce priesaky cez ostenie na akceptovateľnú mieru, zabezpečiť prevádzkovú činnosť električkovej trate v tuneli, ako aj požiarnu bezpečnosť zodpovedajúcu aktuálnym štandardom ." Cena rekonštrukcie bola približne 8,3 mil. eur. v konzorciu firiem Skanska, OHL ŽS Brno, Trnavská stavebná spoločnosť a v spolupráci s ďalšími dodávateľmi. Z dôvodu finančnej náročnosti nedošlo k izolácii tunelovej klenby. Dňa 2. februára 2012 boli objavené praskliny v klenbe, ktoré boli spôsobné zamrzajúcou vodou počas zimy 2011/2012 a tunel bol opäť zatvorený Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf Ci eľom Cena izolácii praskliny


My sme znížili 10 % zamestnancov na každom jednom ministerstve.

Nová vláda dlhodobo avizuje, že miliardy eur potrebné na konsolidáciu štátneho rozpočtu chce hľadať aj cez úspory v štátnej správe. Veľké znižovanie počtu štátnych zamestnancov avizoval premiér Fico už v apríli 2024.

„My sme slušný výkon podali na úrade vlády, pokiaľ išlo o znižovanie stavov za pár mesiacov, ale ja tam vidím ešte priestor, pomerne výrazný priestor. Možno teraz vyplaším zamestnancov na ústrednej štátnej správe, ale myslím si, že 30 % rez by absolútne nebol viditeľný,“ povedal premiér na tlačovej konferencii.

Neskôr minister financií Kamenický korigoval tieto vyjadrenia slovami, že 30 % škrt nepokladá za reálny.

V rámci konsolidačného balíčka mal Štát skresať o 10 % personálne výdavky, v praxi to znamenalo prepustiť približne 4 500 úradníkov . Opatrenie malo podľa ministra financií Kamenického viesť k ušetreniu približne 124 miliónov eur.

Podľa štatistík Eurostatu zamestnáva verejný sektor na Slovensku 469-tisíc osôb, čo je nadpriemer v rámci krajín EÚ. Zároveň za posledných 15 rokov narástol počet zamestnancov v štátnej správe o viac ako 100-tisíc, čo predstavuje finančný náklad vo výške troch miliárd eur zo štátneho rozpočtu. Vo verejných zdrojoch však nie je možné dohľadať doterajšie zníženie počtu zamestnancov na ministerstvách. Redakcia Demagog.sk sa obrátila so žiadosťou o informáciu na jednotlivé ministerstvá, zatiaľ však odpoveď nedostala. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

avizoval
povedal
korigoval
mal
4 500 úradníkov
zamestnáva
narástol


Všeobecná zdravotná poisťovňa za nášho vedenia bola platobne schopná. Ja som opätovne, keďže sú tieto ataky aj na rokovaniach sa pýtala, či existuje niekto v sektore, kto nedostal riadne a včas zaplatenú svoju faktúru počas toho trvania. Ten dlh, ktorý sa stále pretraktuje má jednoznačne dva rozmery. Po prvé, keď sa pri robení rozpočtu zistilo, že v rámci chodu ekonomiky krízových rokoch budú peniaze chýbať, bol dopyt na vládu. Buď znížime dosah zdravotnej starostlivosti, alebo vláda vydotuje tento výpadok. A vláda chvala bohu pre pacientov a pre občanov sa k tomu postavila tak, že jednoznačne dala injekciu 65 miliónov. Tieto peniaze sa dávali vopred nie na zaplátanie nejakej diery, a účtovne sa zaúčtovali ako strata, pretože je to jednorazový príspevok, je to účtovné.

Výrok Z. Zvolenskej o tom, že VšZP za jej vedenia (teda marec 2008-september 2010), bola “platobne schopná“ hodnotíme ako zavádzanie, podľa správy (pdf) Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou síce „ V roku 2009 všetky zdravotné poisťovne vykazovali platobnú schopnosť v súlade s platnou právnou úpravou.„ avšak niektoré médiá a odborníci upozorňovali na kritickú finančnú situáciu VšZP. Ján Gajdoš z Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou povedal pre portál aktualne.sk 17. septembra 2010 "VšZP podľa platnej, ale podľa môjho názoru mäkkej, metodiky vykazovania platobnej schopnosti, platobnú schopnosť plní, napriek tomu mesačne zadĺženosť zdravotnej poisťovne narastá." Analytik a výkonný riaditeľ Stredoeurópskeho inštitútu pre zdravotnú politiku - Health Policy Institute Ing. Peter Pažitný v rozhovore pre Plus označil VšZP za "zrelú na bankrot". "VšZP pod vedením Zuzany Zvolenskej nútené požiadať vládu o 65 mil. € formou zvýšenia základného imania, aby VšZP nezbankrotovala. " píše Peter Pažitný na portáli HPI. " Na zlepšenie finančnej situácie sa navyše v januári 2010 VšZP po zlúčení so SZP zmocnila jej finančného majetku približne vo výške 30 až 40 mil. €" Výročná správa VšZP (pdf) za rok 2009 hovorí o vyúčtovaní 65 mil. € takto: Na základe výpadku príjmov v dôsledku hospodárskej krízy a zvýšených výdavkov VšZP na poskytnutú zdravotnú starostlivost poistencov VšZP Vláda SR svojim uznesením c. 684 z 30. septembra 2009 rozhodla o zvýšení základného imania VšZP vydaním nových akcií v pocte 20 kusov v menovitej hodnote 3 255 000 Eur. Uvedeným uznesením uložila ministrovi financií do 31. 10. 2009 uvolnit zo štátnych financných aktív financné prostriedky v sume 65 100 000 Eur. Z toho vyplýva, že tento príjem VšZP zaradila vo výročnej správe medzi príjmy, nie medzi straty, ako tvrdí Z. Zvolenská.

(pdf) aktualne.sk rozhovore píše (pdf)


Tu sú iné veci, ktoré sa tam zakladali v pôvodnom návrhu, ktoré sa postupne aj v rámci koalície, teda hovorím nie Matovičom, aby sme zase nehovorili, naozaj nezbožťujme toto meno v Národnej rade sa menili, pretože samozrejme boli iné názory aj na jednotlivých rezortoch a tak ďalej...

Vládny návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 184/1999 Z.z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 284) - druhé čítanie. Hlasovanie o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch z rozpravy - poslanec Dostál, 2. návrh.

Za hlasovalo 77 poslancov.

návrh zákona


Nemôžete na jednej strane hovoriť o Slovensku ako o sociálnom trhovom hospodárstve a pritom umožníte deň pred komunálnymi voľbami pán minister, že vaši ľudia z KDH sprivatizovali Vodárňu Bratislava.

Dostupné informácie nasvedčujú tomu, že ľudia z KDH sa podieľali na privatizácii BA vodární, pričom hlavné aktivity ohľadne privatizácie sa konali krátko pred komunálnymi voľbami. Hospodárske noviny píšu: "Vodárne tesne pred komunálnymi voľbami nepriamo predali časť svojho majetku za 7 miliónov eur (210 miliónov korún). Profitovať by z toho mala finančná skupina Penta. Tá transakciu financovala cez svoju Privat banku. Stalo sa to bez súhlasu a vedomia mestských poslancov. Mesto zo 7 miliónov eur nezíska ani cent. Vodárne totiž nepredávali svoj majetok priamo, ale cez zvýšenie kapitálu vo svojej dcérskej firme. Jednoducho, investor potichu vstúpil do vodární a do "svojej" firmy vložil 7 miliónov eur. Bez riadnej verejnej súťaže, bez súhlasu mesta ako väčšinového akcionára... O celom obchode rozhodovalo len vedenie vodární, dosadené Ďurkovským, ktorý to "predbežne odsúhlasil"". "Poslanci mesta aj nový primátor Bratislavy Ftáčnik sa o "zmenách" dozvedeli z novín. Ďurkovský obvinenia odmieta - vraj sa nepredával majetok mesta, ale majetok vodární."

Dostupné
informácie
Hospodárske noviny


Premiérka napríklad povedala, že pan inžinier Valko, ako riaditeľ JAVIS, uzatvoril zlú zmluvu so spoločnosťou ČEZ o výstavbe atómovej elektrárni v Jaslovských Bohuniciach. Tak potom pani premiérka nevie, čo jej robí pravá ani ľavá ruka, pretože minister Miškov hospodárstva povedal, že to je dobrá, vyvážená zmluva v záujme Slovenskej republiky.

Reakcia Radičovej na zmluvu medzi Jadrovou a vyraďovacou spoločnosťou (JAVYS) a spoločnosťou ČEZ: “Budeme pokračovať v aktivitách spoločného podniku štátnej spoločnosti JAVYS s českou spoločnosťou ČEZ." Prípadná podpora projektu zo strany vlády je však podľa nej podmienená použitím iných ako verejných zdrojov na výstavbu elektrárne. “Pokiaľ sa nájde zodpovedný, korektný investor tak sa nebránime ďalšiemu postupu,“ uviedla premiérka. Výrok o tom, že by premiérka kritizovala Valka v súvislosti so zmluvou spoločnosti JAVIS sme nenašli. Podľa Miškova je zmluva medzi Jadrovou a vyraďovacou spoločnosťou (JAVYS) a spoločnosťou ČEZ v poriadku . “Z nášho pohľadu je zmluva v poriadku, je korektná, vyvážená pre obidve strany a nevidíme žiadny dôvod v tej zmluve nepokračovať.“ Na základe tejto zmluvy by sa mala zabezpečiť výstavba novej jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach.

Reakcia
v poriadku


Sme mali najnižší, historicky najnižší deficit v histórii v roku 2008.

Podľa štatistik Eurostatu deficit štátneho rozpočtu bol historicky najnižší v roku 2007, nie v roku 2008, ako uvádza minister Kažimír. V roku 2008 bol druhý najnižší v histórii samostatnosti. Aj podľa údajov NBS (ŠÚ SR, MF SR, údaje od roku 1995) mala Slovenská republika historicky najnižší deficit v roku 2007. Výrok vzhľadom na nepresnosť hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu NBS Eurostat


Keď to ide v Poľsku, oveľa lepšie čerpajú (európske peniaze, pozn.) ako Slovensko. Keď to ide v Česku, Maďarsku lepšie.

Podľa správy Európskej komisie o implementácií programu na roky 2007 až 2013 (.pdf, s. 11) z apríla 2013, malo Poľsko a Maďarsko k januáru 2013 naozaj lepšie čerpanie eurofondov ako Slovensko. Ide o už vyčerpané resp. vyplatené peniaze. Česká republika však mala čerpanie fondov iba na úrovni 29.9% . Čerpanie Slovenska bolo v tom období na úrovni 34.7% .

správy TASR


Průměr nezaměstnanosti mladých je v Evropské unii výrazně vyšší (23,3 %), existují dokonce státy, kde je každý druhý mladý nezaměstnaný (kupříkladu Španělsko má nezaměstnanost mladých lidí 56 %).

Na základě dat Eurostatu hodnotíme výrok jako pravdivý.

Nezaměstnanost mladých (do 25 let) v ČR podle tohoto úřadu činila v říjnu 18,6 %. Průměr EU je 23.7 %. Ve Španělsku je je to 57.4 %. Pokud se však podíváme na údaje za celý rok 2013 jsou čísla uvedená Oldřichem Vlasákem v toleranci.

Eurostatu


Ale my sme požiadali... A ja som požiadal vyšetrovateľov a následne som listom požiadal aj Špeciálnu prokuratúru (aby zverejnili zoznam, pozn.).

Ako uvádza SITA , kauzu emisie vyšetruje od roku 2010 špeciálna prokuratúra a špeciálny oddiel príslušnej policajnej zložky. Je pravdou, že Robert Kaliňák sa oficiálne obrátil listom na Špeciálnu prokuratúru so žiadosťou o sprístupnenie spomínaného zoznamu. Špeciálna prokuratúra obratom zoznam zverejnila. O tom, že mal požiadať špeciálneho prokurátora informuje agentúra SITA. Keďže je pravdou, že Kaliňák požiadal špeciálneho prokurátora, ktorý vyšetruje kauzu Emisie, výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA (4.2.2014): "Špeciálna prokurátora Dušana Kováčika listom požiadal minister vnútra Robert Kaliňák, aby zverejnil informácie o obchodnom styku spoločnosti Interblue Group po uzatvorení zmluvy so Slovenskou republikou o predaji emisií a emisných kvót."

SITA SITA TASR


Ak si všetci spomenú a myslím si, že okolie pána ministra si na to veľmi dobre pamätá, jednoducho ministerstvo obrany si do tohtoročného rozpočtu, ktorý dnes funguje a navrhoval sa minulý rok proste nič nevypýtal.


... v tom TSK by to chcelo urobiť oveľa viac, napríklad samosprávny kraj nemá podpísané také dohody, ja teraz úplne možno že je to banálna vec, ale si myslím, že veľmi dôležitá pre rozvoj, pre tie voľnočasové aktivity nemá podpísanú zmluvu so Slovenským klubom turistov napríklad, čo Žilinský kraj má.

Žilinský samosprávny kraj spolupracuje so Slovenským klubom turistov na viacerých projektoch. Či už za účelom obnovy turistického značenia alebo budovania cyklotrás, turistických trás a náučných chodníkov v rámci trojročného projektu „Obnova a modernizácia cykloturistických a peších turistických trás v Žilinskom kraji“. Informuje o tom občianske združenie Klub slovenských turistov (KST) na svojom webe .

Samotná zmluva zo 14. júla 2011,ktorá bola v priestoroch Úradu ŽSK slávnostne podpísaná ako Dohoda o spolupráci medzi Žilinským samosprávnym krajom (ŽSK) a Klubom slovenských turistov (KST) , je dostupná v sekcii Zmluvy s partnermi. V tomto registri dohôd sú tiež zmluvy s Bratislavským, Trnavským a Nitrianskym samosprávnym krajom. KST tu však neeviduje zmluvu s Trenčianskym samosprávnym krajom. Výrok Jaroslava Bašku, na základe uvedeného, hodnotíme ako pravdivý.

obnovy turistického značenia

projektu

webe

Zmluvy s partnermi.


Všimnite si, pán prezident povedal niečo na summite vo Walese a v tom okamihu sa mu spustila petičná akcia v jeho rodnom meste proti tomu, čo povedal.

Prezident Kiska na summite NATO vo Walese, ako hlavný predstaviteľ slovenskej delegácie (okrem iného minister zahraničia Lajčák, minister obrany Glváč) ponúkol možnosť vytvorenia muničného skladu v Poprade pre potreby NATO. Tento návrh tlmočil prezident SR, no je vysoko pravdepodobné, že išlo o návrh celej slovenskej delegácie. Proti tomuto návrhu vznikla vzápätí petícia v Poprade. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Prezident Kiska na summite NATO vo Walese ako hlavný predstaviteľ slovenskej delegácie (okrem iného minister zahraničia Lajčák, minister obrany Glváč) ponúkol možnosť vytvorenia muničného skladu v Poprade pre potreby NATO. Mala by tam byť aj munícia pre potreby zásahov. Toto centrum však vzniknúť nemusí, a záleží od spojencov či sa tento projekt uskutoční. Návrh však vyvolal negatívne reakcie, primátor Popradu Anton Danko sa postavil proti návrhu, aj keď ešte nie je jasné, čo by sklad presne obsahoval. V Poprade vznikla proti skladu už aj petícia , ktorú zatiaľ podpísalo 3500 ľudí, a žiadajú referendum. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predstaviteľ Kiska projekt Danko petícia


Teraz po 20 rokoch došli prví živnostníci do dôchodkového veku a dostali 180 eurové dôchodky a prepadaj do sociálneho systému.

Výrok R. Fica je pravdivý. Nedávno sme ho overovali v rámci nášho portálu, keďže podobný výrok zaznel od predsedu vlády v relácii O 5 minút 12 (9. september 2012). Denník Pravda informuje o nízkych dôchodkoch živnostníkov i o ich príčine: "Do penzie odchádza čoraz viac živnostníkov, ktorí roky platili iba minimálne odvody a dnes sú zaskočení, že ich vypočítaný dôchodok nedosahuje ani výšku životného minima, čo je momentálne necelých 190 eur. Vedenie Sociálnej poisťovne podľa jej hovorkyne Jany Ďuriačovej o vyhrocovaní problému vie, no pri výpočte dôchodkov sa musí opierať o platnú legislatívu a vyrátať ich poistencom len takú penziu, na akú majú nárok." "...na poistencov stále apelujeme, aby si uvedomili, že platba minimálneho odvodu vedie v budúcnosti k malému dôchodku," informuje hovorkyňa Sociálnej poisťovne Jana Ďuriačová.

Pravda


Kaliňák: Keďže som bol tieňový ministrom vnútra, tak som primárne vlastne vykonával kontrolu ministra vnútra Daniela Lipšica a aj v reláciách sa to odzrkadlilo, že sme boli často spolu. (Lipšic: Až tak často zase nie.)

Podľa tabuľky návštevnosti spracovanej portálom medialne.etrend.sk politikov v diskusných reláciách, k 24.12.2010 od nástupu novej vlády sa Kaliňák a Lipšic nestretli v sledovaných reláciách ani raz.

medialne.etrend.sk

18. marca

9. januára


Experti OECD odporúčajú Slovenskej republike pridať alebo dať viac finančných prostriedkov do školstva.

V poslednej hodnotiacej správe nám OECD odporučilo zvýšiť platy učiteľov. Toto zvýšenie platov by sa malo z veľkej časti hradiť z úsporných opatrení a zvýšení efektívnosti vynakladania prostriedkov v základnom a strednom školstve. Je však pravdou, že Slovensko stále zaostáva za priemerom OECD ( Education at a Glance , s. 216) čo sa týka výdavkov do školstva resp. zdrojov na žiaka. Angel Gurríia, generálny tajomník OECD vo svojej správe Slovenskej republike medzi iným odporúča aj zlepšenie systému vzdelávania spolu so zvýšením učiteľských platov: "Slovakia has significant space to improve its educational outcomes. While the aggregate PISA score has improved since 2006, it is still below OECD average. Slovakia currently has the lowest relative wages of teachers among OECD countries. Increasing wages, which requires making appropriate room in the budget, and widening the scope for performance-related pay would go a long way towards improving the attractiveness of the profession. PISA results show that the best performing countries tend to invest more in teachers offering them higher salaries and greater professional status." Medzi hlavné odporúčania OECD (s. 21-22) publikované v decembri 2012 patrí v oblasti školstva výšenie miezd, ktoré sa ale má udiať opatreniami zvyšujúcimi efektívnosť systému - konsolidáciou siete škôl, zvýšeniu počtu žiakov v triedach. Požadované zvýšenie miezd pre učiteľov by malo byť z veľkej časti hradené z odstránia neefektívnosti v systéme základných a stredných škôl. Increase the wages of teachers together with structural measures increasing the efficiency of the system such as consolidating the network of schools, increasing the classroom size and widening the scope for performance-related pay. ...Bringing up teacher remuneration to 75% of the average wage of a tertiary graduate would require a pay rise of around 50%, costing around 0.5% of GDP. ...According to OECD estimates, eliminating inefficiency in primary and secondary schools could save up to 0.4% of GDP. Správa uvádza, že hoci sa Slovensko od roku 2006 zlepšuje, stále sa nachádza pod priemerom OECD. Správa ďalej odporúča zvyšovanie platov učiteľov, ktoré sú v relatívnom porovnaní medzi najnižšie v OECD. Cieľom by malo byť zvyšovanie miezd a rozširovanie výkonnostnej zložky platu, čo by malo zlepšiť prípadnú atraktívnosť učiteľského povolania. OECD vo svojej správe hodnotiacej aktuálny stav ekonomiky Slovenska za rok 2012 venovala osobitnú pozornosť aj oblasti školstva, pre ktorú ponúka aj viaceré odporúčania : " OECD odporúča zvýšiť mzdové ohodnotenie učiteľov súčasne so zavedením štrukturálnych opatrení, ktoré zvýšia efektívnosť systému, akými sú optimalizácia siete škôl, zvyšovanie kapacity tried či zavedenie výkonnostnej zložky platu učiteľov. Rezervy vidí správa vo využívaní dostupných hodnotení pri identifikácii nefunkčných škôl a naopak škôl, ktoré by mohli slúžiť ako príklady dobrej praxe." Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Education at a Glance
správe
OECD
odporúčania


...napríklad Nemecko, (...) o demokratickosti ktorého nemôžte pochybovať, jeho Grundgesetz, ústava, referendum ako celoštátny inštrument vôbec nepozná.

Podobný Šebejov výrok sme hodnotili už v debate z 12. júna 2016 . Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Nemecko skutočne nemá inštrument referenda na celoštátnej úrovni a to z dôvodou zneužitia referenda počas Weimarskej republiky.

12. júna 2016
článok 29
pdf
zabrániť


Hovorím o dekanovi právnickej fakulty pánovi Burdovi, ktorý hovorí, ak by tam aj niečo bolo, tak určite by to nebolo na úrovni zločinu, ale iba prečinu a tak, ak by to bol prečin ako on kvalifikuje po prečítaní tohto obvinenia voči Robertovi Ficovi a Robertovi Kaliňákovi, tak rozhodne k tomu nepatrí kolúzna väzba, ktorú oni navrhujú, lebo chcú umlčať opozičného lídra za normálnu opozičnú politiku, ktorú robí.

Súčasným dekanom Právnickej fakulty Univerzity Komenského je doc. JUDr. Eduard Burda, PhD., na ktorého sa Juraj Blanár odvoláva. Ten v rozhovore pre Pravdu spomenul niekoľko spôsobov, akými sa na obvinenie dá pozerať, kolúznu väzbu v tomto prípade označil za neodôvodnenú. Burda však v súvislosti s kolúznou väzbou nehovoril o umlčiavaní opozičných lídrov a taktiež nespája kolúznu väzbu s tým, že by sa malo jednať o prečin. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Dekan Burda v rozhovore hovorí o niekoľkých možných pohľadoch na skutky, z ktorých boli Kaliňák s Ficom obvinení. Ak pri zadávaní pokynov na vyšetrovanie konali ako verejní, tak podľa Burdu nespáchali trestný čin. Ak nekonali ako verejní činitelia, no využívali svoju autoritu, tak nejde o zneužitie právomocí verejného činiteľa, a teda o trestný čin. Ak plánovali politicky využiť získané informácie na páchanie trestného činu napríklad vydierania, potom by mohli byť za to postihnuteľní. V uznesení, v ktorom sa vznáša obvinenie voči Ficovi s Kaliňákom to však niečo také bližšie špecifikované nie je.

Burdu sa okrem iného v Pravde pýtali, či nebolo trestným činom zverejňovanie daňových dokumentov bývalého prezidenta Andreja Kisku. Burda uznal, že: „danými vyjadreniami mohlo prísť k naplneniu skutkovej podstaty trestného činu ohrozenie bankového, poštového, telekomunikačného a daňového tajomstva, ale len podľa prvého odseku, ktorý je prečinom, nie podľa tretieho odseku, ktorý je zločinom”. Na to, aby to bol zločin, by muselo dôjsť k naplneniu skutkovej podstaty a muselo by dôjsť k naplneniu závažnosti. To znamená, že by sa museli zvážiť konkrétne okolnosti prípadu. V neprospech obvinených by mohlo hrať, ak sa k týmto informáciám dostali využitím svojho postavenia.

K otázke väzby sa Burda vyjadril: „Vzhľadom na celkový charakter skutku, resp. skutkov, ktoré sa v tomto prípade kladú za vinu, ako aj vzhľadom na celkovú politickú klímu a verejný drobnohľad, som presvedčený, že ak by aj bolo toto obvinenie v určitej časti vyhodnotené ako dôvodné (čo by podľa toho, čo uvádzam vyššie čiastočne mohlo byť), dôvod na väzbu v tomto prípade nie je.” Burda nehovoril ani o snahe umlčať opozičného politika, ani o spojitosti medzi klasifikáciou trestného činu a kolúznou väzbou.

dekanom Pravdu


A jedným z tých riešení (strany SaS ohľadom migračnej krízy, pozn.) boli napríklad aj tie vyloďovacie platformy alebo keď chceme, hotspoty, o ktorých teraz EÚ konečne začína hovoriť ako o reálnom riešení. To bol model, ktorý sa vyplatil Austrálii ...

O zriaďovaní vstupných centier pre migrantov, tzv. hotspotov, reportuje Európska komisia už od roku 2015, kedy bola migračná kríza najdramatickejšia. V európskej migračnej agende ich práve Európska komisia uvádza ako nástroj a aktivitu na pomoc členským štátom, ktoré boli migráciou zasiahnuté najviac. Tieto hotspoty boli zriadené práve v týchto krajinách. Je pravdou, že o potrebe akýchsi záchytných centier mimo územia EÚ, kde budú môcť utečenci žiadať o azyl v EÚ, sa hovorí najmä v posledných rokoch , táto otázka ešte nie je doriešená. Klus vo výroku prirovnáva model hotspotov k tzv. zadržiavacím centrám pre imigrantov v Austrálii, ktoré sú prevažne lokalizované v rámci Austrálie a pre tie, ktoré nie sú, platí iná jurisdikcia. Okrem toho, že tento systém je pomerne kritizovaný, funguje tak, že Austrália mimo svojho územia posiela niektorých žiadateľov o azyl, no posiela ich na ostrovy, cez ktoré neprechádzali, v čom je rozdiel medzi možnými hotspotmi mimo EÚ. Klus tiež dáva do súvisu hotspoty ako vyloďovacie platformy a austrálsky model, čo je iný princíp. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

reportuje rokoch centrám vyzýva pdf. Sulík poukazovala Nemecku model, jedinečný kritizovaný


...od roku 2013 mám stránku, na ktorú pridávam absolútne všetko, o čom v Európskom parlamente rokujeme.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže europoslankyňa Beňová skutočne od roku 2013 disponuje účtom na sociálnej platforme Twitter. Tento účet od svojho založenia obsahuje až vyše 3300 príspevkov do dnešného dňa. V priemer to teda vychádza viac než 1 príspevok denne z čoho možno usúdiť, že europoslankyňa Beňová je na tejto platforme skutočne aktívna. Tento účet je pritom skutočne venovaný prevažne jej pracovnej náplni, politickým komentárom a iba z časti súkromným záležitostiam. Ostatné záležitosti týkajúce sa napríklad súkromia alebo ďalších politických aktivít možno nájsť na jej profiloch jednak na Facebooku alebo tiež na Instagrame .

účtom Facebooku Instagrame


Máme tam (vo výzvach plánu obnovy, pozn.) investíciu do strategického rozvoja vysokých škôl, máme tam na lákanie a udržanie talentov peniaze už alokované pre tento rok. Chceme podporiť 1600 študentov 8 miliónmi eur.

Je pravdou, že v Pláne obnovy a odolnosti SR je vzdelávaniu a rozvoju vysokého školstva venovaná osobitná pozornosť, rovnako je venovaná pozornosť aj udržaniu talentov ( pdf, s. 23, pdf, s. 358 ).

Finančná podpora študentov má byť zabezpečená pomocou štipendií pre najlepších zahraničných a domácich študentov (.pdf, s.384). Počet oprávnených štipendistov je 1600 ročne. Celková suma, ktorá by teda mala ísť na tieto štipendiá, je 8,2 milóna eur ročne. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo školstva pre Demagóg.SK doplnilo bližšie údaje o schéme podpory:

“Cieľom schémy je finančná podpora talentov v troch skupinách: a) najväčšie talenty spomedzi slovenských maturantov – 1 000 študentov – 3 000 eur štipendium + 2 000 pre VŠ príspevok – 5 mil. eur, b) najväčšie talenty z cudziny – 200 študentov – 4000 eur štipendium + 2000 pre VŠ príspevok – 1,2 mil. eur, c) nadpriemerní študenti, ktorí sú zo sociálne znevýhodneného prostredia alebo patria do špecifických znevýhodnených skupín (napr. siroty, deti v centrách pre deti a rodiny) – 400 študentov – 3000 eur štipendium + 2000 pre VŠ príspevok – 2 mil. eur.”

Pláne obnovy a odolnosti SR
pdf, s. 23, pdf, s. 358
zabezpečená


K 1. januáru 2017 sme mali (NRSK, pozn.) na účte rezervného fondu 33 mil. eur. Za to sa dá opraviť 33 stredných škôl.

Rezervný fond sú finančný prostriedky, ktoré slúžia na pokrytie iných, neočakávaných výdavkov, alebo na prijatie opatrení, ktoré zlepšia stav hospodárenia. Na účte rezervného fondu NRSK sa k 1. januáru 2017 eviduje suma 33 miliónov eur. Preto uvedený výrok hodnotíme ako pravidvý.

Rezervný fond
33 miliónov
škola
opravených


Vláda pripravovala v legislatíve viacero opatrení, ktoré skôr pomáhajú aj rodinám, rodinám s deťmi už či z hľadiska rovnocenného zaobchádzania, aby neboli diskriminované, alebo z hľadiska času v rámci ktorého sú mamičky napríklad po materskej dovolenke chránené zo zákona.

Parlamentom prešli viaceré zmeny , ktoré sa dotknú mamičiek s malými deťmi. A ktoré je možné interpretovať ako zmeny podporujúce rovnocenné zaobchádzanie. Podľa servera aktualne.sk bude materská dovolenka od nového roka dlhšia o šesť týždňov oproti súčasným 28 týždňom. Výška príspevku by sa z terajších 55 percent platu mala zvýšiť na 60 percent. Matky dostanú od januára budúceho roka jednotný rodičovský príspevok, čo odstráni diskrimináciu v tejto oblasti, keď v súčasnosti sú výšky príspevku závislé od odpracovaných dní matky, a to 164,22 a 256 eur. Po novom dostanú mamičky jednotných 190,1 eura mesačne. Zvýšenie o takmer 26 eur sa bude týkať až troch štvrtín prípadov, len štvrtine sa tento príspevok zníži o 66 eur. Súčasťou pozmeňujúceho návrhu je aj predĺženie poberania materskej pre náhradných rodičov. Náhradný rodič bude môcť poberať materskú do troch rokov, v súčasnosti má nárok len na osem mesiacov poberania dávky. Keď sa matka vráti po rodičovskej späť do práce, musí jej zamestnávateľ poskytnúť rovnaké pracovné miesto. Po novom ale bude mať nárok aj na rovnaké práva. Týka sa to aj platu.

Parlamentom zmeny


Keď ste robili reformu verejnej správy, pri ktorej ste sľúbili ušetriť 20 %. Výsledok bol taký, že pribudlo 20 % (štátnych zamestnancov pozn.).

J. Figeľ hovorí pravdu, že prvá Ficova vláda sľúbila znížiť počet zamestnancov vo verejnom sektore o 20%, avšak nie je pravda, že počet stúpol napriek tomu o 20%. Na základe uznesenia vlády č. 856 z 11. októbra 2006 dostali ministerstvá skutočne pokyn "zabezpečiť 20 % zníženie plánovaného počtu zamestnancov v štátnych rozpočtových organizáciách a v príspevkových organizáciách s cieľom dosiahnuť úsporu finančných prostriedkov kapitol štátneho rozpočtu a súčasne zabezpečiť zefektívnenie vynakladania verejných prostriedkov s prihliadnutím na individuálne potreby jednotlivých rozpočtových kapitol do 31. decembra 2007." Podľa Inštitútu ekonomických a spoločenských analýz počet zamestnancov v štátnych rozpočtových organizáciách a príspevkových organizáciách od roku 2006 až po koniec roku 2007 dokonca mierne stúpol. Počet všetkých zamestnancov vo verejnej správe podľa rovnakej analýzy klesol od roku 2006-2010 o necelé 3%.

uznesenia Podľa analýzy


Už to nie je tak, ako za pána Danka, že dal na mňa spravodajské služby, aby ma sledovali, odpočúvali a aby robili kadejaké veci a potom mu tam chodil Balciar hlásiť jednoducho, čo so mnou je.

V roku 2019 bol súčasný minister obrany Jaroslav Naď obvinený na základe podnetu vtedajšieho šéfa Vojenského spravodajstva Jána Balciara. Po desiatich dňoch ale polícia obvinenie zrušila. Vyšetrovaný bol kvôli ohrozeniu utajovanej skutočnosti. Naď mal kontaktovať osobu blízku tajným službám a pýtať sa ho, či sa Rusi, ktorí boli zapletení do vraždy Sergeja Skripaľa, vyskytovali aj na Slovensku.

Vojenské spravodajstvo pod vedením nominanta SNS Jána Balciara asi rok a pol odpočúvalo Naďa .

Z informácii, ktoré sú dispozícii, však nevieme overiť, či pokyn na odpočúvanie v danej kauze dal svojmu n ominantovi Andrej Danko, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Vyjadrenie hovorkyne ministerstva obrany Martiny Kovaľ Kakaščíkovej zo 16. 3. 2022: „Faktom je, že bezprostredne po obvinení ministra Naďa - Ján Balciar osobne navštívil pána Danka.”

odpočúvalo Naďa


(..) z klubu 500 tam nie je jediný zamestnávateľ (zapojený v duálnom vzdelávaní, pozn.)

Klub 500 je, podľa vlastných slov, " neziskové občianske združenie založené v roku 2002 slovenskými vlastníkmi a spoluvlastníkmi spoločností zamestnávajúcich viac ako 500 zamestnancov. Klub vznikol s cieľom chrániť záujmy slovenských podnikateľov a zamestnávateľov ako doma, tak na pôde európskych inštitúcií. (...) Medzi hlavné činnosti Klubu patrí obhajovanie rozvojových, zamestnávateľských a obchodných záujmov slovenských súkromných podnikateľov pri rokovaniach so zastupiteľským zborom NR SR, vládou SR, politickými stranami a ďalšími národnými a nadnárodnými inštitúciami. Predstavitelia Klubu 500 sa aktívne zúčastňujú na tvorbe právnych noriem a koncepčných materiálov z oblasti hospodárskej a priemyselnej politiky. "

Klub 500
zoznam
kritiku
spoluprácu


A teraz sme svedkami, že pri Justičnom paláci, a to už schválili v zastupiteľstve, aj pán primátor zrejme podpísal, sa ide rušiť zeleň aj jedna z tých fontán, lebo tam bude podzemné parkovisko. Vraj pre Krajský súd.

Mestské zastupiteľstvo mesta Bratislava na stretnutí dňa 25. septembra schválilo (a primátor už podpísal) nájom pozemku krajskému súdu na účel zriadenia podzemného parkoviska. Podmienkou prenájmu je však zachovanie alebo dobudovanie zelene a fontán v takom rozsahu ako v čase schválenia (september 2014). Kňažko si opomenutím tejto podmienky vylepšuje argumentačnú pozíciu, výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa návrhu uznesenia dostupného na stránke mesta (.pdf, bod programu 16) mesto prenajme: "[Pozemky] spolu vo výmere 5 218 m2, Krajskému súdu v Bratislave so sídlom na Záhradníckej ulici 10 v Bratislave, za účelom vybudovania podzemných garáží pre potreby súdu, verejnosti a obyvateľov a následné zachovanie/dobudovanie parčíku a fontán v súčasnom rozsahu, na dobu určitú 25 rokov, za nájomné 1,00 Eur/rok, čo za celú dobu nájmu 25 rokov predstavuje sumu 25,00 Eur " Materiál k tomuto bodu hovorí: "Účelom nájmu pozemkov je vybudovanie podzemných garáži pre potreby Krajského súdu v Bratislave, verejnosti a obyvateľov, ktorí budú návštevníkmi súdu a následné zachovanie/dobudovanie parčíka a fontán v rozsahu, v akom boli v čase uzatvárania tejto zmluvy ." Jednou z podmienok prenájmu je zachovanie, respektíve dobudovanie zelene a fontány, v takom rozsahu ako boli v čase schválenia zastupiteľstvom v septembri 2014. Za návrh hlasovalo 33 poslancov, dvaja sa zdržali hlasovania a uznesenie bolo prijaté (. pdf ). Téme sa venuje napríklad aj tento článok Bratislavských novín. Schválený materiál bol schválený 25. septembra 2014 a publikovaný 7. októbra 2014. Podľa rokovacieho poriadku bol zverejnený až po podpise primátora. Rokovací poriadok mesta Bratislava: "Zverejnenie uznesení a rozoslanie zápisnice z rokovania mestského zastupiteľstva /1/ Organizačné oddelenie magistrátu vyhotoví bezodkladne v písomnej forme uznesenia prijaté na zasadnutí mestského zastupiteľstva a následne ich po podpise primátora, najneskôr do 10 dní od schválenia mestským zastupiteľstvom, zverejní v elektronickej forme na adrese zriadenej hlavným mestom pre tento účel na špeciálnej webovej stránke hlavného mesta pre subjekty, ktoré majú prostredníctvom prihlasovacích hesiel oprávnenie na prístup k uzneseniam mestského zastupiteľstva. Organizačné oddelenie zároveň vyhotoví aj tri písomné vyhotovenia uznesení pre vlastnú potrebu, archív a servis pre občana." Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

uznesenia Materiál pdf článok poriadok


Tieto údaje (od mobilných operátorov, pozn.) budú anonymizované a bude to zbierať Úrad verejného zdravotníctva, samozrejme v spolupráci aj s inými zložkami.

Len časť údajov od mobilných operátorov, ktoré štát v rámci opatrení na zamedzenie šírenia koronavírusu získa, bude anonymizovaná. Druhá časť - dáta, ktoré štát potrebuje, aby identifikoval ľudí, ktorým musí oznámiť osobitné opatrenia Úradu verejného zdravotníctva - bude zbieraná neanonymne. Keďže tvrdenie Romana Mikulca je pravdou, no nie celou pravdou, hodnotíme ho ako zavádzanie. 25. marca parlament schválil tzv. lex korona, ktorý o.i. dáva štátu možnosť zbierať od mobilných operátorov údaje o občanoch bez súhlasu súdu. Podľa tohto zákona bude môcť Úrad verejného zdravotníctva spracovať v anonymnej forme údaje o telekomunikácii, aby na základe nich vedel vytvárať štatistické modely vývoja pandémie. Úrad však bude môcť zbierať dáta aj neanonymne , a to „na účel identifikácie príjemcov správ, ktorým je potrebné oznámiť osobitné opatrenia (úradu)” - a len v tomto rozsahu. Predpokladá sa, že má ísť o ľudí, ktorí sú pozitívne testovaných na koronavírus a ľudí, ktorí s nimi prišli do kontaktu. Mobilní operátori budú tieto údaje musieť poskytnúť Úradu verejného zdravotníctva na základe „odôvodnenej písomnej žiadosti”. ÚVZ ich môže zbierať, spracovávať a uchovávať do 31. decembra 2020. O spolupráci iných zložiek pri zbieraní údajov zákon nehovorí.

schválil dáva bude bude neanonymne Predpokladá budú môže


Nezabúdajme na to, že sme tu mali problém so stravovacou firmou, ktorá prišla z Bratislavy na hranice variť, pritom to mohlo zabezpečovať vojsko, tak ako to robí v Ubli.

Organizácia Kuchári bez hraníc začala variť pre utečencov na hraničnom priechode vo Vyšnom Nemeckom 1. marca bez nároku na odmenu. Po dvoch týždňoch štát na hranicu objednal súkromnú cateringovú spoločnosť a kuchárom - dobrovoľníkom oznámil, že si majú svoj stan zbaliť.

Bratislavská spoločnosť CATERINGOVÉ SLUŽBY s.r.o. nakoniec výdaj teplej stravy z hranice presunula do veľkokapacitného centra v Michalovciach. Vo Vyšnom Nemeckom tak utečenci dostávali už len suché občerstvenie od dobrovoľníkov. Ministerstvo vnútra zmluvu s cateringovou firmou nepodpísalo , faktúrovať majú podľa počtu vydaných porcií.

Na hraničných priechodoch v Ubli a Veľkých Slemenciach utečencom od 14. marca varia Ozbrojené sily SR, ktoré tam zriadili poľnú kuchyňu.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

variť objednal presunula dostávali nepodpísalo varia zriadili


(...) Asociácia nemocníc Slovenska upozornila na to, že v systéme chýba 95 miliónov eur (...) boli deklarované 50 miliónov na zlepšenie mzdových ohodnotení sestier, pôrodných asistentiek a ostatných zdravotníckych pracovníkov,

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prezident Asociácie nemocníc Slovenska Marián Petka, vyhlásil 4. marca 2016, že na platy chýba nemocniciam 95 mil. eur. Pravdivá je aj druhá časť výroku, keďže pozmeňujúcim návrhom (tlač 1700) zákona o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, ktorý zabezpečil garanciu úpravy platov sestier a ostatných zdravotných pracovníkov na úrovni spomínaných 55 mil. eur .

Asociácie nemocníc Slovenska
platy chýba nemocniciam
pozmeňujúcim návrhom
55 mil. eur
v zdravotníctve.sk
29. novembra 2015
zvyšovania
miezd zdravotných sestier


Ja som dnes napríklad so záujmom prečítal štúdiu, že Slovensko je najhoršie na tom s výberom na podvodoch DPH.

Podľa správy Európskej komisie zo septembra 2019 patrí Slovensko medzi krajiny s najväčšou medzerou vo výbere dane s pridanej hodnoty - spomedzi krajín EÚ však nie je najhoršie. Ešte horšie DPH vyberá Taliansko, Litva, Grécko a Rumunsko ( .pdf , s. 2). Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf