Ceny elektriny sa vrátia na úroveň z roku 2016 (po vypracovaní vyhlášky ÚRSO, pozn.)...

V súvislosti so škandálom predražených cien elektriny, plynu a tepla sa vláda zaviazala navrátiť cenové podmienky z roka 2016. Tieto podmienky však majú platiť len pre územie stredného Slovenska, kde boli zaznamenané najväčšie tarify. Po vypracovaní novej Vyhlášky č.18/2017 vo februári 2017 došlo skutočne ku zníženiu hodnoty ceny elektriny, avšak nie na celom území Slovenska. Napriek tomu však výrok hodnotíme ako pravdivý. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví na začiatku roka uviedol , že rok 2017 prinesie pokles cien elektriny, plynu i tepla a že náklady na elektrinu medziročne klesnú v priemere o 4,30 % a slovenské domácnosti by tak mohli ušetriť desiatky eur. Už 18. januára 2017 však priniesol Denník Pravda informáciu , že za ohláseným znižovaním cien energií je skryté zdražovanie a viacero menších domácností s nízkou spotrebou zistilo, že na základe nového cenníka budú musieť platiť viac. Dôvodom je to, že boli síce znížené ceny za killowatthodinu elektriny avšak zaviedli či zvýšili sa nové stále mesačné či ročné poplatky. Na základe tejto sťažnosti, najmä od zákazníkov Stredoslovenskej energetiky, proti tomuto kroku zakročila vláda a na mimoriadnom rokovaní o cenách energií toto zdražovanie stopla. Ako ďalej uviedol Fico, ak by regulačný úrad vlastné rozhodnutia nezrušil a nevyhovel vláde boli by pripravený použiť silu zákona a legislatívneho procesu. Na tomto rokovaní bol prítomný i šéf regulačného úradu Jozef Hojlenčík, ktorý vláde nakoniec ustúpil a po diskusii navrhol, že úrad sa vráti k nastaveniu fixných a variabilných poplatkov pri elektrine aj plyne tak, ako to bolo v roku 2016. Na tomto rokovaní sa tiež dohodlo plánované rokovanie dodávateľov energií s úradom. "Bolo začaté nové cenové konanie a v stredu (25. januára 2017, pozn.) budú prijaté nové cenové rozhodnutia s účinnosťou od 1. januára" , vyjadril sa Robert Fico 23. januára 2017 na brífingu v Zlatých Moravciach, čím naznačil, že ceny budú platiť spätne. Ako spolu s ministrom hospodárstva Petrom Žigom ďalej avizoval , po rokovaniach s predstaviteľmi energetických podnikov a ÚRSO, na zvyšovanie cien energií nie je dôvod. Taktiež upresnil to, že po dohode s distribučnými spoločnosťami vypracuje úrad novú vyhlášku o cenovej regulácii v elektroenergetike, ktorá navráti podmienky z roku 2016, bude schválená v skrátenom legislatívnom konaní a okamžite ponúknutá na zverejnenie v Zbierke zákonov. Následne premiér ukázal čo treba spraviť s už doručenými vysokými faktúrami za elektrinu a plyn a pred kamerami ich názorne roztrhal, čo malo znamenať to, že ich zákazníci nemajú platiť, ale čakať na nové faktúry. Tento krok však výrazne skritizoval líder opozičnej strany OĽaNO-NOVA Igor Matovič a spotrebiteľom odporučil, aby si faktúry radšej ponechali a pár dní počkali. "Navádzať ľudí, aby sa stali neplatičmi je extrémne nezodpovedné" , dodal Matovič. Na margo tejto témy je potrebné dodať, že vláda sa primárne zaoberala najmä stredným Slovenskom, kde bolo evidované najväčšie zdražovanie a najviac sťažností a preto sa na základe cenového rozhodnutia vrátia cenové podmienky z roka 2016 len na toto územie. Hoci na západnom a východnom Slovensku boli taktiež zaznamenané vyššie zálohové platby, podľa vyjadrení vlády na západe neboli evidované žiadne reklamácie a na východe len ojedinelé, preto bolo spomínané riešenie len pre stredné Slovensko, kde je problém s tarifami najväčší. 25. januára 2017 informoval Denník N, že v súvislosti s týmto cenovým škandálom zostáva šéf regulačného úrade Jozef Hojlenčík naďalej vo svojej funkcii. Takisto informoval, že premiér sa ho zatiaľ nechystá odvolať, hoci šéf SNS Andrej Danko vyzval Hojlenčíka na odchod z postu. No už 2. februára 2017 oznámil Hojlenčík premiérovi svoju rezignáciu. Dôvodom boli spomínané predražené ceny elektriny a plynu ale aj kritika a formálna nedôvera zo strany členov vlády. Už spomínanú novú cenovú Vyhlášku č.18/2017 ( .pdf ) vydal ÚRSO 8. februára 2017 a zverejnená bola 10. februára 2017. Táto s pár zmenami kopíruje rok 2016 a jej ustanovenia sú takmer identické s vyhláškou č. 221/2013. Zmenili sa napríklad hodnoty ceny elektriny vyrobenej z obnoviteľných zdrojov, úplne chývajú i ustanovenia, ktoré v starej vyhláške upravovali uplatnenie TSS a TPS výrobcom elektriny. Od marca 2017 sú u veľkých dodávateľov elektriny (ZSE, SSE a VSE) evidované poklesy cien elektriny. V súlade s vyhláškou sa sa fixné platby vrátili na vlaňajšiu úroveň 0,65 € mesačne za odberné miesto a zvýšiť sa pritom mali o 1 €. Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

uviedol informáciu vyjadril avizoval ukázal skritizoval dodal informoval oznámil .pdf kopíruje evidované


V medzinárodnom rebríčku ochrany investorov Slovenská republika sa umiestnila už aj za Kosovom za Bieloruskom.

V rebríčku Svetovej banky sa Slovensko z hľadiska kritéria ochrany investorov umiestnilo na 117. mieste. Toto miesto s nami ale zdieľa napríklad aj Rusko, Ukraina, Holandsko, Grécko, Argentína alebo Sýria.

rebríčku


Presadenie navýšenia zdrojov na revitalizáciu osvetlení miest a obcí v rokovaniach s Európskou komisiou zo 17,7 mil. na 36,4 mil. eur, tzn.

Program revitalizácie osvetlení obcí a miest je podporený z Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast. V roku 2012 sa podarilo presadiť Ministerstvu hospodárstva zvýšenie rozpočtu , z pôvodných 17,7 mil. eur na 36,4 mil. eur. Podporených bolo 201 projektov , čo je dvojnásobne viac ako pri pôvodnom rozpočte.

Operačného rozpočtu projektov agentúra


Preto my teraz zbytočne budeme rešpektovať názory už spomínanej predsedníčky Európskej komisie, ktorá v parlamente, keď číta tu správu o stave únie, odpovedala na otázku jednej poslankyne Európskeho parlamentu, že a čo majú ľudia robiť s tými vysokými faktúrami za plyn a za elektrinu, no ona, že no pošlite to Putinovi.

Predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová v reakcii na otázku francúzskej europoslankyne okrem iného uviedla, že vysoké účty za energie treba poslať do Moskvy, pretože tam je zdroj zvýšenia cien. Táto výmena sa odohrala pri prednese výročnej správy o stave únie v Európskom parlamente. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Dňa 14. septembra 2022 predniesla predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyenová v Európskom parlamente výročnú správu o stave únie. Po jej prejave nasledovalo v parlamente viacero reakcií, medzi nimi aj reakcia zo strany francúzskej europoslankyne Manon Aubry z parlamentnej frakcie Európskej zjednotenej ľavice a Severskej zelenej ľavice (GUE / NGL).

Počas svojho výstupu poslankyňa Manon Aubry kritizovala nedostatočnú reakciu inštitúcií EÚ na rastúce ceny plynu a energií, ktoré sú podľa nej mimo iného dôsledkom aj uvalených ekonomických sankcií na Rusko. V rámci svojej kritiky prezentovala poslankyňa v pléne účty za plyn od konkrétnych francúzskych občanov, ktorí nie sú schopní pokryť zo svojich príjmov zvyšujúce sa náklady na energie.

V následnej reakcií na toto vystúpenie Ursula von der Leyenová odkázala poslankyni nasledovné: „Máte pravdu, ale viete čo? Pošlite tie účty do Moskvy. Tam totiž patria, tam je zdroj zvýšených cien.“ Ďalej predsedníčka Európskej komisie poukázala na 300 miliardový balíček REPowerEU , ktorý má byť odpoveďou Únie na krízu globálneho trhu s energiami spôsobené ruskou inváziou na Ukrajinu.

predniesla
Manon Aubry
výstupu
reakcií
REPowerEU


Mamberti (minister zahraničných vecí pre Vatikán) povedal, že vzťahy so Slovenskom sú veľm, veľmi dobré.

M. Dzurinda sa stretol 11. januára s D. Mambertim, pričom jednali o zmluve s Vatikánom. Informácie o vyjadrení vzájomných vzťahov sa v správach nevyskytujú . V skorších stretnutiach napríklad s prezidentom Gašparovičom však Mamberti dobré vzťahy Vatikánu so Slovenskom vyjadril, nie je preto dôvod na ich súčasné spochybnenie

nevyskytujú prezidentom


Za 15 rokov odišlo od nás 300 tisíc ľudí.

Podľa štúdie Inštitútu finančnej politiky na základe počtu zdravotne poistených klesol za posledných 15 rokov počet ľudí na Slovensku približne o 300 tisíc. Výrok Eugena Jurzycu preto hodnotíme ako pravdivý.

Úbytok obyvateľstva je dôsledkom (popri demografickej kríze) aj významného úniku mozgov, pričom viac ako polovica odchádzajúcich má menej ako 30 rokov. Skoro každý desiaty absolvent slovenskej vysokej školy odchádza do zahraničia, pričom vzniká štátu ujma vo výške 44,8 miliónov eur investovaných do vzdelania. Najvýznamnejším vplyvom na rozhodnutie odísť z krajiny má nezamestnanosť, pričom najčastejšie odchádzajú práve ľudia s vysokoškolským vzdelaním. Väčšina absolventov odchádza buď do Českej republiky alebo Nemecka. Hlavnými dôvodmi odchodu sú lepšie platy a ekonomická situácia, väčšia možnosť odborného rastu, vyššia kvalita života alebo vyspelejší právny systém daného štátu.

Odchod z krajiny sa však netýka len absolventov vysokých škôl. Viacero absolventov stredných škôl a gymnázií sa rozhodne pokračovať na zahraničných školách, pričom viac ako polovica si vyberie práve Českú republiku. Podľa prieskumu Podnikateľskej aliancie Slovenska z roku 2015 ( .pdf ,s.4), viac ako 70% opýtaných označilo za najväčšiu výhodu zahraničného štúdia práve kvalitu vzdelávania a pedagógov, kým najväčšou nevýhodou na Slovensku je celkovo nefunkčný systém alebo zlé životné podmienky. Prípadný návrat do vlasti opýtaní podmieňujú hlavne vyššími platmi na Slovensku, rodinnou situáciou, či zmenou politickej situácie.

Je nutné však dodať, že v priemere polovica tých, čo odišli medzi rokmi 2000 až 2012 sa vrátila do roku 2015. Hlavne v období tesne po vstupe do EÚ začalo mnoho ľudí experimentovať so životom v cudzine, z ktorých sa väčšina do dvoch rokov vrátila. Postupne však podiel dlhodobých vysídlencov začal narastať a momentálne presahuje 50% osôb, ktoré odišli od roku 2009.

Inštitút finančnej politiky považuje počet poistencov za indikátor, ktorý lepšie popisuje, kto v skutočnosti na Slovensku žije a pracuje, pretože údaje zo sčítania ľudu nemusia dobre reflektovať pohyb obyvateľstva, nakoľko pre administratívnu náročnosť si aj obyvatelia, ktorí reálne žijú v zahraničí len zriedka menia trvalý pobyt. Na rozdiel od trvalých pobytov, ktorými sa riadi napr. štatistika Štatistického úradu SR existuje finančná motivácia nahlasovať dlhšie pobyty mimo krajiny a opätovne sa prihlasovať pri návrate na Slovensko.

Obrázok nižšie znázorňuje migračné saldo za posledných 15 rokov.

štúdie
odchádzajú
.pdf
odišli
Štatistického úradu SR


Plán obnovy, kde sa zaväzujeme k tomu, že budeme nejakým spôsobom chrániť aj finančné prostriedky Európskej únie a že budeme zabezpečovať boj proti korupcii a jej vyšetrovanie. Tam je jasne definované, že to budeme zabezpečovať prostredníctvom Úradu špeciálnej prokuratúry a NAKA, Úrad špeciálnej prokuratúry už bol zrušený, NAKA sa má tiež nejakým spôsobom rozdrobiť, rozbiť.

Slovensko sa v Pláne obnovy a odolnosti zaviazalo, že bude disponovať špeciálnymi orgánmi určeným na boj proti korupcii a ochranu financií poskytnutých v rámci Plánu. Túto úlohu mali zabezpečovať tri útvary: NAKA, Špecializovaný trestný súd a Úrad špeciálnej prokuratúry SR, ktorý bol prijatou novelou Trestného zákona zrušený. Naplánované sú podľa ministra vnútra aj zmeny v organizácii policajného zboru a NAKA. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Plán obnovy a odolnosti predstavuje finančný balík, ktorý EÚ vyčlenila pre členské štáty na pomoc po pandémii covidu-19. Jednotlivé štáty jeho prijatím zaviazali do roku 2026 realizovať reformy a investície na riešenie aktuálnych výziev, vrátane zelenej a digitálnej transformácie.

Súčasťou plánu je aj zabezpečenie ochrany finančných záujmov EÚ, vrátane ochrany a nápravy podvodov a korupcie v súvislosti s peniazmi z Plánu obnovy. Tieto úlohy má podľa plánu zabezpečovať Úrad špeciálnej prokuratúry (ÚŠP), Národná kriminálna agentúra (NAKA) a Špecializovaný trestný súd ( pdf. , str. 773).

V parlamente bola 9. februára 2024 prijatá novela Trestného zákona, v rámci ktorého bol Úrad špeciálnej prokuratúry zrušený. Za jej prijatie hlasovalo 78 koaličných poslancov. V súvislosti s novelou Trestného zákona sa prezidentka Čaputová obrátila na Ústavný súd SR, aby preskúmal jej súlad s ústavou a navrhla pozastavenie účinnosti zákona. Ústavný súd 28. februára rozhodol o pozastavení účinnosti všetkých schválených zmien v Trestnom zákone, zákone o trestnej zodpovednosti právnických osôb a niektorých paragrafov Trestného poriadku. Časť novely, ktorá navrhovala zrušenie ÚŠP, ostala v platnosti .

Ministerstvo vnútra v januári 2024 avizovalo reorganizáciu Národnej kriminálnej agentúry. Podľa ministra Šutaja Eštoka je reforma potrebná v dôsledku zrušenia ÚŠP, na ktorú bola kriminálna agentúra naviazaná, útvar tiež považuje v súčasnej podobe za neefektívny.Na stole je podľa ministra viacero alternatív, pričom nevylúčil ani samotné zrušenie agentúry.

Európska únia vyjadrila znepokojenie ohľadom novely Trestného zákona, vrátane zrušenia ÚŠP už v decembri 2023, keď Európska Komisia vládu vyzvala , aby ,,nepokračovala v zamýšľaných zmenách a doplneniach" a aby sa ,,neuchyľovala k zrýchlenému postupu bez riadnej a dôkladnej konzultácie so zainteresovanými stranami na vnútroštátnej a európskej úrovni." Komisia vláde zároveň adresovala viacero listov, v ktorých vysvetľuje svoje výhrady. Jeden poslala 24. januára, druhý adresovala ministrovi spravodlivosti Borisovi Suskovi 8. februára, teda v deň, kedy parlament novelu schvaľoval. S touto informáciou prišiel predseda PS, Michal Šimečka. Obsah listov však nie je verejne známy, podľa ministra spravodlivosti je táto komunikácia v zmysle nariadenia dôverná a Komisia vláde nedovolila tieto listy zverejniť.

Poslanci a poslankyne Európskeho parlamentu 17. januára 2024 prijali uznesenie, v ktorom v súvislosti s navrhovanými zmenami Trestného zákona vyjadrili obavu nad „schopnosťou Slovenska bojovať proti korupcii a chrániť rozpočet EÚ.”

Plán obnovy a odolnosti
pdf.
hlasovalo
rozhodol
všetkých
platnosti
avizovalo
nevylúčil
vyzvala
adresovala
ministra
prijali


Jednoducho technicky zjednodušene povedané, z inej oblasti môžeme previesť na priame platby viacej peňazí ako to bolo doteraz možné. Doteraz bolo možné previesť iba 15%, dnes to bude možné až do výšky 25%.

Podľa reformy z roku 2011, týkajúcej sa Spoločnej Hospodárskej Politiky (CAP) mali členské štáty možnosť previesť do 10% ich národného prídelu pre priame platby (čiže 1. pilier) plus ďalších 5% (čiže spolu 15% ) v prípade, že dostávajú menej ako 90% priemernej platby. Po novom je to pre krajiny, ktoré nedosahujú pri priamych platbách za hektár 90% Európskeho priemeru, až 25% . Informuje o tom i portál euractiv.sk : "Viac flexibility bude v prostriedkoch z agropolitiky. V súčasnosti možno z druhého (rozvoj vidieka) do prvého piliera (priame platby) presúvať len 15 %, po novom pôjde až o 25 %."

euractiv.sk


My sme boli skokanmi v EÚ, pokiaľ ide o rast minimálnej mzdy.

Nie je pravdou, že by za druhej vlády Roberta Fica bolo Slovensko "skokanom" v EÚ v minimálnej mzde. Až sedem krajín zvyšovalo percentuálne minimálnu mzdu viac ako Slovensko. Rovnako sedem krajín zvyšovalo nominálne minimálnu mzdu viac ako Slovensko.


To že budeme mať možnosť čerpať 20 miliárd EUR neznamená že ich aj vyčerpáme. Máme v tomto štáte dlhodobo problém s čerpaním eurofondov a úplne hrozným spôsobom zaostávame v čerpaní peňazí na vedu a výskum.

Je pravdou, že Slovensko malo za posledné roky nízku úspešnosť čerpania eurofondov, a tiež je pravdou, že Výskum a vývoj patrí k najmenej efektívne čerpajúcim programom - využila sa len polovica zdrojov z rozpočtu. Podľa správy agentúry SITA z januára 2014 bola ku koncu roku 2013 vyčerpaná len polovica dostupných fondov (5,937 miliardy eur, čiže 51,04 % z celkovej sumy 11,632 miliardy eur ). Percentá úspešnosti čerpania fondov jednotlivých programov sa výrazne líšia: najúspešnejší bol OP Zdravotníctvo s 86%, zatiaľ čo najmenej vyčerpali programy Vzdelávanie (47%) a Informatizácia spoločnosti (46%). Portál monitoringfondov.eu upozorňuje na viaceré "absurdnosti" financované z eurofondov, ako napríklad kruhový objazd na ceste s minimálnou premávkou v obci s 50 obyvateľmi, chodník v Trebišove, ktorý nikam nevedie či luxusné lavičky v Hnúšti

správy
monitoringfondov.eu
Transparency International
prejavuje
tabuľky
došlo
informoval


Prvá kauza alebo jedna z prvotných, pri ktorých sa začali tieto témy bolo privilégium, malá kauza ministerky Tomanovej oproti tomu, čo dnes sa deje milióny protizákonne použité. Dnes už ide o miliardy a už ako keby to muselo byť na Slovensku, že tak sa vládne, tak sa gazduje. 12 ministrov odišlo z vlády. Skoro všetci pre nekompetentnosť alebo podozrenia z korupcie, z klientelizmu.

Vládu Roberta Fica opustilo dvanásť ministrov. Prehľad odstúpivších do mája 2009 zverejňuje portál tvnoviny.sk : Miroslav Jureňa (HZDS) odstúpil pre podozrivé prevody pôdy v Slovenskom pozemkovom fonde, František Kašický (SMER-SD) kvôli miliardovým tendrom na upratovanie, Ivan Valentovič (SMER) podal demisiu z osobných dôvodov, Jaroslav Izák (SNS) odstúpil za sporné dotácie na ochranu životného prostredia, Zdenka Kramplová (HZDS) za miliónové dary pre HZDS, Ján Kubiš (Smer-SD) sa stal tajomníkom Európskej hospodárskej komisie OSN v Ženeve, Marián Janušek (SNS) za miliardový tender na ministerstve životného prostredia a Ján Chrbet za spornú zmluvu na predaj prebytočných emisných kvót oxidu uhličitého. Štefan Harabin (HZDS) sa stal v auguste 2009 predsedom najvyššieho súdu, Viliam Turský bol odvolaný za kontroverzné obchody a tendre, ktoré sprevádzali rezort životného prostredia. Stanislava Becíka stiahlo materské HZDS bez udania bližších dôvodov v septembri 2009. Posledným odvolaným ministrom je Igor Štefanov (SNS), pre nástenkový tender na ministerstve výstavby. Z dvanástich ministrov osem odstúpilo za kauzu súvisiacu s plytvaním verejných peňazí . Odstúpilo dvanásť ministrov a ôsmi pre korupciu alebo klientelizmus. Sú to skoro všetci? Je to na hrane, ale uznávame to.

opustilo
tvnoviny.sk
Štefan Harabin (HZDS)
odvolaný
septembri
odvolaným


No, ja len toľko, že samozrejme treba vidieť, že medzitým sme prijali napríklad zmenu zákona o používaní menšinových jazykov, kde sú určité právomoci, ktoré vykonáva či byť súčinný pri zavedení toho zákona so samosprávami, alebo kontrolovať vykonanie tohto zákona. To má na starosti podpredseda vlády pre menšiny a ľudské práva.

Novela zákona o používaní jazykov menšín z marca 2011 zavádza právomoci Podpredsedu vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny: „§ 7a Právomoc podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny (1) Podpredseda vlády Slovenskej republiky pre ľudské práva a národnostné menšiny8) (ďalej len „podpredseda vlády“) poskytuje odbornú a metodickú pomoc orgánom verejnej správy a organizačným zložkám bezpečnostných a záchranných zborov pri vykonávaní tohto zákona. (2) Podpredseda vlády predkladá vláde Slovenskej republiky raz za dva roky správu o stave používania jazykov menšín na území Slovenskej republiky. K správe podľa prvej vety pred jej predložením zaujme stanovisko Rada vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť. (3) Na účel podľa odseku 2 je podpredseda vlády oprávnený vyžadovať od orgánov verejnej správy informácie a písomné podklady o používaní jazyka menšín v oblasti ich pôsobnosti. (4) Prvú správu podľa odseku 2 predloží podpredseda vlády do 31. decembra 2012. Podľa § 7b je v právomoci Podpredsedu pre menšiny a ľudské práva prejednávanie správnych deliktov k tomuto zákonu v mene Úradu vlády Slovenskej republiky. Doteraz posledná novelizácia zákona o používaní jazykov menšín (nariadenie z 19. decembra 2011) zavádza aj možnosť oznámiť sťažnosť Sekcii národnostných menšín: "Ak občanovi Slovenskej republiky boli porušené jeho práva používať jazyk menšiny v ústnom a písomnom styku (§ 7b zákona), môže túto skutočnosť oznámiť Sekcii národnostných menšín Úradu vlády SR, ktorá začne vo veci správne konanie." Výrok Bélu Bugára teda hodnotíme ako pravdivý.

Novela novelizácia


Áno, na znižovanie deficitu štátneho rozpočtu počas vlády Roberta Fica, rekordne nízky deficit štátneho rozpočtu Slovenská republika zaznamenala práve v roku 2008, keď sme dokázali splniť podmienky pre vstup do eurozóny a naopak od roku 2006 do roku 2008 vlastne v čase nástupu samozrejme pokiaľ nevypukla svetová hospodárska kríza, vláda Roberta Fica každoročne znižovala deficit štátneho rozpočtu.

V roku 2008 bol deficit približne 704 miliónov eur, zatiaľ čo v roku 2007 to bolo vyše 780 miliónov eur a v roku 2006 to bolo až vyše 1 mld. eur. Aj v rokoch 2001-2005 bol deficit štátneho rozpočtu výrazne vyšší ako v roku 2008.


Zdravotná sestra má nástupný plat 640 eur,

Portál aktualne.atlas.sk (9. november 2011) hovorí, že od od apríla 2012 sa plat zdravotných sestier bude pohybovať od 640 eur do 928 eur v závisloti od praxe. Zdravotné sestry si vyšší plat vybojovali počas Radičovej vlády. Preto hodnotíme výrok Pavela Ondeka za pravdivý.

aktualne.atlas.sk


Áno, so svojimi partnermi, ale nakoniec Béla Bugár tak už, ako je to v povahe slovenskej politiky, s tým vyšiel na verejnosť, no tak prosím.

Ako píšú napríklad HN , o rodiacej sa dohode informoval Béla Bugár: "Predseda Mosta Béla Bugár predložil štyrom konzervatívcom z OKS, ktorí sa do parlamentu dostali na kandidátke jeho strany, po takmer desiatich mesiacoch od zloženia vlády akúsi malú koaličnú zmluvu. Tá im otvára dvere na kľúčové rokovania koaličných lídrov, kam doteraz nesmeli. Zámer oznámil Bugár médiám pred tým, než by sa na finálnej podobe zmluvy s OKS vopred dohodol.

píšú napríklad HN


Predtým ale bolo uznesenie vlády, ktoré hovorilo, že každá župa dostane 2,5 milióna eur na hokejovú akadémiu, dnes sme sa dostali do stavu, že jedna župa, Trenčianska župa, smerácka župa, dostala 5 miliónov eur, ostatné župy nedostali nič.

Koncom roka 2023 získal Trenčiansky kraj štátnu dotáciu na hokejovú akadémiu vo výške 5 miliónov eur. Predsedom trenčianskeho kraja je poslanec Smeru-SD Jaroslav Baška. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

V januári 2020, pred svojho funkčného obdobia, vyčlenila vláda Petra Pellegriniho sumu 14 miliónov eur na projekt hokejovej akadémie v siedmich krajoch Slovenska. Táto dotácia sa netýkala len Trenčianskeho kraja, kde sa výstavba akadémie rozbehla už skôr. Peniaze mali byť vyčerpané do konca roka 2023.

Pôvodný zámerom projektu bolo, aby ma každý kraj aspoň jednu hokejovú akadémiu, pričom trenčianska akadémia mala slúžiť aj ako model pre ostatné projekty.

V roku 2022 vyzvalo ministerstvo financií na vrátenie dotácie, ktorú Trenčianska župa dostala aj za účelom výstavby tréningovej haly pre Hokejovú akadémiu. Podľa ministerstva župa nepožiadala o predĺženie lehoty na použitie dotácií. Župa pochybenie odmietla a proti tomuto rozhodnutiu rezortu financií podala žalobou.

Neskôr, po nástupe 4. vlády Roberta Fica v decembri 2023, získal Trenčiansky samosprávny kraj novú štátnu dotáciu vo výške 5 miliónov eur na dokončenie stavebných prác súvisiacich s hokejovou akadémiou. Hokejovú halu v Trenčíne otvorili v decembri 2024.

Dlhoročným predsedom Trenčianskeho samosprávneho kraja je nominant a poslanec Smeru-SD Jaroslav Baška .

vyčlenila
vyčerpané
trenčianska
vrátenie
získal
dotáciu
otvorili
Jaroslav Baška


Keď si pozriete ináč aj Európska komisia nie je si až tak istá tou vašou konsolidáciou, pretože napríklad v roku 2012 predpokladá vyšší nárast toho dlhu až na úroveň 46,8% (HDP pozn.).

Posúdenie národného programu reforiem a programu stability Slovenska na rok 2011 - dokument (.pdf) vypracovaný Európskou komisiou na rok 2012 predpovedá verejný dlh vo výške 46,8 % HDP (str. 19). Ministerstvo financií (.pdf) odhaduje dlh verejnej správy v roku 2012 na 45,3 % HDP (str. 11).

dokument
Ministerstvo financií


Opravy ciest zhruba 15 miliónov, potom 7 až 10 miliónov sa platilo na autobusovú dopravu na výkony vo verejnom záujme.

BSK v roku 2012 vyčlenil na zabezpečenie zjaznosti a stabilizovanie ciest BSK celkovo 15 mil. eur. Na autobusovú dopravu BSK vyčlenil až 12,3 mil. eur, no prečerpalo sa 7,8 mil. eur. Frešo sa trafil do intervalu, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa Záverečného účtu BSK za rok 2012 bolo na zabezpečenie zjazdnosti a stabilizovanie technického stavu ciest vyčlenených 15 miliónov eur (str. 70). Na autobusovú dopravu bol podľa toho istého dokumentu schválený rozpočet 7,425 miliónov eur (s. 72). Zmena rozpočtu upravila rozpočet na autobusovú dopravu až na 12,346 miliónov eur. Z upraveného rozpočtu sa však celkovo prečerpalo len 7,778 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Záverečného účtu BSK za rok 2012


Audítori, ktorí každý rok robia výročnú finančnú správu o hospodárení politických strán s peniazmi, ktoré dostávajú ako príspevok od štátu, sú žrebovaní a táto audítorská správa je predmetom rokovania finančného výboru Národnej rady Slovenskej republiky.

Z § 30 ods. 1 zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach vyplýva politickým stranám a politických hnutiam povinnosť každoročne predkladať NR SR do konca apríla výročnú správu za predchádzajúci kalendárny rok. Strana ju musí predložiť v písomnej aj elektronickej forme. Ako vyplýva zo zákona, Výročné správy strán zverejní Kancelária Národnej rady Slovenskej republiky na svojej internetovej stránke na základe rozhodnutia Národnej rady Slovenskej republiky alebo jej povereného orgánu najneskôr do 31. júla kalendárneho roka.

85/2005
(TI a Ústav verejnej politiky)
tu.


Ale zároveň platí aj to, že ako som už spomenul, prezident nie je poštár, ktorý chytí a podpíše úplne všetko.

V prípade prijímania zákonov Ústava SR oprávňuje prezidenta alebo prezidentku vrátiť návrhy zákonov s pripomienkami ( čl. 87, ods. 2 ). Ak po prerokovaní parlament zákon opäť schváli, musí byť vyhlásený ( čl. 87, ods. 2 ). Prezident alebo prezidentka má právo prerokovaný a opätovne schválený zákon nepodpísať ( čl. 87, ods. 3 ). Zákon v takom prípade bude vyhlásený bez jeho alebo jej podpisu. V minulosti sa tak stalo napríklad v prípade reformy stavebného zákona, ktorý nepodpísala Zuzana Čaputová, alebo v prípade novelizácie Zákona o policajnom zbore, ktorý v roku 2018 nepodpísal jej predchodca Andrej Kiska.

Pokiaľ ide o vymenovávaciu právomoc, Ústava Slovenskej republiky ( čl. 102, body f, g ) stanovuje, že prezident ,,vymenúva a odvoláva'' predsedu a členov vlády Slovenskej republiky, vedúcich ústredných orgánov a vyšších štátnych funkcionárov, profesorov a rektorov vysokých škôl, a vymenúva a povyšuje generálov. V Ústave nie je zakotvená možnosť prezidenta alebo prezidentky navrhnutých kandidátov odmietnuť, ale v praxi sa tak stalo viackrát. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V roku 1993 prezident Michal Kováč nevymenoval Ivana Lexu za šéfa Slovenskej informačnej služby, ktorého navrhla vláda Vladimíra Mečiara. Podľa prezidenta Lexa nespĺňal predpoklady na vykonávanie šéfa SIS a nemá jeho dôveru. Lexa sa nakoniec do tejto funkcie dostal až po zmene zákona. O rok neskôr ho Kováč odmietol vymenovať za ministra privatizácie, odôvodnil to tým, že mu nedôveruje.

V roku 2011 odmietol prezident Ivan Gašparovič vymenovať Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora napriek tomu, že ho schválili poslanci parlamentu 79 hlasmi. Jozef Čentéš v tejto súvislosti podal ústavnú sťažnosť. Ústavný súd v októbri 2013 rozhodol , že Gašparovič porušil Čentéšove základné práva, vrátane práva prístupu k voleným a verejným funkciám a práva na vstup do verejnej služby štátu. Ústavný súd v rozhodnutí vysvetlil , že dôvody na nevymenovanie generálneho prokurátora nesmú byť svojvoľné a musia sa vzťahovať na osobu kandidáta. Čentéšovi bol priznaný nárok na finančné odškodnenie vo výške 60-tisíc eur.

Keď v roku 2018 Peter Pellegrini nahradil Roberta Fica na pozícii premiéra, predložil prezidentovi Kiskovi zoznam nových členov vlády. Kiska odmietol vládu vymenovať, pretože nesúhlasil s nomináciou Jozefa Ráža mladšieho na post ministra vnútra. Dôvodom boli Rážove blízke vzťahy s Robertom Kaliňákom. Pellegrini následne navrhol Tomáša Druckera, Kiska vládu po tejto zmene vymenoval. Peter Pellegrini bol poverený zostavením novej vlády po tom, čo Robert Fico podal demisiu v dôsledku verejného tlaku po vražde novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Ústava Slovenskej republiky stanovuje, že ak demisiu podá predseda vlády, musí ju podať celá vláda ( čl. 116, ods. 5 ).

Po parlamentných voľbách v roku 2023 Zuzana Čaputová odmietla vymenovať vládu Smeru, SNS a Hlasu kvôli nominácii Rudolfa Huliaka (SNS) na ministra životného prostredia. Odôvodnila to tým, že človek, ktorý popiera existenciu klimatickej krízy, nemôže zastupovať ministerstvo zodpovedné za ochranu prírody. Vládu vymenovala po tom, čo SNS zmenila nomináciu, namiesto Huliaka navrhli Tomáša Tarabu.

čl. 87, ods. 2
čl. 87, ods. 2
čl. 87, ods. 3
nepodpísala
nepodpísal
čl. 102, body f, g
nevymenoval
nespĺňal
odmietol
odmietol
podal
rozhodol
vysvetlil
predložil
odmietol
boli
navrhol
čl. 116, ods. 5
odmietla
navrhli


Iné je, keby sme museli dovážať ropu, keby došlo k tomu, že by sa ropovod odstavil. V takomto prípade by asi bolo potrebné brať z juhu ropu a v tom prípade by boli náklady, keď sme boli v Transpetrole, tak hovorili o ročných nákladoch asi 100 miliónov eur, čo by malo vplyv na ropné výrobky.

Fico hovorí o prepojení na ropovod Adria a Jadranské more. Demagog.SK nezistil aké sú odhadované náklady Transpetrolom v prípade, že Slovensko bude musieť dovážať ropu z juhu. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 20.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Adria


Je zákon o sudcoch a prísediacich, § 30 ods. 9, ktorý jasne hovorí, že sudca nesmie byť členom strany, ani hnutia, ani vykonávať aktívnu politickú činnosť. To nie je zlučovacia spojka, že nemôže byť členom. Nie, to bolo jasne povedané, že ani nemôže vykonať aktívnu činnosť (...) Je platná novela zákona o sudcoch a prísediacich. Za 2 dni začne fungovať. Tam je vysvetlenie pre nechápavých, kde je napísané, že za aktívnu politickú činnosť sa chápe to, že nie ste na kandidátke, že sudca nie je na kandidátke.

Podľa § 30, ods. 9 Zákona o sudcoch „sudca nesmie byť členom žiadnej politickej strany ani politického hnutia, ani vykonávať aktívnu politickú činnosť v politických stranách alebo v politických hnutiach.” Dva dni po uskutočnení debaty (15.10.2019) začala byť účinná novela Zákona o sudcoch, kde pribudli viaceré ustanovenia. V § 30, ods. 9 pribudla veta, že „za výkon aktívnej politickej činnosti sa považuje aj kandidovanie na kandidátnej listine politickej strany alebo politického hnutia vo voľbách do národnej rady a vo voľbách do Európskeho parlamentu.” Tvrdenie Alojza Hlinu preto považujeme za pravdivé.

Zákona začala


Predsa každá vláda si vytvárala nejakú funkciu podpredsedu vlády.

Je štandardom, že slovenské vlády si vytvárajú tematické funkcie podpredsedov podľa toho, na čo chcú dať dôraz. Tvrdenie Jaroslava Naďa hodnotíme ako ešte pravdivé. Na Slovensku sa vystriedalo 13 vlád, ktoré si zvolili troch, štyroch alebo piatich podpredsedov. Tretia vláda Roberta Fica (2016 do 2020) si vytvorila funkciu podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu. Druhá vláda Roberta Fica (2012 - 2016) si vytvorila funkciu podpredsedu vlády pre investície. Vláda Ivety Radičovej (2010 - 2012) si vytvorila funkciu podpredsedu vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny. Prvá vláda Roberta Fica (2006 - 2010) si vytvorila funkciu podpredsedu vlády pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Druhá vláda Mikuláša Dzurindu (2002 - 2006) si vytvorila funkciu podpredsedu vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Prvá Vláda Mikuláša Dzurindu (1998 - 2002) vytvorila funkcie podpredsedu vlády pre ekonomiku, podpredsedu vlády Slovenskej republiky pre legislatívu, podpredsedu vlády pre európsku integráciu a podpredsedu vlády pre ľudské a menšinové práva a regionálny rozvoj. Podpredsedov vlády mala aj Mečiarova vláda (1994 - 1998), na webe však nie sú bližšie označení.

vystriedalo
vytvorila
vytvorila
vytvorila
vytvorila
vytvorila
vytvorila
nie sú


Policajtov (mestských, pozn.) máme len 249, (...).

O probléme nevyhovujúceho počtu mestských policajtov v Bratislave sa už hovorí niekoľko rokov. V rozhovore pre denník SME to potvrdil začiatkom marca 2018 aj hovorca bratislavskej mestskej polície Peter Pleva: "Súčasný počet mestských policajtov pritom momentálne nezodpovedá potrebám polície na plnenie zverených úloh. Je však potrebné povedať, že ani dlhodobo nezodpovedal." Dlhodobo sa však deklaruje navýšenie počtov policajtov na viac ako dvojnásobok. Mestská polícia v Bratislave, ako je uvedené v Dôvodovej správe k návrhu nového Organizačnému poriadku Mestskej polície hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, ku dňu 7.12.2017 disponovala s počtom policajtov 246. Tento návrh mestské zastupiteľstvo schválilo 21. februára 2018, na základe ktorého v roku 2018 chcela mestská polícia prijať 20 a o rok neskôr 30 nových zamestnancov. Nakoľko odvtedy sa o reálnom zvýšení počtu policajtov nebola zverejnená žiadna správa výrok napriek menšej odchýlke hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

potvrdil Dôvodovej návrhu schválilo


Faktom je, že 4 % v budúcom roku znamená reálne, ja by som to povedal, v peniazoch, lebo hovoríme o nejakom iluzornom percente, o 70 miliónov eur menej za poistencov štátu, ako ide tento rok. Ako dala vláda Ivety Radičovej. O 55 centov na jedného poistenca štátu mesačne menej, ako dala vláda Ivety Radičovej. O 5 % menej.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže V. Novotný neudáva správne sumy pri porovnaniach platieb štátu za poistencov v roku 2011 (za vlády I. Radičovej) s predpokladanými platbami v roku 2013. Štát je platiteľom zdravotného poistenia za tzv. poistencov štátu a za určitých podmienok aj za zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby. Zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení, v § 11 ods. 7 definuje skupiny obyvateľov, za ktoré je štát platiteľom poistného. Medzi ne patria napr. nezaopatrené deti, osoby poberajúce dôchodok či osoby, ktoré sú vedené v evidencii uchádzačov o zamestnanie. O výške sadzby poistného pre poistencov štátu sa rozhoduje pri schvaľovaní štátneho rozpočtu. Uvádza sa ako určité percento z vymeriavacieho základu, ktorým je priemerná mzda v ekonomike spred dvoch rokov. Ako uviedla SITA , podľa aktuálneho návrhu štátneho rozpočtu, by platby za poistencov štátu mali byť v roku 2013 na úrovni 4 %. V roku 2012 platil štát za svojich poistencov od januára do júla rovnako 4 %, v júli stúpla táto platba na 4,32 % a na tejto úrovni sa má udržať do konca roka 2012. V roku 2011, za vlády I. Radičovej, boli odvody na úrovni 4,32 %. Ako ďalej uvádza správa, v roku 2011 zaplatil štát za svojho poistenca mesačne 32,16 eur (pri 4,32 %) a prvom polroku tohto roku 30,76 eura (pri 4 %). V druhom polroku 2012 bude podľa SITA mesačná platba štátu 31,54 eur, od nasledujúceho roku (2013, pozn.) by sa suma mala znížiť na 31,44 eur. Podľa týchto údajov bude mesačná platba štátu za poistenca v roku 2013 o 72 centov nižšia ako bola v roku 2011, teda počas vlády I. Radičovej. Je to pokles len o 2,24 % a nie 5 %, ako uvádza V. Novotný. V. Novotný udáva nesprávne číslo aj pri objeme financií, ktoré štát vyčlenil na platenie poisteného pre svojich poistencov. Podľa rozpočtu SR na rok 2012 , bolo na kapitolu Poistné za poistencov štátu v rozpočte Ministerstva zdravotníctva SR, vyčlenených 1 218 096 000 eur. K tejto sume môžeme pripočítať rezervu 50 mil eur, ktorá nakoniec išla na platby za poistencov. Za rok 2012 to tak spolu tvorí 1 268 096 000 eur. Podľa predbežného návrhu rozpočtu na rok 2013 sa v tejto kapitole počíta so sumou 1 263 888 000. V roku 2013, tak predbežne pôjde na platby poistencov štátu o 4,2 mil eur menej, ako v roku 2012, nie 70 mil eur ako uvádza V. Novotný.

Zákon

SITA

SITA


Keď som bol ja ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny, pred 10 rokmi, okamžite som pristúpil k riešeniam a zmenili sme my jediní, SDKÚ-DS, zmenila zásadným spôsobom fungovanie sociálnych dávok, nastavili sme systém tak, že vtedy sa oplatilo pracovať, neoplatilo sa len sedieť doma a poberať sociálne dávky. Vtedy vznikol systém aktivačných prác.

Podľa Analýzy sociálneho systému SR , ktorú vypracoval Inštitút ekonomických a spoločenských analýz, môžme tvrdiť , že významné zmeny do fungovania sociálneho systému priniesol zákon č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení. Spomínaný zákon reformoval všetky poistné systémy okrem systému zdravotného poistenia. Išlo o prechod od zabezpečovacieho systému k poistnému, ktorý bol založený na zásluhovosti.

Analýzy sociálneho systému SR
5/2004 Z.z


„Ja neviem o tom, že by v Európe sa dopúšťali násilných trestných činov alebo teroristických trestných činov kresťania alebo židia. Sú to len moslimi, to si povedzme tiež veľmi otvorene.“

Výrok sme overovali v relácii V politike 18. januára 2015. Podobný výrok neskôr povedal aj Marek Maďarič v relácii O5M12 13. decembra 2015. K téme sme napísali aj komentár do Denníka N a overili aj Maďaričov podobný výrok "Výrok týždňa" .

V politike
O5M12
Denníka N
"Výrok týždňa"
Charlie
Paríža
148
výročnej
Pew
Štúdia
Europol
17
Europolu


Podľa údajov Štatistického úradu SR bol počet seniorov v Prešove (veková hranica 60+) k 31.12.2013 17 701. Nemáme však informáciu o tom, seniorov od akého veku mala A. Turčanová na mysli. Rovnako nemáme k dispozícii informácie o počte seniorov v roku 2014, od 31.12.2013 sa ich počet mohol zmeniť. Výrok hodnotíme teda ako neoveriteľný. Ak by sme seniorov definovali ako ľudí s vekom od 65 rokov, počet seniorov by bol nižší od čísla, ktoré uvádza Turčanová, a to v počte 11 976. Štatistický úrad uviedol vekové zloženie obyvateľstva v obciach/mestách Slovenskej republiky podľa pohlavia, vekových skupín a vybraných ukazovateľov veku k 31 decembru 2013. K tomuto dátumu bol celkový počet prešovských obyvateľov 90 923. Počet seniorov (60+) v meste Prešov k 31. decembru 2013 je nasledovný: Veková hranica Počet obyvateľov 60-64 5 725 65-69 3 971 70-74 2 834 75-79 2 331 80-84 1 746 85-89 787 90-94 245 95-99 48 100-104 8 105-109 5 110+ 1 spolu 17 701 Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Počet seniorov


Jedine RTVS trošičku začala pozývať aj týchto poslancov (zvolených za ĽSNS, pozn.).

Poslanci zvolení za ĽSNS boli účastníkmi politických diskusií aj v televíziách TA3, TV Markíza či TV JOJ. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Za posledné volebné obdobie sa poslanci zvolený za ĽSNS okrem predvolebných diskusií zúčastnili nasledujúcich politických debát:

Marián Kotleba zvolený za ĽSNS diskutoval 21. júna 2020 v Na telo (Markíza)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 8. novembra 2022 v Na telo PLUS (Markíza)

Milan Uhrík, zvolený za ĽSNS diskutoval 19. augusta 2023 v Na telo (Markíza), odvtedy diskusné relácie na TV Markíza bojkotoval .

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 5. októbra 2023 v relácii Na hrane (JOJ)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 5. septembra 2023 v Na telo (Markíza)

Milan Uhrík zvolený za ĽSNS diskutoval 9. júla 2023 v relácii V politike (Ta3)

Milan Uhrík zvolený za ĽSNS diskutoval 7. mája 2023 v relácii V politike (Ta3)

Milan Uhrík zvolený za ĽSNS diskutoval 6. februára 2022 v relácii V politike (Ta3)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 14. novembra 2021 v relácii V politike (Ta3)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 22. marca 2021 v relácii V politike (Ta3)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 20. decembra 2020 v relácii V politike (Ta3)

Tomáš Taraba zvolený za ĽSNS diskutoval 7. júna 2020 v relácii V politike (Ta3)

diskutoval diskutoval diskutoval bojkotoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval diskutoval


Ja som aj vo svojom vystúpení v parlamente spomenul, že za 20 rokov, za posledných 20 rokov vždy, keď sme rokovali o jazykovom zákone, alebo o zákone používania jazykov národnostných menšín, tak vždy tá diskusia bola zaujímavá, vzrušujúca, vždy to vyvolávalo aj určité napätie a to znamená, že táto téma je pre politikov zaujímavá a snažia sa osloviť, snažia sa osloviť voličov.

Na začiatku svojho vystúpenia v rozprave k návrhu zákona o používaní jazykov národnostných menšín Pavol Abrhan povedal : "...od 1989 roku, keď v pléne diskutujeme na tému jazykového zákona, alebo na tému zákona o používaní jazyka národnostných menšín, toto rokovanie je sprevádzané zaujímavou a miestami až vzrušujúcou diskusiou, čo znamená, že táto téme je nielen citlivá, ale aj politicky živá. Stále dokáže oslovovať množstvo voličov a preto jej strany venujú náležitú pozornosť..."

povedal


Veď keď sa pozrieme len napríklad na Českú republiku, tí začali so 73 percentami, no a dnes sú niekde na 79 (jedná sa o životnú úroveň obyvatelstva proti europskému priemeru, pozn.).

Keď Česká republika vstúpila do EÚ 1. mája 2004, jej HDP na obyvateľa voči európskemu priemeru bol podľa Eurostatu na úrovni 78 percent. Momentálna výška HDP na obyvateľa je podľa posledných údajov z roku 2012 79 percent. I keď sa Česku v rokoch 2007 a 2009 podarilo dosiahnuť úroveň 83 percent, trend rastu zatiaľ nebol trvalo udržateľný.

Eurostatu


Podarilo sa práve posledné dni urobiť aj veľký posun z hľadiska možného financovania dopadov koronavírusu na ekonomiku štátu… po telekonferencii s Bruselom, v stredu po tej konferencii naši veliaci orgánmi vo štvrtok má Slovensko k dispozícii 527.000.000 EUR zo súčasného programového obdobia.

Európska komisia ohlásila novú investičnú iniciatívu na zmierňovanie škôd spôsobených pandémiou COVID-19. Jej súčasťou je aj návrh, aby členské štáty nemuseli Únii vracať tzv. predbežné financovanie eurofondov, ktoré by za normálnych okolností vracať museli. Podľa portálu euractiv.sk „ zálohové platby dostáva štát z rozpočtu EÚ, aby mal likviditu na predfinancovanie niektorých projektov a aby ich nemusel platiť z vlastného.” Slovensko by malo mať v rámci tejto pomoci k dispozícii 527 miliónov eur. „ Týmito prostriedkami Komisia poskytne členským štátom obrovskú injekciu likvidity v tejto bezprecedentnej situácii. Vďaka nej krajiny EÚ dokážu ľahšie využiť kohézne fondy EÚ na opatrenia súvisiace s koronavírusom. Zároveň sa zabezpečí, aby členské štáty v čo najväčšej miere vyčerpali kohézne fondy, ktoré majú k dispozícii.” Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako pravdivé.

ohlásila je portálu malo poskytne


čo sa týka vakcinácie, áno, zase musím povedať, trvám na tom, že nemôžme ukončiť túto debatu, že vakcinácia je hlúposť, vakcinácia na celom svete zabezpečila to, že deti prestali zomierať na detské infekčné ochorenia, práve Afrika slávi veľký sviatok, že sa zbavili detskej mozgovej obrny, vďaka vakcinácii, a v posledných rokoch mali veľmi ťažkú situáciu, lebo boli tiež silné antivakcinárske hnutia, napriek tomu to vybojovali, lebo tí ľudia videli, že tie deti im prestali zomierať a prestali byť zmrzačený na celý život. A takto to bolo s mnohými ochoreniami, o ktorých dnes už našťastie čítame len v knihách, a je to práve vďaka vakcinácii.

Očkovanie pomohlo vyhubiť mnohé infekčné choroby a zachránilo státisícky životov. Tvrdenie Andrey Letanovskej hodnotíme ako pravdivé. Úrad verejného zdravotníctva uvádza , že „ negatívne aspekty (očkovania) sú mnohonásobne vyvážené významným znížením výskytu ochorení, ktorým možno predchádzať očkovaním.” Podľa úradu vďaka očkovaniu výrazne poklesla chorobnosť a úmrtnosť detí a vykoreneniu niektorých infekčných ochorení. „ Vplyv očkovania možno najlepšie ilustrovať na eradikácii varioly. Vďaka očkovaniu sa podarilo eradikovať (vyhubiť - pozn.) toto smrteľné ochorenie, ktoré bolo ešte v 70. rokoch príčinou mnohých úmrtí na svete. V súčasnosti je v záverečnej fáze eradikácia ďalšieho závažného až smrteľného ochorenia - detskej obrny.” V auguste 2020 médiá informovali , že očkovanie pomohlo vykynožiť vírus detskej obrny v Afrike. Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie zachránila snaha o vyhubenie vírusu detskej obrny od roku 1996 1,8 milióna detí pred ochrnutím a 180-tisíc pred smrťou.

uvádza úradu informovali zachránila


V roku 2013 vyšla vo vydavateľstve Alert kniha pánovi Kiskovi vo vydavateľstve Alert knížka, ktorá sa nazýva „Vezmi život do svojich rúk“. Riaditeľom tohto vydavateľstva ako aj autorom predslovu knihy ... je pán Ladislav Pavlík, ktorý je vlastníkom a konateľom Školy manažmentu Rona Hubbarda HCA Slovakia zakladateľa sekty scientológov.

Nakoľko mimo informácie o autorovi predslovu knihy Andreja Kisku sa nám podarilo získať a potvrdiť všetky informácie, hodnotíme výrok za pravdivý. Síce webová stránka vydavateľstva Alert neposkytuje informácie o vydaní knižky Andreja Kisku, podľa informácii o danom produkte na webovej stránke knihkupectva Martinus bola skutočne vydaná v roku 2013 pod názvom "Vezmi život do svojich rúk". Podľa webovej stránky vydavateľstva Alert je jeho zakladateľom a riaditeľom Ladislav Pavlík. Podľa výpisu z Obchodného registra je Ladislav Pavlík jedným z dvoch spoločníkov tohto vydavateľstva ako aj jedným z troch jeho konateľov. Nakoľko však knihu nemáme k dispozícii nie je možné potvrdiť, či je Ladislav Pavlík aj autorom predslovu knihy. Škola manažmentu Rona Hubbarda HCA Slovakia je podľa výpisu z Obchodného registra spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorej jediným spoločníkom je Ladislav Pavlík (teda aj ako jediný poskytol potrebný vklad pre vznik s.r.o.) a zároveň je aj jej konateľom (spolu s Katarínou Pavlíkovou). Na základe toho hodnotíme výrok za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Alert informácii stránky výpisu výpisu


Nie my sme povedali, že Košice budú v strede maďarstva pri návšteve Slovenska v roku 2003, ale Viktor Orbán.

Toto vyhlásenie nie je možné overiť z iných zdrojov ako zdrojov samotnej SNS. Rok daného vyhlásenia sa však líši aj podľa stránok samotnej SNS, kde je uvedené, že sa daný výrok vyslovil na návšteve Orbána v Košiciach v marci 2004. Toto vyhlásenie bolo často spomínané rôznymi predstaviteľmi SNS, napríklad Annou Belousovovou, ktorá použila výrok "Toto mesto (Košice) bude opäť v centre maďarstva. Treba zrušiť hranice, násilým (sic) , nožom rozkrojené." ako príklad blízkosti názorov Viktora Orbána a strany Jobbik. Ďalší príklad je tu . Ten istý výrok použil Rafael Rafaj na 49. schôdzi NR SR z 10. marca 2010.

kde použila tu schôdzi


Naozaj v týchto obciach, kde hrozila trojsmenka, tak zabezpečil, aby tam boli rýchlo postavené kontajnerové školy. Škola, kde sa dá 10 tried postaviť za 200-tisíc eur.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, aj keď v doteraz dostavaných školách, tj. v Jarovniciach bolo otvorených osem tried ( SITA ), v Podhoranoch deväť ( SITA ). V kontajnerových školách sa vsak podľa informácií TASR môže nachádzať až desať tried. Matovič rovnako korektne uvádza sumu 200-tisíc eur, za ktorú sa daná škola dá postaviť.

SITA Podhoranoch SITA TASR TASR


Práveže kto jedným perom rozhodol, že to, čo sa 30 rokov pripravovalo Ďubákovo, že zrazu sa nemôže stavať, pretože to dala predošlá vláda do zákazu a dala to schváliť do plánu obnovy.

Plány na výstavbu prečerpávacej vodnej elektrárne na rieke Ipeľ v obci Ďubákovo boli pozastavené rozhodnutím vlády Igora Matoviča a neskôr Eduarda Hegera. Koncepcia vodnej politiky Slovenskej republiky schválená vládou Eduarda Hegera bola súčasťou plánu obnovy, ktorý vláda predložila Európskej komisii.

Prečerpávacia vodná elektráreň Ipeľ, ktorá mala byť postavená na mieste dnešnej dediny Ďubákovo v okrese Poltár, nebola nikdy realizovaná. O výstavbe prečerpávacej vodnej elektrárne v tomto úseku rieky sa diskutuje minimálne 40 rokov.

Vláda Igora Matoviča v roku 2020 zrušila plán vybudovať vodnú nádrž na prečerpávaciu vodnú elektráreň v obci Ďubákovo. V reakcii na tento krok Ministerstvo životného prostredia aktualizovalo Koncepciu vodnej politiky do roku 2030 s výhľadom do roku 2050. V tomto dokumente sa uvádza , že štát nebude pokračovať v príprave na výstavbu vodnej nádrže Ipeľ - Ďubákovo potrebnej na prečerpávaciu vodnú elektráreň. Vláda aktualizovanú koncepciu schválila v júni 2022. Koncepcia vodnej politiky bola súčasťou dokumentov, ktoré Slovenská republika predložila Európskej komisii v súvislosti s Plánom obnovy a odolnosti.

Podľa bývalého štátneho tajomníka ministerstva životného prostredia Michala Kičuru bol plán výstavby elektrárne v obci Ďubákovo pozastavený z dôvodu spornej návratnosti a efektívnosti vynaložených finančných prostriedkov.

nebola diskutuje zrušila aktualizovalo uvádza schválila predložila bol pozastavený


Ak vám stúplo výrazne, povedzme, že ste áno, zmenili vykurovanie, tak jednoducho tak tam sa to bude brať priemer danej tarifnej skupiny.

Keďže zlacnená energia od Slovenských elektrárni pokryje 85% spotreby domácností, Marián Viskupič reaguje na riešenie možných problémov pri tých domácnostiach, u ktorých sa 85% zo spotreby z minulých rokov určiť nedá. Ministerstvo hospodárstva navrhuje, aby sa cena v takýchto prípadoch počítala podľa priemeru skupiny podobných odberateľov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa vyhlásení (od 12:25) Richarda Sulíka ako aj štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva Karola Galeka by sa mali zohľadniť takéto prípady individuálne s dodávateľom, ktorého bude môcť odoberateľ požiadať o prepočítanie 85 % hranice. Tá sa bude počítať nie z jeho spotreby, ale z priemernej spotreby tarifnej skupiny . Štátny tajomník upresnil , že sa to týka aj domácností ktoré nemajú “historickú spotrebu” - či už tých ktoré zmenili spôsob vykurovania, zapojili nové technológie (ako elektromobil) či napríklad novostavieb a domov po rekonštrukcii.

Výrok v danom momente hodnotíme za pravdivý, nakoľko je v zhode s oficiálnym stanoviskom ministerstva hospodárstva. Je však otázne, ako bude riešenie vyzerať vo finálnej podobe, obzvlášť s ohľadom na zmenu na poste ministra hospodárstva.

vyhlásení
tarifnej skupiny
upresnil


My sme naozaj v januári a v januári tohto roku medzimesačná inflácia zaznamenala najrýchlejší rast cien za posledných 5 rokov.

V januári predstavovala medzimesačná inflácia (treba zadať celková inflácia v % a predch. obd.=100) 1,9%, vyššia hodnota bola naposledy v januári 2006, kedy dosiahla 2,1%.

medzimesačná inflácia


Podľa Medzinárodného menového fondu bola pomoc Slovenska Slovákom počas covidu druhá najslabšia v Európskej únii po Rumunsku.

Denník Nový čas v októbri 2020 informoval o pomoci v koronakríze, ktorú vyhodnocoval Medzinárodný menový fond (MMF). Podľa MMF Slovensko vyčlenilo na pomoc podnikateľom v čase koronakrízy najmenej peňazí a priama podpora bola spomedzi európskych štátov jednoznačne najslabšia. MMF zverejnil výšku priamej pomoci prijatej vládami od začiatku pandémie koronavírusu. Tá ukazuje, že sme na podporu dali len 2,5 % hrubého domáceho produktu.

Tento rebríček je však neaktuálny, keďže v roku 2021 Slovensko podľa MMF na pomoc počas koronakrízy použilo zdroje vo výške 4,2 % HDP. Keďže nemáme k dispozícii aktuálnejšie porovnanie krajín EÚ, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. MMF uvádza , že jeho zhrnutie politík jednotlivých krajín v tejto oblasti nie je určené na porovnávanie krajín.

MMF
v roku 2021
uvádza


Minimálne 200 miliónov, pán predseda (odhadovaná hodnota teplární, pozn.).

Denník SME prišiel s informáciou, že minister hospodárstva J. Miškov odhadol cenu teplárni na 160 až 200 miliónov eur. Ak by predajná cena nedosiahla spodnú hranicu, predaj sa zruší.

SME


...zníženie dane z príjmov právnických osôb na 21% a každoročné prehodnocovanie možnosti ďalšieho znižovania…

Na jeseň roku 2016 vláda schválila novelu zákona o dani z príjmov s platnosťou od 1.1.2017, ktorou sa, okrem iného, znížila daň z príjmov právnických osôb z 22 na 21 %. Keďže sa jedná len o prvý rok pôsobenia tejto vlády, druhú časť sľubu zatiaľ nie je možné hodnotiť. Sľub hodnotíme ako splnený.

novelu dostala


My sme dosiahli čerpanie už na úrovni 25 %, to znamená, 8 % za 3 roky a plus 17 za 1,5 roka.

SITA z dňa 17. januára 2012 : " Z celkovej alokovanej sumy 11,498 mld. eur Slovensko ku koncu minulého roka vyčerpalo 2,877 mld. eur, čo je 25,02 % . V porovnaní s 30. júnom 2010, pred výmenou vlády, keď využívanie eurofondov bolo na úrovni 8,39 % , za jeden a pol roka čerpanie vzrástlo o 16,63 percentuálneho bodu ."

SITA z dňa 17. januára 2012
čo je 25,02 %
8,39 %


Hovoríte o tom, aký ste ľudový prezident, ale neviem, či ľudový prezident sa nechá súkromným lietadlom odviezť, mimochodom, na míting politika, ktorý je pravou rukou alebo bol pravou rukou Igora Matoviča.

Peter Pellegrini letel na míting na východe Slovenska súkromným lietadlom patriacim firme poslanca Hlasu-SD. Lietadlo použil na presun z Bratislavy do Košíc, odkiaľ sa štátnou limuzínou presunul do Kráľovského Chlmca na míting s bývalým blízkym spolupracovníkom Igora Matoviča Györgym Gyimesim. Výrok Ivana Korčoka preto hodnotíme ako pravdivý.

Peter Pellegrini letel z Bratislavy do Košíc na míting na východe Slovenska súkromným lietadlom. Na košickom letisku ho v stredu 27. marca 2024 zachytil reportéri Denníka N a televízie Markíza . Lietadlo je registrované na firmu poslanca Hlasu-SD Petra Náhlika. Pellegrini následne na presun z letiska do Kráľovského Chlmca využil štátnu limuzínu. Hovorkyňa Hlasu-SD Patrícia Medveď Macíková pre Denník N uviedla , že let zaplatia z peňazí určených na kampaň.

Ešte okolo 15:00 absolvoval Pellegrini tlačovú besedu s neúspešným prezidentským kandidátom Kristiánom Forróm. O 18:00 mal predseda parlamentu naplánovaný míting v meste Kráľovský Chlmec , ktoré sa nachádza na východe Slovenska v Košickom kraji.

Na otázku, ako plánuje večerné stretnutie stihnúť vzhľadom na to, že cesta trvá najmenej päť hodín, Pellegrini odpovedal : „Dostanem sa tam. Použijem všetky typy dopravných prostriedkov – nie na účet štátu, aby bolo jasné. A pevne verím, že o šiestej budem v Kráľovskom Chlmci.“

Pellegrini sa v Kráľovskom Chlmci stretol s bývalým poslancom strany OĽaNO Györgym Gyimesim. Gymesi sa po svojom zvolení do parlamentu stal blízkym spolupracovníkom Igora Matoviča. V apríli 2023 však z hnutia vystúpil , neskôr sa stal podpredsedom strany Szövetség – Aliancia.

Po prvom kole 24. 3. vo videu na Facebooku povedal Pellegrini: „Chcem byť prezidentom ľudí, nie prezidentom elít, médií, mimovládok, alebo zahraničia.”

letel
Denníka N
televízie Markíza
registrované
uviedla
tlačovú besedu
Kráľovský Chlmec
odpovedal
stal
vystúpil
podpredsedom
videu


V Nórsku robia opoziční politici svoj vlastný rozpočet.

Na skutočnosť, že nórske opozičné strany robia alternatívny rozpočet k vládnemu rozpočtu upozornil na svojom blogu Martin Baranovič. Minimálne dve opozičné strany, pravicová strana Hoyre a strana FrP , predložili alternatívny rozpočet. Je preto pravdou, že v nórska opozícia spravila minimálne v tomto roku alternatívny rozpočet. Demagog.sk nehodnotí reálnosť predložených rozpočtov. *Doplnené a hodnota zmenená z "neoveriteľné" na "pravda" 19. decembra 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

blogu Hoyre FrP


V eurozóne je historicky najvyššia nezamestnanosť, ktorá je na úrovní už viac ako 12%.

V januári a februári 2013 dosiahla úroveň nezamestnanosti v eurozóne 12%. Je síce pravdou, že podľa dostupných údajov ide o historicky najvyššiu mieru nezamestnanosti v eurozóne, no predseda vlády R. Fico nesprávne uvádza, že miera nezamestnanosti v eurozóne je viac ako 12%. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa poslednej správy Eutostatu (.pdf) bola nezamestnanosť Eurozóny vo februári 2013 až 12 %. V grafe , v ktorom Eurostat porovnáva mieru nezamestnanosti Európy s USA a Japonskom od roku 2000, vidíme, že nezamestnanosť Európskej únie (EU-27) ako aj Eurozóny (EA-17) je od roku 2000 najvyššia. Eurozóna vznikla v roku 1999, kedy bola priemerná miera nezamestnanosti v krajinách, ktoré do Eurozóny vstúpili, 7,47. Vývoj v posledných mesiacoch ( Eurostat ): Mesiac september 2012 október 2012 november 2012 december 2012 január 2013 február 2013 Miera nezamestnanosti 11,6 11,7 11,8 11,8 12,0 12,0 Vývoj v kvartáloch ( Eurostat ) Kvartál Q3 2011 Q4 2011 Q1 2012 Q2 2012 Q3 2012 Q4 2012 Miera nezamestnanosti 10,2 10,6 10,9 11,3 11,5 11,8 Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov
správy Eutostatu
grafe
vznikla
Eurostat
Eurostat


A čo ma naozaj vnútorne presvedčilo, že treba sa venovať tomu, že SDKÚ DS musí prejsť vážnou zmenou, ale až sú tri kraje, kde je výsledok pod 5%. Dokonca jeden kraj má 4,3%. To znamená, že SDKÚ DS sa mení z celoslovenskej strany na stranu, ktorá má svoje vysoké zisky aj pri tom nízkom výkone v Bratislave, v Bystrici, v Košiciach.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, vzhľadom na to, že percentuálny podiel platných hlasov strany SDKÚ – DS v parlamentných voľbách 2012 v jednotlivých krajoch, ktoré udáva Frešo sa zhodujú s hodnotami, ktoré uvádza Štatistický úrad SR. Podľa údajov Štatistického úradu SR , vo voľbách do Národnej rady SR, ktoré sa konali 10. marca 2012, získala strana SDKÚ – DS v rámci všetkých volebných obvodov 155 744 platných hlasov, čo tvorilo 6.09 % z celkového počtu platných hlasov. Ako ďalej uvádza Štatistický úrad SR , najviac hlasov podľa jednotlivých krajov, získala SDKÚ – DS v Bratislavskom kraji, kde to bolo 12.71 % zo všetkých platných hlasov v danom kraji, 6.11 % získala strana v Košickom kraji a 5.64 % v Banskobystrickom kraji. Nad 5 % získala strana ešte aj v Prešovskom kraji s 5.33 % a v Trnavskom kraji, kde strana získala 5.07 % zo všetkých platných hlasov v danom kraji. Menej ako 5 % získala strana v troch z ôsmich krajov. V Žilinskom kraji získala strana 4.41 %, v Trenčianskom kraji 4.82 % a najmenej hlasov dostala strana SDKÚ – DS v Nitrianskom kraji, kde podiel hlasov strany tvoril 4.34 % zo všetkých platných hlasov v danom kraji. V Bratislave SDKÚ dosiahla 14,06 %, v Banskej Bystrici 9,38 % a v Košiciach 9,98 %.

Štatistického úradu SR
Štatistický úrad SR


Napríklad tá podpora uhlia 120 000 000 ročne (...) mala trvať až do roku 2035. My, Karol Galek osobne, to dokázal znížiť iba do roku 2023...

Expert SaS Karol Galek dlhodobo upozorňoval na ekonomickú nezmyselnosť a zdravotnú škodlivosť podpory ťažby uhlia na Hornej Nitre. Pomáhal tak vytvárať tlak na skrátenie trvania dotácií vlády Roberta Fica. Nebol to však Galek, kto mal moc a urobil samotné rozhodnutie ale vláda Petra Pellegriniho v decembri 2018 - aj po tlaku Európskej komisie. Napriek tlaku Karola Galeka tvrdenie Richarda Sulíka opomína ostatných aktérov a okolnosti rozhodnutia a, naopak, pripisuje prehnané zásluhy aktivitám jedného človeka. Hodnotíme ho preto ako zavádzanie. Štát podporoval a parlamente stále podporuje Slovenské elektrárne Nováky vo výrobe elektrickej energie z uhlia, ktoré sa ťažilo v baniach na Hornej Nitre. Dotáciu na výrobu energie v ročnej hodnote okolo 120 miliónov eur schválilo ministerstvo hospodárstva za Ficovej vlády v roku 2015. Pomoc mala pôvodne trvať až do roku 2030. Poslanec SaS a expert na energetiku Karol Galek dlhodobo upozorňoval na to, že dotácie sú neefektívne a spaľovanie uhlia škodí zdraviu ľudí v regióne. „ V záujme všetkých obyvateľov na hornej Nitre, ale aj všetkých Slovákov, ešte raz vyzývame kompetentných, aby nebezpečný a škodlivý tretí blok uhoľnej elektrárne v Novákoch okamžite odstavili,” písal Galek v roku 2016. Strana aj v parlamente prekladala novely zákona, podľa ktorých malo prestať platiť nariadenie, že elektrina sa musí vyrábať aj z domáceho uhlia. „Rok 2019 je absolútne nereálny. Ja si nenechám diktovať tempo opozíciou. My vieme, čo máme robiť,” povedal v tom čase vtedajší minister hospodárstva Peter Žiga O skrátení podpory a ukončení dotácií na výrobu elektriny z uhlia v roku 2023 však rozhodla v roku 2018 vláda Petra Pellegriniho. Denník E o tom napísal , že štát zmenil názor „ aj po tlaku Európskej komisie.” Akčný plán na likvidáciu baní, ktorý pripravoval Richard Raši, vláda schválila v júli 2019. Podobnú argumentačnú chybu založenú na prehnanom pripisovaní zásluh Richard Sulík už v minulosti urobil .

hodnote schválilo upozorňoval písal prekladala povedal ukončení napísal schválila urobil


(...) to bolo práve vďaka iniciatíve Lucie Žitňanskej, že všetky zmluvy, ktoré sú financované z verejných rozpočtov, sa zverejňujú na internete.

Je pravdou, že novela zákona č.25/2006 Z.z. o verejnom obstarávaní doplnená o povinné zverejňovanie zmlúv na internete bola navrhnutá ministerstvom spravodivosti za Radičovej vlády, ako dokazuju aj detaily návrhu zákona. Predkladateľkou zákona bola Lucia Žitňanská. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

detaily SME


Keď mohli náš zákon (zákon o partnerskom spolužití, pozn.) posunúť do druhého čítania. Mohlo byť čokoľvek vyradené, mali sme mesiac na debaty. Proste, ak by vláda chcela, mohla tento návrh posunúť a mohla upravovať.

Legislatívny proces na Slovensku je upravený v Rokovacom poriadku Národnej rady SR . Navrhovaný zákon sa podľa rokovacieho poriadku v parlamente prerokováva v tzv. troch čítaniach. V prvom čítaní sa koná všeobecná rozprava o podstate návrhu a následné hlasovanie o posunutí návrhu do druhého čítania. V druhom čítaní sa k návrhu postupne vyjadria jednotlivé parlamentné výbory. Minimálna lehota tejto časti legislatívneho procesu je 30 dní. Poslanci môžu v druhom čítaní v rozprave podľa § 29 ods. 1 rokovacieho poriadku podávať pozmeňujúce alebo doplňujúce návrhy, o ktorých sa následne hlasuje. V tomto procese môže byť časť zákona zmenená, odstránená alebo naopak pridaná. V treťom čítaní sa hlasuje o návrhu zákona ako o celku, a pokiaľ sa daný návrh podarí schváliť väčšinou v parlamente, ten následne putuje do rúk prezidentovi SR.

Z dôvodu nedosiahnutia nadpolovičnej väčšiny sa navrhovaný zákon z dielne SaS o partnerskom spolužití nedostal ani do druhého čítania. Poslanec Viskupič správne tvrdí, že ak by sa tak stalo, parlament by mal “mesiac na debaty” a úpravu predmetného návrhu zákona. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Rokovacom poriadku Národnej rady SR
nedosiahnutia


Ak sa nemýlim, stará súťaž bola zrušená a je vyhlásená súťaž nová preto, aby naozaj sme umocnili transparentnosť celého toho obstarávania.

TASR : "Daňové riaditeľstvo (DR) SR vo štvrtok 14. apríla zverejnilo výzvu na predloženie ponúk na poskytnutie dlhodobého prenájmu vhodnej nehnuteľnosti pre sídlo daňových orgánov v Košiciach, aj s podrobným zoznamom požiadaviek na novú budovu." SITA : "Daňové riaditeľstvo SR po kritizovanom rozhodnutí o prenájme budovy pre sídlo daňových orgánov v Košiciach zverejnilo výzvu na predloženie ponúk s cieľom získať do dlhodobého prenájmu novú nehnuteľnosť v Košiciach." Ako uvádzame vyššie problém je v tom, či bola na ponuku Nitra Invest vypísaná skutočná súťaž, keďže v súčasnosti o tom stále nie sú žiadne informácie. Isté je len to, že bola zrušená pôvodná zmluva. Pravda je, že až po zrušení tejto zmluvy bola vyhlásená nová súťaž, nie po zrušení súťaže.

TASR SITA


Redaktor: "Minister financií Peter Kažimír oznámil, že v rozpočte mu pre tento rok bude chýbať takmer 350 miliónov eur. Zatiaľ čo v budúcom roku to bude ešte vyššia suma, šplhá sa to k miliarde eur." R. Fico: "Pán redaktor, toto je presne čo som čakal a tiež sa veľmi hlboko mýlite, pretože ak hovoril o výpadku daní pán minister financií, tak o ktorých daniach hovoril, za ktorý rok? Za rok 2012. A v roku 2012 platila 19% daň z príjmu."

Posledná prognóza Inštitútu finančnej politiky pri Ministerstve financií Slovenskej republiky z februára 2013 uvádza :

uvádza pokles


Záchrana tisícov pracovných miest dohodou o zotrvaní spoločnosti U.S.Steel v Košiciach.

Pre záchranu takmer 13 000 pracovných miest na východnom Slovensku uzatvorila vláda so spoločnosťou U.S. Steel dohodu obsahujúcu ústupky v energetike. Tie im majú ročne priniesť približne 15 miliónov eur. Svojim krokom vláda zabezpečila, že U.S. Steel najbližších 5 rokov ostane pri Košiciach a fabriku nepredá. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

záchranu


To, čo urobilo KDH, akože pán Ďurkovský odíde z KDH, ale druhým dychom pán Figeľ ho už víta o dva mesiace, že budeme radi, keď znovu tam bude, je výsmech

Denník SME aj SITA uvádzajú: "Figeľ chce, aby sa Ďurkovský do KDH vrátil čo najskôr. E xprimátor avizoval, že tak urobí, keď objasní jemu pripisované kauzy ." Takéto vyjadrenie Figeľa, aké uvádza Maďarič sme nenašli, pritom tiež nejde o "automatický" návrat po uplynutí istej "lehoty", ale (aspoň rétoricky) viazaný na vysvetlenie káuz.

SME SITA


V Rakúsku, čo bola nezamestnanosť okolo štyroch percent, tak teraz majú vyše 10 %... A na Slovensku sme mali okolo 5 %, a teraz máme nejak 7-7,5 %, takže iba o 2,5 % nám to stúplo.

Rakúsko nemalo pred pandémiou štvorpercentnú ale osempercentnú nezamestnanosť. Tvrdenie Borisa Kollára vytvára touto nepresnosťou nekorektný dojem, akoby Slovensku kvôli koronavírusu pribudlo pomerovo menej nezamestnaných než Rakúsku. Hodnotíme ho preto ako nepravdivé. Vo februári 2020 - teda pred začiatkom pandémie - bola miera nezamestnanosti v Rakúsku 8,1 percenta. Odvtedy striedavo stúpa a mierne klesá, pod 8,1 percenta však nespadla. Aktuálny údaj nezamestnanosti v Rakúsku je 11,4 percenta. Štvorpercentné číslo krajina nemala od roku 1989. Rast nezamestnanosti za posledný rok je 2,7 percenta. Slovensko evidovalo vo februári 2020 - teda pred koronou - 5,1 percentnú nezamestnanosť. Odvtedy stúpla na dnešných 7,6 percenta. Rast nezamestnanosti za posledný rok tak u nás tvorí 2,5 percenta.

bola evidovalo


...pretože včera (v sobotu 25. júna, pozn.) zazneli, bohužiaľ, aj slová predsedu Komisie Junckera, že ten rozchod (EÚ a Veľká Británia, pozn.) nebude priateľský...

Predseda Európskej komisie, Jean-Claude Juncker prezentoval toto stanovisko v nemeckej televízií ARD dňa 25. júna 2016, čiže deň po definitívnych výsledkoch britského referenda. O jeho slovách informovali aj médiá . Juncker povedal, že britský odchod z Európskej únie nebude priateľský, a Británia by mala začať s pojednávaniami o vystúpení čo najskôr. Výrok Mareka Maďariča hodnotíme ako pravdivý. Juncker povedal toto: " Britons decided yesterday that they want to leave the European Union, so it doesn’t make any sense to wait until October to try to negotiate the terms of their departure , (...) It’s not an amicable divorce, but it was not exactly tight affair anyway. " David Cameron, súčasný premiér Veľkej Británie povedal, že z funkcie rezignuje v októbri 2016, a najpravdepodobnejší kandidát je Boris Johnson, jeden z najväčších aktivistov v prospech vystúpenia počas kampane za Brexit. Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

médiá


No vy ste určite nepochybne dali ich veľa (podaní na Ústavný súd pozn.). Napríklad vo veci Čentéša ste podali.

R. Procházka skutočne podanie Ústavný súd 29. februára 2012 podal . Toto podanie bolo vo veci výkladu Ústavy čl. 102 odst 1 písm t a článok 150.

Či takýchto podaní podal viac a či ich je "veľa" nevieme overiť.

podal


My sme v roku 2012 prevzali rómskeho splnomocnenca pod ministerstvo vnútra, aby sme ho odovzdali opozícii. Viedol ju pán Pollák, za OĽaNO, to je vlastne jejich spolupracujúca strana. Má neobmedzené možnosti, podpisy, všetky veci má vo svojich rukách.

V roku 2012 sa úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity začlenil pod ministerstvo vnútra. V tom čase bol do funkcie menovaný Peter Pollák (OĽaNO). Splnomocnenec je poradným orgánom vlády, ktorej je aj za svoju činnosť zodpovedný, teda nemá neobmedzené možnosti. Z toho dôvodu je tiež prisilné hovoriť o "odovzdaní" tohto postu opozícii. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Postavenie, pôsobnosť a úlohy splnomocnenca vymedzuje tzv. Štatút splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre rómske komunity ( .pdf ). Podľa čl. 2 tohto štatútu má splnomocnenec „ postavenie poradného orgánu vlády Slovenskej republiky ". Ďalej sa v čl. 2 uvádza, že splnomocnenec „ je zodpovedný vláde, a svoju činnosť koordinuje s podpredsedom vlády a ministrom vnútra Slovenskej republiky ".

menovaný .pdf uviedol

https://demagog.sk/vyrok/"Posledný rok vo funkcii bola komunikácia s ministrami bývalej vlády veľmi zlá, niektorí ma ignorovali. Táto práca si pritom vyžaduje politickú podporu,"  Čítajte viac: https:/romovia.sme.sk/c/20131054/peter-pollak-zanechavam-plnu-spajzu.html#ixzz55LfE6rxG


Ten zákon je nevyhnutný, bude ďaleko transparentnejší, rýchlejší a bude dávať šancu práve poctivým podnikateľom, aj slovenským najmä, lebo napr. ten štátny e-bay, elektronické trhovisko, preferuje lokálnych dodávateľov.

Novela zákona č.25/2006 o verejnom obstarávaní, ktorú nedávno predstavil rezort R. Kaliňáka pojednáva o elektronickom trhovisku v rozsahu §92-§96.

Novela


28 rokov sa tu (v Bratislavskom kraji popri D1, pozn.) nepostavil ani kilometer cesty 2. triedy..

Zatiaľ čo cesty I. triedy sú v správe Slovenskej správy ciest , cesty II. a III. triedy spadajú do kompetencie jednotlivých samosprávnych krajov. Bratislavský kraj k 01. 01. 2016 uvádza celkovú dĺžku ciest II. triedy 206,908 km ( .pdf , s. 12). Prehľad údajov o sieti cestných komunikácii SR vydaný Slovenskou správou ciest hovorí, že k 31. 12. 2000 evidoval 209,966 km ( .pdf , s. 6) ciest II. triedy. Tieto informácie potvrdzujú aj údaje Štatistického úradu medzi ktorými môžeme nájsť aj dáta za rok 1999 (209,966 km). Nakoľko nie sú dostupné informácie na obdobie 1989 - 1998, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

ciest spadajú .pdf .pdf údaje Regionálne rozvojom triedy


3 417 933 je katolíkov podľa oficiálnych štatistík ministerstva...

Podľa štatistík Ministerstva kultúry SR z roku 2014 je naozaj 3 417 933 veriacich (pozri štatistiku RKC ( .pdf )), ktorí sa hlásia sa ku Rímskokatolíckej cirkvi. Z tohto pohľadu výrok je naozaj pravdivý, avšak údaj je uvedený bez zohľadnenia katolíkov, ktorí sa hlásia k byzantskému obradu. Martin Poliačik vo svojom stanovisku k vybraným faktickým výrokom uviedol nasledovné: " Pojem katolík bol myslený ako člen Rímskokatolickej cirkvi, keďže v kontexte diskusie sa hovorilo o najväčšej cirkvi na Slovensku ." V oficiálnych štatistikách Š Ú SR sa po poslednom sčítaní obyvateľstva v roku 2011 hlásilo ku Rímskokatolíckej cirkvi 3 347 277 a ku Gréckokatolíckej 206 871 veriacich. Spolu sa tak ku katolicizmu v roku 2011 hlásilo 3 554 148 ľudí.

kultúry .pdf Š Ú


To znamená, každé navýšenie DPH na potraviny počas krátkej histórie našej republiky bolo spojené s pravicovou vládou a z účasti ľudí, ktoré sú v tej-ktorej strane, lebo medzitým zmenili identitu niekoľkokrát, ale sú tam stále.

Podobný výrok z úst premiéra Roberta Fica overoval Demagog.sk už 14. septembra 2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože zvyšovanie DPH na potraviny sa udialo naozaj vždy počas vládnutia pravicových strán (1.Dzurindova vláda - zvyšovanie v roku 1999, 2. Dzurindova vláda 2002 a 2004, vláda I. Radičovej 2010).

Vývoj DPH:

Už zrušený zákon o DPH z roku 1995 hovoril o dvoch sadzbách dane: základnej 23 % a zníženej 6 %. V roku 1997 sa prijala novela (príloha), ktorá zaviedla zníženú sadzbu DPH 6 % aj na potraviny (mlieko, mäso, ryby, vajcia, cukor, prípravky z ovocia a zeleniny, obilniny a pod.). Od júla 1999 platila znížená sadzba dane 10 % na tovary uvedené v prílohe — aj potraviny. Toto zvýšenie z 6% na 10% iniciovala vláda Mikuláša Dzurindu zložená z SDK, SDĽ, SMK a SOP. V roku 2002 bola znížená sadza dane 10 % zvýšená na 14 %, tiež vládou Mikuláša Dzurindu zloženou z SDKÚ, SMK, KDH a ANO.

V apríli 2004, po prelomení prezidentovho veta, poslanci opätovne schválili nový zákon o DPH , ktorý zaviedol rovnú sadzbu DPH na úrovni 19 %, namiesto dovtedy platných 14 % (znížená sadzba dane) a 20 %. Znížená sadzba dane na potraviny teba neplatila. Toto zvýšenie bolo schválené tou istou vládou .

V roku 2004 SMER snažil o zníženie sadzby dane na potraviny na 10 %, no zmena sa nedosiahla.

Znížená 10 % daň na niektoré vybrané druhy (lieky a zdravotnícke pomôcky) tovarov bola zavedená od roku 2007 počas 1. vlády R. Fica. Novela bola prijatá koncom roka 2006. Od roku 2008 bola zavedená znížená sadzba dane z DPH 10 % aj pre knihy. Novela bola prijatá koncom roka 2007.

V marci 2010 1. vláda R. Fica prijala novelu, ktorá znížila sadzbu dane na niektoré potraviny z dvora na 6 %.

6. septembra 2010 bola za vlády I. Radičovej prijatá novela zákona o DPH, ktorá dočasne (pokiaľ neklesne deficit pod 3 % HDP) zaviedla sadzbu DPH na úrovni 20 %, pričom znížená sadzba DPH na lieky, zdravotnícke pomôcky a knihy zostala zachovaná. Zároveň však zrušila sadzbu DPH 6 % na predaj z dvora. Novela bola s účinnosťou od 1. januára 2011. Vláda Ivety Radičovej bola zložená z SDKÚ, SaS, KDH a MOST-HÍD.

Dňa 8. júla 2014 vláda Roberta Fica schválila pozmeňujúci návrh k novele zákona o DPH z dielne Smeru, podľa ktorého sa opatrenie znižujúce sadzbu dane z 20 % na pôvodných 19 % v prípade poklesu schodku verejných financií pod stanovenú hranicu zo zákona vypúšťa. Za návrh novely zákona o DPH hlasovalo 79 poslancov zo 79 prítomných.

Pri všetkých štyroch navýšeniach DPH na potraviny od vzniku republiky boli prítomný Ivan Mikloš (DS a SDKÚ) ako minister financií, Béla Bugár (SMK a MOST-HÍD) a Pavol Hrušovský (KDH).

Demagog.sk
1995
novela
1999
vláda
2002
vládou
schválili
zákon o DPH
schválené
vládou
zníženie
Novela
Novela
prijala
prijatá
Vláda
schválila
hlasovalo
Mikloš
Bugár
Hrušovský


Nebol som to ja, ale váš spoločník, ktorý povedal, že zneužívate charitu, aby ste si kúpili funkciu prezidenta. Dokonca pani Radičová hovorí, že má problém s tým, ako ste (Kiska, pozn.) nadobudli majetok.

I. Brossman, ktorý spoluzakaldal Dobrého anjela, na tv.sme.sk hovorí: “Brutálne porušil dohodu, ktorú sme mali, a tá znela, že nikdy žiadnym spôsobom nebudeme ťahať Dobrého Anjela do politiky”.

V rozhovore sa Igor Brossman vyjadril, že Kiska “v kampani našu spoločnú značku zneužíva”.

Iveta Radičová vo svojom hodnotení mínusov každého kandidáta pre SME pri Andrejovi Kiskovi spomenula okrem chýbajúcich politických skúseností aj spôsob jeho zbohatnutia:

“Kto má najväčšiu šancu stretnúť sa s Ficom v druhom kole?

„Netrúfam si to povedať. Tí kandidáti kopírujú rozdelenie v spoločnosti. Každý má svoje plusy aj mínusy, my sme však nesmierne prísni. … Kiska - neskúsený v politike a spôsob jeho zbohatnutia.”

na tv.sme.sk
rozhovore
SME


Je potrebné dodať, že som tam žil v inej dobe a to je veľký rozdiel. V 80. rokoch, čo je o 30 rokov skôr, to bolo úplne iné. V tom čase v Nemecku nevstupovala Európska únia do života bežných ľudí v takom rozsahu ako dnes. Vtedy neexistovala taká možnosť ako niekomu niečo zakazovať, napríklad mentolové cigarety a podobne.

Nedokážeme posúdiť, či EÚ vo všeobecnosti vstupovala do života bežných ľudí viac alebo menej ako je to dnes. Overujeme preto len druhú časť výroku, pričom nás zaujíma, či existuje právna norma zakazujúca mentolové cigarety, tak ako to uvádza Richard Sulík. Vo februári 2014 Európsky parlament schválil pozmeňovací návrh tabakovej smernice, ktorý úplne zakazuje výrobu mentolových cigariet a prikazuje tabakovým spoločnostiam, aby na zadnej strane cigaretových škatuliek graficky znázornili choroby, ktoré sú spôsobované fajčením. Tento návrh príde do platnosti až v roku 2020 a má za úlohu zredukovať počet ľudí, ktorí fajčia. (Zdroje: TU a TU ) V EÚ podľa štatistík fajčí až 32% z celkovej populácie dospelých. Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TU TU 32%


Vláda avizovala, že bude odklad daňových priznaní z dani z príjmu, k tomu samozrejme urobiť treba legislatívu.

Finančná správa 18. marca 2020 uviedla , že nebude pokutovať daňovníkov, ktorí bez oznámenia nestihnú podať daňové priznanie do konca marca, no urobia tak do konca júna. Úrad k tomu spolu s Ministerstvom financií pripravoval zákonný rámec. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

uviedla


Nevydierajte matkami s deťmi, keď 90 % (migrantov, pozn.) je mladých mužov.

Kaliňák však ďalej v diskusii zdôrazňuje, že mal na mysli balkánsku trasu. Takéto exaktné informácie, podložené relevantnými štatistikami, však nie sú dostupné. Články, v ktorých sa podobne ladené argumenty vyskytujú, sú poväčšine vyhláseniami jednotlivcov (napr. Fico , britský politik Davies) .

Naviac podľa informácii, ktoré uvádza UNICEF vo správe z 1. septembra 2015, počet žien a detí prechádzajúcich cez Macedónsko výrazne stúpol najmä v posledných troch mesiacoch:

"Odhadom približne 3 000 ľudí denne prechádza Macedónskou republikou. Jedna tretina z nich sú ženy a deti - v porovnaní s 10 % v júny 2015. Približne 12 % týchto žien je tehotných. Na základe dát Ministerstva vnútra Macedónskej republiky pochádza približne 80 % zo Sýrie, 5 % z Afganistanu a 5 % z Iraku." Krajinou, do ktorej prichádzajú žiadatelia o azyl balkánskou cestou je Maďarsko. Podľa údajov Eurostat bolo za prvých 6 mesiacov tohto roka 66 785 žiadateľov o azyl, z toho 54 050 bolo mužov všetkých vekových kategórií, čo je vyše 80% a to teda stále nie je 90% mladých mužov, o ktorých hovorí Kaliňák.

prišlo tvorili Fico Davies) správe Eurostat


Odvolávali ma za obdobie, kedy ja som ani nebol ministrom a tak ďalej.

Draxler tvrdí, že personálna politika, za ktorú mal byť odvolaný, nie je jeho zodpovednosťou,ale pripisuje ju svojmu predchodcovi Petrovi Pellegrinimu, počas ktorého ministrovania bolo personálne fungovanie nastavené. Faktom však je, že konkrétne chyby v personálnej politike, ktoré mu opoziční poslanci vyčítali, sa udiali počas Draxlerovho pôsobenia vo funkcii ministra, v jednej z týchto záležitostí minister Draxler odvolal riaditeľku, za ktorej pôsobenie bol kritizovaný. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. „Odvolávate ma za to, že Peter Pellegrini urobil na ministerstve organizačné zmeny, za to, že som neotvoril detský bazén v Iuvente a za to, že riaditeľka Metodicko-pedagogického centra prepustila vedúceho ekonomického oddelenia ,“ povedal Juraj Draxler.

povedal vyčítali TASR Nicholsonovej SME odvolal poverený pôsobenia uspel zástupcu Reorganizáciu aktuálna


Je dokázané, a tu už máme tie čísla, že ruský plyn je jeden z tých drahších plynov, tak isto pre naše firmy patrí, my sme tuším druhý najdrahší plyn máme v Európe a je to ruský plyn.

Hoci slovenské firmy skutočne platia jedny z najvyšších cien za plyn v Európskej únii, nevyplýva z toho, že dôvodom je práve ruský plyn ani že ten patrí medzi najdrahšie. Cena plynu sa na Slovensku, rovnako ako inde v Európe, odvíja od vývoja na burzách bez ohľadu na krajinu pôvodu komodity. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Cena plynu na Slovensku a v celej Európskej únii nie je priamo viazaná na krajinu pôvodu, teda napríklad Rusko, Nórsko či USA. Ako uviedol hovorca Slovenského plynárenského priemyslu (SPP) Ondrej Šebesta pre portál Energie-portal.sk: „Pri obchodovaní so zemným plynom neexistuje delenie podľa zdroja na ruský, nórsky, americký alebo katarský plyn. Cenovo sa každý zdroj prispôsobuje európskym burzám. To platí aj pre ruský plyn, ktorý má veľmi podobnú cenu ako ostatné zdroje.“

Aj keď má SPP s ruským Gazpromom kontrakt platný do roku 2034, nejde o plyn s fixnou cenou, ale o dodávky naviazané na burzové ceny, rovnako ako v prípade iných dodávateľov.

Je však pravda, že slovenské firmy platia jednu z najvyšších cien za plyn v celej Európskej únii. Podľa dát Eurostatu za druhý polrok 2024 bol priemerný tarif pre podniky so spotrebou 10 000–100 000 GJ ročne na Slovensku 0,0720 €/kWh. Vyššie ceny mali len Švédsko a Fínsko.

Zdroj: Energie-portal.sk

Opačná situácia však platí pri domácnostiach. Slovensko sa podľa najnovších dát radí medzi krajiny s najnižšími cenami plynu pre domácnosti - lacnejšie platili len obyvatelia Litvy, Rumunska, Chorvátska a Maďarska. Tento rozdiel je však spôsobený zastropovaním cien a vládnymi zásahmi, ktoré udržiavajú tarify pre domácnosti nižšie.

Zdroj: Energie-portal.sk

Napriek politickému tlaku na zníženie energetickej závislosti od Ruska sa dovoz ruského skvapalneného zemného plynu (LNG) do EÚ v roku 2025 dokonca zvýšil . Podľa údajov analytickej spoločnosti Kpler pre portál Politico, EÚ v prvej polovici januára 2025 doviezla rekordných 837 300 ton ruského LNG, čo je viac ako v rovnakom období predchádzajúceho roka. Veľká časť týchto objemov prichádza na základe dlhodobých kontraktov, ktoré si členské štáty dohodli ešte pred energetickou krízou.

uviedol nejde platia Energie-portal.sk najnižšími zastropovaním Energie-portal.sk zvýšil


My máme 67 poslancov a 76 je potrebných.

Víťaz parlamentných volieb SMER-SD získal 83 kresiel a zvyšné strany v parlamente, ktoré pravdepodobne vstúpia do opozície majú spolu 67 poslancov. Béla Bugár používva správne čísla.

získal


V Čechách a v iných krajinách zvolili podstatne jednoduchší systém. Išli na to bez nejakých kategorizácií, že či vám klesli o 20 % tržby, o 30 %, o 60 %, či máte nárok, nemáte nárok, jednoducho išli, nedelili na malých, stredných, veľkých, ale urobili veľkú injekciu ekonomiky. Tí ľudia už dávno majú v Čechách peniaze na účtoch, živnostníci majú dávno bez toho pomaly, aby museli žiadať.

Česko sa pri pomoci ekonomike zasiahnutej koronavírusom rozhodlo pre iné schémy pomoci ako Slovensko. Žiadosti o pomoc administruje rýchlejšie. Nie je však pravdou, že podnikatelia o ňu nemusia žiadať ani že štát nesleduje nárok (súvisiaci s pandémiou). Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako nepravdivé. Česko Česká vláda pomáha podnikateľom rôznymi spôsobmi . Jedným z nich sú priame platby pre živnostníkov, tzv. kompenzačný bonus. Je vo výške 25-tisíc korún a nárok naň má ktokoľvek, koho podnikanie bolo zasiahnuté pandémiou koronavírusu - bez ohľadu na výšku ušlých tržieb. Živnostník však o pomoc musí požiadať, splnenie toho mála podmienok dokladuje čestným vyhlásením. K 4. aprílu požiadalo o túto pomoc 476 924 živnostníkov, 444 603 žiadostí úrady obratom overili a vybavili. Česká finančná správa takto vyplatila 10,7 miliárd korún. Štátu túto formu pomoci predĺžil aj na máj. Úrady v Česku využívajú aj tzv. kurzarbeit - teda príspevky na mzdy zamestnancom vo firmách. V závislosti od druhu prekážky im prispejú od 60 do 80 percent z priemerného zárobku zamestnanca. Slovensko Pre porovnanie: Slovensko preplatí 80 percent platu zamestnanca firmám, ktorých prevádzky sú povinne uzavreté kvôli opatreniam na zamedzenie šírenia nákazy. Úrady tiež poskytnú zamestnancom a živnostníkom príspevky podľa výšky prepadu ich tržieb resp. tržieb firmy. Pri poklese tržieb o 20 percent bude príspevok vo výške 180 eur, pri poklese o 40 percent to bude 300 eur, pri poklese 60 percent 420 eur, pri poklese o 80 percent 540 eur. K 30. aprílu úrady spracovali 34- z 56-tisíc žiadostí o pomoc a vyplatili 11,6 milióna eur. Pre neadresnú pomoc firmám sa rozhodla napr. Veľká Británia. Zamestnancom preplatí 80 percent miezd, ak ich firma neprepustí. Americká vláda plánovala poslať šek s peniazmi priamo občanom.

spôsobmi dokladuje požiadalo predĺžil kurzarbeit preplatí poskytnú spracovali rozhodla


Oni (poslanec Beblavý a poslankyňa Žitňanská - pozn.) a vždy hovorili, že chcú zostať v rámci strany a chcú oslovovať istú voličskú skupinu a na to si urobili nejakú neformálnu pôdu, na ktorej to robia. Nie nie je to platforma, nie je to ani stranícka frakcia. Nemá to žiaden formálny status.

Lucia Žitňanská na svojom blogu 21. februára 2013 uverejila text svojho príhovoru z predstavenia Tvoríme Slovensko, v ktorom sa k založeniu novej strany vyjadruje:

blogu
denník SME
Aktualne.sk
stránke


...a to je o rozvojovej pomoci Slovenska, ktorá je jedna z najslabších v rámci európskej 28...

Európska komisia eviduje údaje o výške rozvojovej pomoci krajín EÚ. Rozvojová pomoc smeruje do približne 150 krajín sveta, v období rokov 2014 - 2020 má 75 % prostriedkov z tejto pomoci smerovať do najchudobnejších krajín sveta. Podľa posledných známych údajov z roku 2013 vynaložili štáty EÚ na rozvojovú pomoc spolu 56,5 miliardy eur. Slovenské príspevky boli z hľadiska pomeru k HDP v roku 2013 štvrté najnižšie z krajín európskej 28-ičky. Z dlhodobého hľadiska sa Slovensko v podiely HDP poskytovaného na humanitárne účely taktiež umiestňuje medzi posledné krajiny EÚ. Z hľadiska dlhodobého vývoja i nízkemu pomeru rozvojovej pomoci k výške HDP hodnotíme výrok J. Figeľa ako pravdivý. Príspevky Slovenska v rokoch 2004 - 2013 možno vidieť v tabuľke, kde uvádzame absolútnu výšku našej pomoci, relatívny pomer k výške HDP, porovnanie s priemerom krajín EÚ aj poradie výšky pomoci oproti ostatným krajinám.

56,5 miliardy eur.
Európska komisia


Čo sa týka napr. zlyhaní ministra Šutaj Eštoka. Stará pesnička, všetci ju poznáme. Rozprášil NAKA, (...), rozprášil políciu, máte rekordnú odchodovosť. Priznal a popieral chybu aj pri atentáte na premiéra.

Minister vnútra Matúš Šťukaj Eštok už v januári 2024 avizoval, že Národná kriminálna agentúra vo svojej súčasnej podobe skončí. To sa potvrdilo v septembri 2024, keď jej zánik oznámil priamy podriadený ministrovi, policajný prezident Ľubomír Solák. Počty odchodov policajtov v roku 2024 zatiaľ nie sú najvyšie, ale ide o jeden z rekordných rokov, nakoľko do konca septembra odišlo 1 165 policajtov. Rokom s najvyšším počtom odchodov zostáva rok 2010, kedy odišlo 1 738 príslušníkov Policajného zboru. Minister vnútra si vo svojich vyjadreniach skutočne protirečil, keď v jednej relácii najprv odmietal pochybenie ochranky a následne avizoval prešetrovanie jej postupu. V októbri 2024 oznámil, že kvôli atentátu odvolali dvoch riaditeľov na Úrade pre ochranu ústavných činiteľov. Správa Úradu o atentáte, z ktorej minister citoval na Výbore NR SR pre bezpečnosť a obranu, spomína zlyhanie člena ochranky.

„Rozprášenie“ NAKA

Národná kriminálna agentúra (NAKA) vznikla v roku 2012 za druhej vlády Roberta Fica. Jej úlohou bolo vyšetrovanie a prevencia korupcie a finančnej kriminality. Bojovala aj proti organizovanému zločinu a trestným činom extrémizmu a terorizmu.

NAKA zanikla k 1.septembru 2024 a jej agendu rozdelili medzi tri nové útvary: Úrad boja proti organizovanej kriminalite (ÚBOK), Národná protidrogová jednotka a Protiteroristická centrála.

Zmeny boli súčasťou širšej reorganizácie Policajného zboru (PZ). Zánik NAKA oficiálne oznámil policajný prezident Ľubomír Solák na konci augusta. Policajný prezident je priamym podriadeným ministrovi vnútra, ktorý ho do funkcie vymenúva po verejnom vypočutí výborom Národnej rady SR pre obranu a bezpečnosť. Toto vypočutie má po novele zákona z roku 2021 len konzultačný charakter.

Šutaj Eštok vymenoval Soláka za prezidenta PZ v decembri 2023 po tom, čo ho do pozície navrhol. Minister Šutaj Eštok zároveň hovoril o konci NAKA už v januári 2024. Argumentoval , že má zbytočne veľa špecializovaných útvarov a riadiacich pracovníkov a jej zrušením sa docieli efektívnejšie riadenie. Preto je korektné tvrdiť, že zrušenie NAKA bolo aj jeho zámerom.

Podľa Nadácie Zastavme korupciu argument ministra nesedí , pretože reorganizáciou nebolo dosiahnuté efektívnejšie riadenie. Celkový počet zamestnancov na novovzniknutých útvaroch klesol, počet riadiacich funkcionárov na počet policajtov je vyšší.

Počet riadiacich funkcionárov klesol po zmene zo 67 na 58. Počet zamestnancov z 654 vedených na NAKA na 406 tabuľkových miest na všetkých troch novovzniknutých útvaroch (ÚBOK, NPJ, PTC). Na NAKA bol v priemere jeden riadiaci pracovník na takmer desať policajtov (9,76). Na novovzniknutých útvaroch ÚBOK, PTC a NPJ na jedného šéfa pripadá sedem policajtov.

Nadácia Zastavme korupciu taktiež získala vyjadrenie Odborového zväzu polície (OZP), z ktorého vyplýva, že vedenie polície personálne zmeny s odbormi neprerokovalo dostatočne včas ( .pdf ). Najvyšší súd v minulosti označil takýto postup za nezákonný. Vedenie polície má zo zákona povinnosť s odbormi vopred prerokovať návrh na prevedenie alebo preloženie policajta z dôvodu organizačných zmien, zo zdravotných dôvodov, alebo z dôvodu zákazu činnosti.

Predseda OZP Pavol Paračka označil reorganizáciu za zákonnú. Dopredu s odbormi neboli prerokované len prevedenia niektorých jednotlivcov ( .pdf , s. 2).

Rekordné odchody

Situácia s odchodmi veľkého množstva policajtov do civilu je dlhé roky znepokojujúca. Každý rok odchádza do civilu viac policajtov ako do neho prichádza. Podľa koncepcie zlepšenia podmienok odmeňovania v bezpečnostných zložkách, ktorú pripravili rezorty vnútra, obrany a spravodlivosti, chýba v polícii takmer 3-tisíc ľudí.

Podľa najnovších informácií z konca septembra odišlo z PZ 1 165 policajtov. Predseda odborového zväzu polície Pavol Paračka odhaduje , že do konca roka odíde 1 800 až 2 000 policajtov. Juraj Šeliga (Demokrati) povedal, že podľa jeho neoficiálnych informácií by mohlo do konca roka odísť až 2 400 príslušníkov a príslušníčok PZ.

Podľa oficiálnych čísel zatiaľ tento rok nie je najpočetnejší, čo sa týka odchodov z PZ, patrí však medzi tie rekordné. V dátach, ktoré poskytlo ministerstvo vnútra sa uvádza, že v roku 2021 odišlo 1 385 policajtov, rok predtým to bolo dokonca 1 473. Následne v roku 2022 odišlo 928 policajtov a v roku 2023 1 288 policajtov.

Najviac odchodov do civilu zaznamenal PZ v roku 2010, keď za rok opustilo rady policajtov až 1 738 príslušníkov.

Ďalším problémom sú aj nedostatočné podmienky pre výkon práce, na ktoré sa policajti sťažujú. V septembri 2024 doručili policajti ministrovi vnútra petíciu s viac ako 800 podpismi, v ktorej sa sťažujú na množstvo problémov vrátane nedostatku vybavenia ako rukavice či teleskopy či už spomenutého veľkého množstva odchodov do civilu.

Síce sa v absolútnych číslach zatiaľ nejedná o rok s najväčším počtom odchodov z PZ, už teraz však ide o jeden z rekordných rokov.

Atentát a ochranka

Po atentáte na premiéra Roberta Fica v máji 2024 sa Šutaj Eštok k celej veci vyjadril v mimoriadnej relácii TA3. V nej v priebehu krátkeho času poprel, že by ochranka premiéra pochybila a postavil sa za jej konanie. Avšak, vzápätí uviedol, že jej postup bude vyšetrený.

„Odmietam, aby sa prenášala zodpovednosť za to, čo sa stalo (pozn. atentát) na ochranku premiéra,“ (od 23:20).

„Postup ochranky bude preverený, ak bude treba vyvodiť voči nim, tá zodpovednosť bude vyvodená,“ (od 23:54). Vzápätí sa postavil za šéfa ochranky ÚOÚĆ s tým, že má dlhoročné skúsenosti s riadením bezpečnostných zložiek.

K osobe šéfa Úradu na ochranu ústavných činiteľov (ÚOÚČ) Pavla Krejčího sa ešte následne vyjadril „ja trvám na tom, že sa s ním ani len nepohne,“ (od 25:40).

Ešte v máji RTVS informovala , že niektorých ochrankárov ÚOÚČ tesne po atentáte postavili mimo služby.

V októbri 2024 minister vnútra povedal , že kvôli atentátu odvolali dvoch riaditeľov na ÚOÚČ v rámci vyvodenia zodpovednosti. Doplnil, že počas leta odvolal aj krajského zástupcu polície v Trenčíne a okresného riaditeľa Policajného zboru (PZ) v Handlovej.

Túto informáciu vyvrátil Denník N s tým, že okresné riaditeľstvo v Handlovej neexistuje, nachádza sa v Prievidzi. Okresný riaditeľ PZ v Prievidzi skutočne skončil, ale na vlastnú žiadosť. Ani zástupcu krajského riaditeľa v Trenčíne neodvolal minister vnútra, ale skončil na vlastnú žiadosť a presunul sa do Bánoviec nad Bebravou, kde sa stal okresným riaditeľom polície.

V správe ÚOÚČ o atentáte sa uvádza , že ochranka premiéra skutočne pochybila, keď jeho hlavný ochrankár bezprostredne po výstrele nezareagoval správne. Zo správy citoval aj minister vnútra na výbore pre obranu a bezpečnosť na konci októbra: „Súčinnosť osobného ochrancu predsedu vlády tresne pred a po útoku je možné hodnotiť ako nedostatočnú.“

Záver

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Rozpustenie NAKA oficiálne oznámil prezident PZ Ľubomír Solák, ktorého však vymenoval minister vnútra Šutaj Eštok. Naviac, ten hovoril o podobnom zámere už v januári 2024. Pri rozpustení FSJ nie je dostatok verejne dostupných informácií, aby sme Krúpovu interpretáciu o jej rozpustení a znovuzaložení mohli vierohodne potvrdiť. Časť výroku o rekordných odchodoch policajtov z PZ je pravdvá, pretože ku koncu septembra 2024 odišlo 1 165 policajtov a za celý rekordný rok 2010 odišlo 1 738 príslušníkov PZ. Krúpove tvrdenie o protirečení si Šutaja Eštoka vo veci pochybenia ochranky Roberta Fica pri atentáte je pravdivé. Minister vnútra v relácii tesne po atentáte najprv popieral vinu ochranky a zároveň oznámil vyšetrovanie jej postupu a prípadné potrestanie pochybení. V októbri 2024 povedal, že počas leta odvolal niektorých policajtov kvôli pochybeniam a správa ÚOÚČ tiež konštatuje pochybenia Ficovho osobného ochrankára.

Národná zanikla reorganizácie oznámil vymenúva konzultačný vymenoval hovoril Argumentoval nesedí získala .pdf .pdf koncepcie chýba odišlo odhaduje odišlo opustilo doručili atentáte relácii postavil informovala povedal vyvrátil uvádza citoval


Dnes 13 tisíc rodín nemá škôlku. 40 tisíc má škôlku pre svoje deti zadarmo

Správa ministerstva školstva uvádza, že v školskom roku 2017/2018 bol celkový počet zapísaných detí v materských školách vyše 160-tisíc. K 15. septembru 2017 bolo evidovaných 12 324 nevybavených žiadostí o prijatie dieťaťa do materskej školy, čo sa približuje k číslu, ktoré uviedol Matovič. Príspevok za návštevu materskej školy sa podľa zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní neuhrádza za dieťa, ktoré má jeden rok pred plnením povinnej školskej dochádzky, ktoré žije v rodine v hmotnej núdzi, alebo ktoré do zariadenia umiestnil súd. MŠVVŠ SR uvádza, že v roku 2018 materské školy navštevuje 54 023 detí, ktoré majú 1 rok pred plnením povinnej školskej dochádzky a 1 988 detí z rodín v hmotnej núdzi ( .zip ). Keďže uvedené čísla sú vyššie ako 40-tisíc, ktoré spomína Matovič, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Vo svojej správe z 9. februára 2018 Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu uvádza, že v školskom roku 2017/2018 je na Slovensku v prevádzke celkovo 2 984 materských škôl. Z toho je 2 742 štátnych, 156 súkromných a 86 cirkevných. Na čiastočnú úhradu výdavkov za pobyt dieťaťa v materskej škole zriadenej obcou alebo mestom sa uhrádza mesačný príspevok. Podľa § 28 zákona č. 245/2008 Z. z. sa príspevok neplatí za dieťa, " a) ktoré má jeden rok pred plnením povinnej školskej dochádzky, b) ak zákonný zástupca dieťaťa predloží riaditeľovi materskej školy doklad o tom, že je poberateľom dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke v hmotnej núdzi,32) c) ktoré je umiestnené v zariadení na základe rozhodnutia súdu. " Detí z rodín v hmotnej núdzi majú za škôlku zadarmo od januára 2018, kedy do platnosti vstúpila novela zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Ministerstvo školstva poskytuje v roku 2018 zriaďovateľom materských škôl príspevok na deti, ktoré majú jeden rok pred plnením povinnej školskej dochádzky alebo žijú v rodinách v hmotnej núdzi vo výške 15% sumy životného minima. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa
245/2008
.zip
správe
§ 28
januára
príspevok


Naše ozbrojené sily už dlhodobo trpia podstavom. To je už v podstate chronický stav. Ja si spomínam, keď sa v roku 2002 tvoril tzv. model 2010, tak ten rátal s tým, že naplnenosť ozbrojených síl bude okolo 20 000 mužov tak, aby boli všetky tie spôsobilosti, ktoré sa plánovali, ktoré doteraz v podstate by mali byť operačnou nejakou zárukou, alebo operáciou schopnosti Ozbrojených síl Slovenskej republiky, tak doteraz sa to nepodarilo naplniť. Sme niekde na 75 %.

Vláda Mikuláša Dzurindu schválila v roku 2001 dokument, podľa ktorého sa ozbrojené sily mali zredukovať z približne 40-tisíc vojakov na počet 20-tisíc. Odvtedy sa však tieto počty znížili ešte výraznejšie a armáda má dlhodobý problém dosiahnuť plnú obsadenosť. V rozmedzí rokov 2020-2022 sa udávaný počet vojakov pohyboval od 12 600 do 14 100 vojakov. Tieto počty výraznejšie zaostávali za tými plánovanými, keď v roku 2024 obsadenosť predstavovala približne 77. Presný počet vojakov v súčasnosti z verejných zdrojov nie je známy, napriek tomu podľa informácií a trendov z posledných rokov hodnotíme výrok Juraja Krúpu ako pravdivý.

Vláda Mikuláša Dzurindu v októbri 2001 schválila dokument Ozbrojené sily SR - model 2010. Išlo o základný strategický materiál, ktorý podrobnejšie rozpracovával našu vojenskú stratégiu Slovenské ozbrojené sily sa mali podľa dokumentu zredukovať zo 42 600 vojakov a civilných zamestnancov na počet 24 500. Z toho počtu tvorili profesionálny vojaci 20-tisíc. ( .rtf , s 4-8.). Dokument taktiež počítal s profesionalizáciou armády a s ňou spojeným ukončením základnej vojenskej služby v roku 2006. Výdavky na obranu mali vzrásť z 1,89 % HDP na 2 %.

Ďalší dokument s názvom Komplexné hodnotenie obrany SR za rok 2020 konštatuje, že personálna naplnenosť profesionálnych vojakov v OS SR na začiatku roka 2020 bola na úrovni 77,1 % z tabuľkových počtov (16 425 vojakov), čo predstavovalo skutočný stav 12 660 profesionálnych vojakov. Na konci roka 2020 bol skutočný stav 13 140 profesionálnych vojakov, čo predstavovalo zvýšenie reálnej naplnenosti na 78,4 % ( pdf . s. 13).

Dlhodobý plán rozvoja rezortu obrany s výhľadom do roku 2035, ktorý schválil parlament, hovorí, že ambíciou ministerstva je, aby sme do konca roku 2024 mali až 16-tisíc, o dva roky neskôr 18-tisíc a do roku 2035 až 22-tisíc vojakov. Pre rok 2022 bol počet profesionálnych príslušníkov slovenskej armády stanovený na 14 100 osôb ( s. 15 ).

Neskôr, v júli 2022, minister Naď vyhlásil, že do roku 2024 by sa mal počet príslušníkov Ozbrojených síl SR zvýšiť na 17-tisíc. K vtedajším 14 100 vojakom tak malo do roku 2024 pribudnúť celkovo ďalších 3-tisíc, pričom len v roku 2022 sa mal ich počet zvýšiť o 880.

Dňa 15. mája 2024 schválila vláda plán, podľa ktorého by celkovo malo byť k 31. decembru 2024 v Ozbrojených silách SR 20 982 vojakov ( .pdf , s 1). Dokument však neuvádza reálne počty vojakov, iba tie plánované. So žiadosťou na vyjadrenie sme sa preto obrátili na ministerstvo obrany, na ich odpoveď čakáme.

schválila
.rtf
počítal
pdf
Dlhodobý plán rozvoja rezortu obrany
schválil
s. 15
zvýšiť
pribudnúť
schválila
.pdf


To je to presne (posilnenie návratovej politiky, pozn.), čo Španielsko urobilo. Naozaj si zobralo príklad po svojich prvých negatívnych rozhodnutiach, kedy udelilo legálne povolenie tuším 1,5 milióna nelegálnym migrantom a začali s tým mať v Španielsku seriózne problémy...začali vznikať určité komunity, do ktorých sa policajné hliadky báli ísť.

O návratovej politike Španielska hovoril v júni aj predseda vlády R. Fico, Demagog.SK tento výrok takisto overoval. Španieli skutočne prehodnotili svoje rozhodnutia o prijímaní veľkého počtu imigrantov a legalizovaní ich pobytu a začali sprísňovať azylovú politiku. Až do príchodu svetovej hospodárskej krízy však boli imigranti v Španielsku vnímaný skôr pozitívne ako prínos a aj preto boli uskutočnené programy na legalizáciu ich pobytu, počas ktorých dostalo legálne povolenie 1,1 milióna imigrantov. Podľa dostupných údajov imigrácia nemusela mať výrazný vplyv na nárast kriminality. Vzhľadom na nepresnosť v číselnom údaji a rozpory v hodnotení vplyvu migrácie na kriminalitu výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

júni Rajoy 2013 pdf pdf .pdf Niekoľko štúdií venujúcich štúdie 2011 informácie


..vláda jednoznačne dosahuje (...) najväčší rast platov...

Priemerná mesačná mzda bola v roku 2016 na úrovni 912 eur. Podľa Štatistického úradu SR bola priemerná mzda na Slovensku v prvom štvrťroku 2017 897 eur, v druhom štvrťroku 944 eur. Je pravdou, že priemerná mzda má rastúci trend, avšak miera rastu v súčasnosti neprekoná rýchlosť rastu platov z obdobia napríklad prvej Ficovej vlády (v roku 2008 8,1 %, v roku 2013 3,3 %). Kaliňákov výrok je nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR