Prezidentská kampaň, tak ako je upravená v zákone, je až vtedy, keď sa vyhlásia voľby.

Prezidentská kampaň resp. volebná kampaň začína skutočne podľa predloženej novely, po vyhlásení voľby. Podľa novely zákona o volebnej kampani a o zmene a doplnení zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach je definovaná kampaň § 2: "(1) Volebná kampaň na účely tohto zákona je akákoľvek činnosť politickej strany, politického hnutia,2) koalície politických strán a politických hnutí a kandidátov smerujúca k propagácii ich činnosti, cieľov a programu za účelom získania funkcie volenej podľa osobitného predpisu.1) Rozumie sa tým činnosť v prospech aj v neprospech subjektov podľa prvej vety. (2) Volebná kampaň začína dňom uverejnenia rozhodnutia o vyhlásení volieb v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „vyhlásenie volieb“) a končí 48 hodín predo dňom konania volieb." Ide o volebnú kampaň a teda aj o prezidentskú kampaň, ktorá sa skutočne začína dňom uverejnenia rozhodnutia o vyhlásení volieb. V súčasnosti platný zákon hovorí o začiatku prezidentskej kampani 15 dní pred začiatkom volieb. Zákon 46/1999 Z.z. o spôsobe voľby prezidenta Slovenskej republiky definuje kampaň a jej začiatok nasledovne: " Kampaň pred voľbou (ďalej len "kampaň") sa začína 15 dní a končí sa 48 hodín pred začiatkom voľby . Kampaňou sa rozumie činnosť kandidátov, politických strán a hnutí, prípadne ďalších subjektov v prospech voľby kandidáta vrátane inzercie alebo reklamy prostredníctvom rozhlasového a televízneho vysielania podľa odsekov 4 a 5, hromadných informačných prostriedkov, veľkoplošných nosičov, plagátov a iných nosičov informácií." Dátum zverejnenia analýzy: 09.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

novely
46/1999 Z.z.


No neprekvapilo ma to mňa samého, ja keď som počúval tie hlasy z regiónov, tak som povedal, že akonáhle to povedia ešte verejnejšie, takže sa budem uchádzať o predsedu SDKÚ DS.

Výrok Pavla Freša hodnotíme ako pravdivý. Kandidatúru na post predsedu SDKÚ-DS prijal na základe podpory miestnych zväzov, ktorú vopred deklaroval ako podmienku. SITA (Pravda.sk): Bratislavský župan a poslanec NR SR Pavol Frešo zváži kandidatúru na predsedu strany, ak bude mať podporu z regiónov. "Pokiaľ bude tá podpora z regiónov jasná, tak by som to zvážil," povedal Frešo pre TA3.

SITA TASR SITA


Navrhovali sme (opozícia, pozn.), aby sa napríklad rozšírila monopolná daň aj o SkyToll, teda diaľničné mýto. Veď to je monopol. A kto je za ním? No jedna finančná skupina a jeden oligarcha z Ružomberku.

Daniel Lipšic sa pokúšal o zavedenie monopolnej dane pre spoločnosť SkyToll dvakrát- v rokoch 2014 a 2015, avšak ani raz neuspel, pretože parlament neposunul jeho návrhy do druhého čítania ani v jednom prípade. Za spoločnosťou SkyToll čiastočne stojí aj podnikateľ Fiľo, ktorý vlastní aj ružomberské papierne. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Denník Hospodárske noviny informoval , že 2. apríla 2014 " opozičný poslanec NR SR Daniel Lišpic (nezaradený) dnes neuspel v parlamente so svojím návrhom na zavedenie monopolnej dane pre prevádzkovateľa mýtneho systému a návratom k rovnej dani. Plénum Národnej rady (NR) SR neposunulo do druhého čítania jeho návrh novely zákona o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach ". Za návrh hlasovalo 46 členov opozície (všetci prítomní z KDH, OĽaNO a MOST-HÍD, z SDKÚ-DS len jeden hlasoval za, z nezaradených 11/19) Keďže má SkyToll ako jediný vyberateľ cestného mýta na Slovensku monopol, " Lipšic (...) navrhol zavedenie osobitného odvodu pre správcu elektronického mýta. Mal byť vo výške 0,976 % mesačne, čo by ročne predstavovalo necelých 12 %. " Denník ďalej píše, že Lipšic " zároveň chcel novelou rozdeliť doterajší osobitný odvod pre regulované spoločnosti. Vyššiu daň by platili tzv. prirodzené monopoly, ku ktorým zaraďuje zdravotné poisťovne, distribúciu a prepravu plynu a elektriny či práve správu mýtneho systému. Ostatné regulované subjekty by platili rovnaký osobitný odvod ako doteraz ." Informovali o tom aj TASR , alebo denník Pravda . Lipšic sa o zavedenie monopolnej dane pre SkyToll pokúšal aj druhýkrát, vo februári 2015 roku. Portál oPeniazoch.sk napísal, že " opoziční poslanci NR SR Daniel Lipšic (nezaradený) a Igor Matovič (OĽaNO) dnes v parlamente neuspeli s návrhom na zavedenie monopolnej dane pre spoločnosti SkyToll a Paywell a návratom k rovnej dani. Plénum Národnej rady (NR) SR dnes neposunulo do druhého čítania návrh novely zákona o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach. " Za prerokovanie v druhom čítaní hlasovalo 33 opozičných poslancov (4/16 z KDH, 12/13 z OĽaNO, 7/13 z MOST-HÍD, 10/25 z nezaradených), 95 sa zdržalo hlasovania. O vlastníctve SkyToll je známe, že od roku 2015 je 100 %-ným vlastníkom podnikateľ Peter Syrovátko, ktorému 10 % podiel vo firme Ibertax odpredala J&T. Ibertax je väčšinovým akcionárom prevádzkovateľa systému SkyToll. Syrovátko vstúpil do SkyToll-u v 2012, kedy odkúpil 90 % firmy Ibertax. Pri vstupe Syrovátka do SkyToll priniesol Trend analýzu možných osobných prepojení firmy Ibertax a vlády:" Vlastnícka štruktúra (Ibertax, pozn.) nikdy nebola zverejnená, avšak na rokovania o zmenách v mýtnom systéme na ministerstvo dopravy chodil okrem zástupcov J&T aj podnikateľ Milan Fiľo, ktorý je napríklad minoritným vlastníkom ružomberskej celulózky SCP. Mal mať kvôli sprivatizovanému SCP blízko k HZDS, neskôr ku KDH, ale jeho meno sa v médiách skloňuje v posledných rokoch v súvislosti s financovaním strany Smer-SD " Ak teda pod oligarchom z Ružomberka myslel Lipšic Martina Fiľa, je aj druhá časť výroku pravdivá.

informoval
Za
TASR
denník Pravda
oPeniazoch.sk
hlasovalo
odpredala
Trend


Máme najvyššiu produktivitu práce vo V4.

Podľa štatistických údajov OECD z roku 2012 je poradie krajín V4 v prepočte produktivity práce na odpracovanú hodinu v bežných cenáchnásledovné:


Pokiaľ z našeho dlhu 48 % ako sme vám odovzdali krajinu, smerujete podľa NBS k 62% percentnému dlhu alebo podľa IFP pán minister Heger oznámil 61 % HDP, tzn. idete nás o 13 alebo 14 % zadlžiť viac, ako sme vám krajinu dali

V roku 2019 bol verejný dlh Slovenska na úrovni 48% HDP. Podľa Ministerstva financií sa verejný dlh ku koncu roku 2020 vyšplhá na 61,2%, podľa predikcie NBS až nad hranicu 62% HDP. V porovnaní s rokom 2019 ide teda o 13,2 resp. 14-percentný nárast. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa ministerstva aj NBS-ky je dôvodom najmä koronakríza a s ňou súvisiace opatrenia. Rezort financií však upozorňuje aj na vplyv zmien v dôchodkovom systéme, ktoré prijala predošlá koalícia, ktorej súčasťou bol aj Peter Pellegrini. Jeho tvrdenie hodnotíme ako pravdivé.

bol vyšplhá predikcie


Robili sa vždy prieskumy toho, čo najviac priťahuje zahraničných investorov na Slovensko. Na prvom mieste absolútne nízka a dobrá pracovná sila a až na treťom mieste bola rovná daň. Takže rovná daň nebola až taká dôležitá pre volanie investorov, ako to bola lacná pracovná sila na Slovensku.

Robert Fico používa slovo "vždy". Dokážeme overit len posledný rok a pohlad investorov na to, co ich najviac pritahuje. Výrok hodnotíme ako neoveritelný, kedže nevieme ci sa v minulosti preferencie investorov nelíšili. SITA (SME) v clánku 'Prieskum: Zahranicní investori neupadli do krízy' píše „Lokalita Slovenska sa podla investorov vyznacuje najmä clenstvom v EÚ, ochotnými a produktívnymi pracovnými silami pracujúcimi za relatívne mierne náklady, ako aj dostupnostou a kvalitou lokálnych dodávatelov. Systém rovnej dane považujú zahranicné podniky už iba za mierne pozitívny faktor lokality.„ Organizátormi prieskumu boli Britská obchodná komora, Francúzsko-slovenská obchodná komora, Holandská obchodná komora v Slovenskej republike, Rakúske velvyslanectvo-Obchodný radca, Slovensko-nemecká obchodná a priemyselná komora, Švédska obchodná komora v Slovenskej republike, Slovensko-rakúska obchodná komora a Taliansko-slovenská obchodná komora. Celý prieskum je dostupný vo formáte pdf. na stránke Euractiv.sk . Danové zataženie je hodnotené na 7. mieste spomedzi pozitívnych lokálnych faktorov, pred ním sú clenstvo v EÚ, produktivita pracovníkov, ochota pracovníkov podávat výkony, kvalifikácia pracovníkov, pracovné náklady, kvalita a disponibilita miestnych dodávatelov, v menovanom poradí. Ako najpozitívnejší lokálny faktor je podla investorov clenstvo Slovenska v EÚ, a až za ním všetko to co spadá pod kategóriu 'dobrá a kvalitná pracovná sila'.

SITA

Euractiv.sk


...ten príplatok za prácu v nedeľu máme aj my v programe.

Vo volebnom programe strany SaS z roku 2016 je zahrnutý aj príplatok za prácu v nedeľu ( .pdf , str. 11). SaS vo volebnom programe navrhuje: „Zjednotíme mzdové zvýhodnenie (príplatok) za prácu v nedeľu a počas sviatkov na úroveň 25%.“ Dodatok hovorí o tom, že mzdové zvýhodnenie za prácu existuje počas sviatkov. Momentálne je to na úrovni 50%, čo by strana SaS znížila na úroveň 25%. V súčasnosti neexistuje mzdové zvýhodnenie za prácu v nedeľu. Výrok Richarda Sulíka je pravdivý.

volebnom programe
.pdf


Pokiaľ neboli naplnené podmienky na to, aby bolo možné niekoho vziať do väzby, tak pokiaľ by bol napriek tomu vzatý do väzby, tak zase štát musí hradiť takéto niečo ako nezákonné rozhodnutie alebo nesprávny úradný postup štátu.

Ak bola osoba vzatá do väzby a neboli naplnené všetky podmienky na to, aby ju bolo možné vziať do väzby, ide o nezákonné konanie , ktoré musí štát hradiť podľa zákona č. 514/2003 Z. z.

nezákonné konanie
č. 514/2003 Z. z.


Jedno nedorozumenie, ktoré vzniklo minulý týždeň, že som nazval sestričky, ktoré doniesli petíciu, výletníčkami, to nie je pravda, tam jednoducho došlo k hrubému skresleniu, až by som povedal zámernému, zo strany jedného denníka a potom ostatné médiá to prevzali. Určite som sestričky takto nenazval.

Sulík ironicky použil vetu "výletníci s transparentmi", no išlo o ironickú odpoveď na otázku redaktora. Nemožno tento výrok hodnotiť na základe ironického vyhlásenia. Vzhľadom na nejednoznačnosť situácie a chýbajúci jasný dôkaz o výroku Sulíka v spojitosti so sestričkami, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Celý tento incident zachytáva video (v čase 3:00, pozn.), ktoré spravil denník SME. R. Sulík sa počas prevzatia petície z rúk Marie Lévyovej, prezidentky Slovenskej komory sestier a lekárskych asistentiek vyjadril, že autobus na ktorom, prišli blokuje vjazd do garáže NR SR. Načo prezidentka okamžite reagovala: "My tu nie sme autobusmi." Zastali sa jej aj niektorí novinári, ktorí tvrdili, že tým autobusom mali prísť "výletníci, turisti." Načo R. Sulík ironicky dodal: "Áno, vystúpili výletníci, mali v rukách transparenty." Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

zachytáva video


Ale viem, že trebárs SMK je pečené varené v maďarských televíziách. Na maďarské televízie sa to (moratórium, pozn.) vzťahovať nebude.

Je pravda, že maďarské televízie, ktoré v minulosti viackrát poskytli vysielací priestor predstaviteľom Strany maďarskej komunity (SMK), nie sú povinné rešpektovať žiadne zákony prijaté NR SR, vrátane volebného moratória, pretože pôsobnosť týchto pravidiel sa viaže len na územie SR. Jedným zo zmien zakotvených v nových kódexoch je aj rozšírenie volebného moratória pre parlamentné voľby. Ako však spomína aj Gábor Gál, "počas moratória sa napríklad môžu politici voličom prihovoriť cez zahraničné televízne stanice a zákon sa tak dá ľahko obísť.“

moratória spomína zverejnených Bárdosa diskutoval samosprávy


Pani predsedníčka vlády, keď sa robí, keď sa robí, ak dovolíte malé vysvetlenie. Keď sa robí PPP projekt a my sme urobili PPP projekt medzi Nitrou a Zvolenom, ktorý je najlepší projekt v Európe. Je vyhlásený.

PPP projekt na R1 medzi Nitrou a Zvolenom získal v roku 2009 PFI Award v kategórii Infrastructure Deal of the Year.

PFI Award


Slovensko sme tie sankcie (na Ruskú federáciu, pozn.) odsúhlasili.

Je pravdou, že všetky tri kola sankcií boli (aj s pripomienkami) všetkými členskými krajinami schválené. Ide o regulácie, ktoré sa vzťahujú na všetky krajina EÚ 28. V piatok 5. septembra 2014 bolo navyše schválené (veľvyslancami) tretie kolo sankcií, ktoré bolo oficiálne podpísané hlavnými predstaviteľmi EÚ 28 8. septembra 2014 a do platnosti vstúpili 12. septembra zverejnením vo vestníku EÚ. Voči tretiemu kolu spomínaných sankcií SR vyjadrila viacero pripomienok , no nakoniec boli aj z našej strany schválené. Druhé kolo sankcií schválili jednotliví veľvyslanci pri EÚ 29. júla 2014. Formálne tieto sankcie boli schválené ešte jednotlivými štátmi takzvanou tichou procedúrou, teda písomne členskými štátmi. Prvé kolo (.pdf, s.14) sankcií bolo schválené všetkými predsedami vlád EÚ 28 na zasadnutí Európskej rady 21.marca 2014, týkali sa 21 obyvateľov Ruska a Krymu, ktorým obmedzili možnosť cestovať do EÚ a zároveň im boli zmrazené majetky na území EÚ. V apríli 2014 došlo k ich rozšíreniu . Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

podpísané vestníku pripomienok Druhé Prvé rozšíreniu


V rokoch 2006-10 počas môjho prvého mandátu som požiadal 11 ministrov mojej vlády, aby opustili vládu a nahradil som ich ďalšími ministrami.

Podobný výrok sme overovali už viackrát O5M12 (11. apríla 2010), O5M12 (11. novembra 2011) Zo všetkých 12 ministrov, ktorý nedokončili štvorročný mandát osem bolo odvolaných v dôsledku rozličných káuz. Jedného (Becík) stiahlo HZDS bez udania dôvodu, jeden (Valentovič) odstúpil z osobných dôvodov. Ďalší dvaja (Harabín a Kubiš) odišli z dôvodu kariérnej zmeny. Aj v prípade, ak by ministri, ktorí odstúpili z bližšie neurčených dôvodov by boli v skutočnosti odvolaný, stále ide len o 10 ministrov, ktorých mohol premiér odvolať. Ficovo tvrdenie tak hodnotíme ako zavádzajúce. Vládu Roberta Fica opustilo dvanásť ministrov. Prehľad odstúpivších do mája 2009 zverejňuje portál tvnoviny.sk : Miroslav Jureňa (HZDS) odstúpil pre podozrivé prevody pôdy v Slovenskom pozemkovom fonde, František Kašický (SMER-SD) kvôli miliardovým tendrom na upratovanie, Ivan Valentovič (SMER) podal demisiu z osobných dôvodov, Jaroslav Izák (SNS) odstúpil za sporné dotácie na ochranu životného prostredia, Zdenka Kramplová (HZDS) za miliónové dary pre HZDS, Ján Kubiš (Smer-SD) sa stal tajomníkom Európskej hospodárskej komisie OSN v Ženeve, Marián Janušek (SNS) za miliardový tender na ministerstve životného prostredia a Ján Chrbet za spornú zmluvu na predaj prebytočných emisných kvót oxidu uhličitého. Štefan Harabin (HZDS) sa stal v auguste 2009 predsedom najvyššieho súdu, Viliam Turský bol odvolaný za kontroverzné obchody a tendre, ktoré sprevádzali rezort životného prostredia. Stanislava Becíka stiahlo materské HZDS bez udania bližších dôvodov v septembri 2009. Posledným odvolaným ministrom je Igor Štefanov (SNS), pre nástenkový tender na ministerstve výstavby. Z dvanástich ministrov osem odstúpilo za kauzu súvisiacu s plytvaním verejných peňazí . Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

opustilo

tvnoviny.sk

Štefan Harabin (HZDS)

odvolaný

septembri

odvolaným


Ak by nebola dodržaná koaličná dohoda, ktorá hovorila o tom, že vlastne všetky štyri poslanecké kluby dajú svojho jedného, svojho jedného zástupcu a spoločne sa nájde nejaký jeden koaličný kandidát na generálneho prokurátora a ak by vlastne táto dohoda nebola dodržaná a vlastne prešiel by kandidát opozície, tak v tom prípade by pravdepodobne to čo sa šušká bola naozaj pravda.

Oficiálna koaličná dohoda nehovorí explicitne o spoločnom kandidátovi vládnej koalície. Hovorí však o spoločnom postupe pri riešení dôležitých otázok: "Všetky zásadné rozhodnutia a uznesenia vo vláde SR, v NR SR a v koaličnej rade budú prijímané po vzájomnej dohode všetkých koaličných partnerov. Pokiaľ nedôjde k dohode, ani jeden z partnerov nepredloží spornú vec na rokovanie príslušného orgánu, kým nezaujme k veci stanovisko koaličná rada."

Inú dohodu, ktorá by hovorila o predložení společného kandidáta, sme nenašli.

Oficiálna koaličná dohoda


Toto mesto v roku 2008 malo rezervný fond vo výške 100 miliónov eur, z toho 50 miliónov eur bolo rezervovaných na nosný dopravný systém.

Podľa Záverečného účtu hlavného mesta SR Bratislavy za rok 2008 malo mesto Bratislava k 31.12. 2008 v rezervnom fonde 3 194 704 000 Sk, čo predstavuje približne 106 miliónov Eur. Demagog.sk sa nepodarilo zistiť účel, na ktorý boli tieto financie rezervované, z oficiálnych zdrojov mesta. Milan Ftáčnik však o strate 50 miliónovej rezervy na výstavbu električky v Petržalke informoval ešte v roku 2010. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Záverečného účtu
informoval


Som jediným nezávislým poslancom v zastupiteľstve samosprávneho kraja.

Je pravda, že Rudolf Kusý nikdy nebol a ani v súčasnosti nie členom žiadnej politickej strany. V aktuálnom zastupiteľstve Bratislavského kraja sa však nachádzajú ďalší štyria poslanci, ktorí kandidovali ako nezávislí. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. " Zastupiteľstvo je zbor zložený z poslancov samosprávneho kraja zvolených v priamych voľbách. Spôsob voľby poslancov zastupiteľstva ustanovuje osobitný zákon. Zastupiteľstvo určí počet poslancov na celé volebné obdobie v pomere 12 000 až 15 000 obyvateľov na jedného poslanca a určí volené obvody podľa osobitného zákona." Za posledné funkčné obdobie počas predsedania Pavola Freša v čele Bratislavského VÚC má kraj 43 poslancov. Z týchto poslancov je nezávislých päť. Sú to Rudolf Kusý, Richard Červienka, Marián Haramia, Roman Maroš a Peter Švaral. Ostatní poslanci kandidovali za konkrétne strany, prípadne boli podporovaní viacerými politickými stranami súčasne. Najčastejšie kandidovali členovia zastupiteľstva za strany SDKÚ - DS, SZ, OKS, SMK-MKP, SAS, MOST - HÍD a KDH. Dátum zverejnenia analýzy: 11.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

žiadnej Zastupiteľstvo obdobie


Vláda bude pokračovať v podpore integrovaného a dlhodobého systému návratnej podpory národných investičných priorít SR prostredníctvom štruktúry Slovak Investment Holding.

Vláda Roberta Fica cez štruktúru Slovak Investment Holding spolufinancuje napr. obchvat Bratislavy sumou 28 miliónov eur. Štruktúra taktiež zastrešuje dotácie na svojpomocné budovanie obydlí a podporu sociálnych podnikov pre rómske osady vo výške 12 miliónov eur, ktoré vláda schválila v decembri 2016. Ide o návratné financie poskytnuté z Európskeho fondu pre strategické investície formou zvýhodneného úveru. V procese prípravy je podľa Ministerstva financií niekoľko dalších projektov, ktoré vláda plánuje spolufinancovať cez Slovak Investment Holding, ako napr. severný obchvat Prešova alebo úsek rýchlostnej cesty R2 s tunelom Soroška a taktiež projekty v oblasti energetiky. V týchto prípadoch, ale zatiaľ ide len o plány. Sľub hodnotíme ako splnený.

spolufinancuje zastrešuje plánuje založený vlastní písala návrhom


V Rakúsku minulý týždeň požiadalo štrnásťtisíc ľudí, prešlo do Rakúska minulý víkend štrnásťtisíc ľudí a len sedemsto požiadalo o azyl, všetci ostatní utekali ďalej.

Je pravdou, že časť utečencov smeruje z Rakúska ďalej, a to najmä do Nemecka, lenže rakúskymi hranicami prešlo podľa informácií minulý týždeň viac ako 14 000 ľudí. Taktiež sa nám nepodarilo nájsť správu o tom, že by len 700 ľudí požiadalo o azyl, naopak Reuters uvádza 700 ako počet ľudí, čo sa pokúsili v tomto období prejsť ďalej do Nemecka. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Už minulý týždeň sme overovali podobný výrok ministra Kaliňáka, podľa ktorého ešte týždeň predtým malo zo 14 tisíc len 700 požiadať o azyl. Jediným zdrojom tejto informácie, ktorý sa nám podarilo nájsť bol však práve Kaliňák, výrok sme preto hodnotili ako neoveriteľný. Dňa 14. septembra 2015 sa minister Kaliňák vyjadril pre denník SME , že počas predchádzajúceho víkendu rakúske hranice prekročilo 14 000 migrantov a 700 z nich požiadalo o azyl. V nedeľu 20. septembra uviedli TASR a SITA pre SME : " Asi 10.700 utečencov prišlo dnes od polnoci do Rakúska z Maďarska, čo je viac ako za celú sobotu, pričom diaľnica vedúca cez hranicu je čiastočne uzavretá, informovala tlačová agentúra Reuters ," ktorá citovala hovorcu polície východorakúskej spolkovej krajiny Burgenland.V sobotu 19. septembra 2015 prišlo do Rakúska asi 10.500 utečencov." Takže už len za uplynulý víkend do Rakúska prišlo vyše 20-tisíc migrantov. Taktiež AL Jazeera uvádza, že do Rakúska prišlo za posledný víkend (12.-13. september) až 20 000 utečencov. Podľa Reuters sa zhruba 700 žiadateľov o azyl snažilo v tomto období prejsť z Rakúska do Nemecka. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali
SME
SME
Reuters
AL Jazeera
Reuters


Ľudia, ktorí prichádzajú do Európy, sú väčšinou utečenci, nie ekonomickí migranti.

Kým posúdenie toho, aký je presne pomer medzi utečencam a ekonomickými migrantami spomedzi ľudí, ktorí v poslednom období do Európy prichádzajú, nie je možný, existujú dostupné odhady rôznych autorizovaných zdrojov. Všetky dôveryhodné zdroje, ktoré sa nám podarilo nájsť zhodne uvádzajú, že podstatne viac než polovica ľudí spomedzi imigrantskej vlny pochádza z krajín, ktoré majú nárok na status utečenca. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa medzinárodného práva je utečencom osoba, ktorá uteká z rodnej krajiny z dôvodu prenasledovania, násilia alebo vojny. Utečenec prežíva tak strach z prenasledovania z dôvodu rasy, náboženstva, národnosti, politického presvedčenia alebo príslušnosti k určitej sociálnej skupine. Kmeňové, etnické,náboženské násilie a vojna sú hlavnými príčinami útekov z domácej krajiny. Za ekonomického migranta je považovaný človek, ktorý odišiel z domovskej krajiny do iného štátu dobrovoľne. Najrozšírenejšie rozlíšenie medzi utečencom poskytuje krajina pôvodu. The Economist uvádza graf krajín s odvolaním na údaje Eurostatu podľa toho, aké percento žiadateľov z týchto krajín získava azyl v EÚ. Sedem krajín získava azyl vo viac než 50 %, na čele so Sýriou (vyše 90 %), nasledovanou Eritrerou a Irakom (oba vyše 80 %). The Economist sám vyčísluje, že 75 % príchodzích do Talianska a 81 % príchodzích do Grécka pochádza z krajín, ktoré väčšinou získavajú azyl. The Economist rovnako uvádza, že spomedzi žiadateľov o azyl, ktorý budú prerozdelený podľa prijatých kvót sa bude jednať len o Sýrčanov, Iračanov a Eritrejčanov, teda krajiny ktoré majú najvyšší pomer na zisk azylu. Podľa denníka SME vysoký komisár OSN pre utečencov António Guterres uviedol, že 90 % utečencov prichádzajúcich do západnej Európy pochádza z krajín ako Sýria, Afganistan a Eritrea, kde buď prebieha vojenský konflikt alebo dochádza k porušovaniu ľudských práv, a jedná sa preto o ľudí, ktorí spĺňajú podmienky žiadateľov o azyl. Podobne aj vyhlásenie UNHCR upozorňuje na to, že aj z migrantov prichádzajúcich takzvanou pešou cestou: " ...90 % ľudí pochádza z utečencov produkujúcich krajín ako Sýria, Afganistan, Irak, Eritrea a Somálsko ." V roku 2014 prešlo balkánskou cestou nelegálne 43 360 utečencov. Podľa kvartálneho reportu Frontex, ktorý sa vzťahuje na druhý kvartál roku 2015, bolo 38 % z týchto utečencov Sýrčanov a 36 % pochádzalo z Afganistanu ( .pdf , s. 10). Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

utečencom
ekonomického migranta
The Economist
SME
vyhlásenie
43 360
.pdf


Najviac by z toho profitovali práve iné menšiny ako maďarská (v prípade, že by sa kvórum v zákone o jazykoch menšín zmenšilo na 15% pozn.)

Rudolf Chmel sa pre denník SME vyjadril, že by sa " 15-percentné kvórum dotklo 729 obcí ale zmenu by pocítili len v 73 obciach, v ktorých občania patriaci k národnostnej menšine tvoria 15 percent, pretože v ostatných obciach žije viac ako 20 percent ľudí hlásiacich sa k národnostnej menšine a tí môžu svoj jazyk v úradnom styku využívať už dnes. Zmena by sa najviac dotkla rusínskej a rómskej menšiny . V prípadne Rusínov by počet obcí, v ktorých môžu v úradnom styku používať svoj jazyk, vzrástol o 45, rómsky jazyk by po novom zaznieval v 86 obciach, čo je oproti dnešnému stavu o 29 obcí viac . Počet obcí, kde budú môcť ľudia na úradoch používať maďarčinu vzrastie len o dve. "

SME


Vy (A. Kiska, pozn.) ste povedali, že ste chceli prejsť na židovskú vieru, že ste študovali budhizmus.

A. Kiska verejne priznal, že aj keď vyrastal v kresťanskej rodine, i vďaka vtedajšiemu režimu sa z neho stal ateista. Postupom času sa začal zaujímať o duchovné otázky, narazil pri tom na učenia o budhizme, židovstve, až sa napokon vrátil ku kresťanstvu - podľa jeho slov: ,,...sa napokon zase len vrátil k Biblii a dospel k záveru, že je tu Boh, od ktorého sa všetko odvíja.” ( eTrend , Humanisti ).

Denník SME vo svojom profile Andreja Kisku uvádza:

“Tesne pred tridsiatkou dokonca pod vplyvom amerických zamestnávateľov a ich silnej rodinnej súdržnosti uvažoval, či je možné stať sa židom.”

eTrend Humanisti SME


Každá politická strana, ktorá vo voľbách dosiahne 3% a viac, má príspevok zo štátneho rozpočtu.

Zákon o voľbách do Národnej rady SR upravuje mimo iné aj úhradu výdavkov spojených s kampaňou pred parlamentnými voľbami. Podľa § 52 "Politickej strane alebo koalícii, ktorá vo voľbách získala viac ako tri percentá z celkového počtu odovzdaných platných hlasov v rámci Slovenskej republiky, uhradí sa za každý takýto hlas zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky príspevok vo výške 1 % priemernej nominálnej mesačnej mzdy v hospodárstve za kalendárny rok predchádzajúci roku, v ktorom sa konajú voľby do Národnej rady Slovenskej republiky" ( .pdf , s. 22). Tento príspevok politické strany dostanú dvakrát, raz ako príspevok na činnosť a taktiež aj ako príspevok za hlasy vo voľbách. Napríklad v posledných voľbách do NR SR v roku 2016, KDH, ktoré sa nedostalo do Národnej rady ale získalo 4.94% hlasov, dostalo príspevok vo výške 2,2 milióna eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon .pdf príspevok


...som sa stretol prakticky s celou (ukrajinskou, pozn.) politickou reprezentáciou, úradujúcim prezidentom, s premiérom, s ministrom zahraničných vecí s hlavným kandidátom na prezidenta Petrom Porošenkom, s mimovládnymi organizáciami a rozdal som viacero interview, a ten tretí rozmer je práve rokovanie s premiérom a ministrom energetiky o reverznom toku plynu.

Podľa informácií zo stránky Ministerstva zahraničných vecí, počas svojej návštevy na Ukrajine " podpredseda vlády a minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky Miroslav Lajčák dnes (10. apríla 2014) rokoval v Kyjeve s predsedom ukrajinskej vlády Arsenijom Jaceňukom a s ministrom energetiky a uhoľného priemyslu Jurijom Prodanom." V ten istý deň rokoval aj s ukrajinským ministrom zahraničných vecí Andrijom Deščicom. Nasledujúci deň prijal Lajčáka aj úradujúci ukrajinský prezident a predseda parlamentu Olexander Turčinov.

stránky
rokoval
7.kyjevského bezpečnostného fór
mimovládnych organizáci
mandát na rokovanie o reverznom toku


...my (SaS, pozn.) sme mali vlastné riešenie týchto príplatkov (za prácu cez víkendy a sviatky, pozn.), ponúkli sme ho aj parlamentu, ale strana Smer-SD a koalícia ho odmietli.

Strana SaS skutočne predložila svoj návrh o príplatkoch za prácu v nedeľu a cez sviatky. SaS nehovorila o zmene nastavenia príplatkoch za nočnú prácu, takýto návrh predkladalo hnutie OĽaNO. Tieto návrhy nezískali podporu koaličných poslancov, aj keď neskôr s riešením rovnakého problému predstúpila koalícia. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Strana SaS mala riešenie príplatkov za prácu cez sviatok a nedeľu vo volebnom programe pre rok 2016 ( .pdf ), kde je uvedené " zjednotíme mzdové zvýhodnenie (príplatok) za prácu v nedeľu a počas sviatkov na úroveň 25 % ". S novým návrhom zákonníka práce, kde sa zjednocuje príplatok za prácu v nedeľu a cez sviatok však SaS prišla už v roku 2014. Zrovnoprávnenie príplatku za prácu v nedeľu a mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok na úroveň 25 % bolo aj jedným so štyridsiatich opatrení, ktoré SaS s podporou opozície predložila na schôdzi parlamentu ešte v máji 2016. Tento bod sa však stretol s kritikou Odborového zväzu KOVO. Podľa OZ KOVO už v súčasnosti mzdové zvýhodnenie za prácu vo sviatok Zákonník práce garantuje najmenej vo výške 50 % a prostredníctvom kolektívneho vyjednávania je ho možné zvyšovať ďalej. Nikto z poslancov koalície však za prijatie zákona nehlasoval . Premiér príplatky avizoval na tlačovej besede koncom apríla 2017. Hnutie OĽaNO práve na aprílovú schôdzu parlamentu predkladalo návrh o príplatkoch za víkendovú prácu, no koaliční poslanci návrh neposunuli do druhého čítania. Dátum zverejnenia analýzy: 11.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf návrhom predložila nehlasoval OĽaNO


Hoci ľudia dobre vidia, že za nás sme vyšetrovali, umožňovali sme zbierať informácie inštitúciám, ktoré sú zo zákona na to vzdialené. Že bola to politická strana Smer, ktorá mesiac po parlamentných voľbách stopla zisťovanie týchto informácií, zastavila vyšetrovanie a zamietla tento škandál pod koberec.

Krajský súd v Bratislave potvrdil pre Hospodárske noviny, že tajná služba 21. novembra 2005 požiadala o súhlas na odpočúvanie. Krajský súd taktiež potvrdil aj ďalšie čísla. Podľa Gorily vydali prvý súhlas s odpočúvaním 23. novembra 2005 pod číslom Ntt-3-D-287. Predsedníčka súdu Darina Kuchtová na základe infozákona potvrdila , že v ten deň vydali rozhodnutie pod takým číslom. Zákon jej však neumožňuje povedať obsah rozhodnutia, teda ani to, či išlo o súhlas s odpočúvaním. Gorila ďalej píše, že v januári 2006 mal súd dostať ďalšiu žiadosť o súhlas s odpočúvaním pod číslom 63/950-D-284-8/2006-S a v máji 2006 mal povolenie predĺžiť rozhodnutím s číslom Ntt-3-D-482/2006. Podľa denníka SME súd vo všetkých prípadoch potvrdil reálnosť čísel, ani v jednom prípade nekomentoval obsah dokumentov.

potvrdil potvrdila potvrdil medializovaných prišiel


Všimnite si, čo robia Dáni, ktorí si v rámci svojej azylovej politiky povedali, že budú brať majetok tým utečencom, ktorými si predplatia svoj pobyt (...) Alebo Rakúsko si dávalo jasné požiadavky, že toľkoto ľudí bude prúdiť cez Rakúsko a nikto viac.

Dánsko prijalo 26. januára 2016 zákon, na základe ktorého môže skonfiškovať osobný majetok alebo hotovosť od žiadateľov o azyl, ak hodnota majetku presahuje hodnotu desaťtisíc dánskych korún. Takto získané prostriedky by mali slúžiť na pokrytie nákladov pobyty týchto ľudí v Dánsku. Azylová politika rakúskej vlády je v určení horných limítov pre žiadateľov o azyl a aj pre utečencov na prechod do susednej hranice. V januári vláda predstavila plán týchto čísiel až do roku 2019, následne vo februári znížila plánovaný limit na tento rok. Koncom marca hlásila ešte radikálnejšie opatrenia, preto je výrok Ľuboša Blahu pravdivý. Kontroverzný zákon dánskej vlády, médiami nazývaný ako "jewellery law" vstúpil do platnosti 5. februára 2016. Napriek jeho platnosti ale dánska polícia zatiaľ nepostupovala podľa tohto zákona, informuje o tom Daily Mail . Do určenej hodnoty desaťtisíc dánskych korún (približne 1340 eur) sa nezapočítavajú mobilné telefóny, alebo napríklad snubné prstene. O tom ako daný zákon funguje informoval aj dánsky denník The Local . Podobné informácie boli zverejnené aj v ABC News.

Daily Mail
informoval
The Local
ABC News.
TASR
Telegraph
Pravda


Kvóty nefungujú a sú fiaskom, pretože už 26. septembra končí platnosť tohto rozhodnutia o kvótach a my sme nedokázali ani len 20% premiestniť z tých 120 tisíc ľudí a dokonca aj tie krajiny, ktoré najviac kričia, že kvóty, kvóty, neplnia si povinnosti, ktoré tam majú.

Núdzový plán EÚ na prerozdeľovanie utečencov zo septembra 2015 sa skutočne uplatňuje do 26. septembra 2017. Slovensko dosiaľ zabezpečilo relokáciu 16 osôb, čo je 1,77% z pôvodne stanoveného čísla. Vyjadrením "my sme nedokázali ani len 20% premiestniť z tých 120 tisíc ľudí" má premiér zrejme na mysli všetky členské štáty EÚ. Faktom však je, že ku 4. septembru 2017 bolo v rámci EÚ prerozdelených 27 700 osôb, čo je až 23%. Okrem toho sa s aktuálnou správou a štatistikami Európskej komisie úplne nezhodujú ani tvrdenia, že kvóty sú fiaskom a nefungujú, a krajiny najviac podporujúce systém kvót (obzvlášť zrejme Nemecko) si neplnia povinnosti. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Pôvodný núdzový plán relokácie utečencov, prijatý v rámci Európskej migračnej agendy Európskej komisie v septembri 2015, počítal s prerozdelením 120 000 osôb (15 600 z Talianska, 50 400 z Grécka, a 54 000 z Maďarska, ktoré sa ale nakoniec tohto systému odmietlo účastniť) na základe špeciálneho kľúča. Na jeho implementáciu bolo z európskeho rozpočtu vyčlenených 780 miliónov eur. Toto rozhodnutie Rady EÚ 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka je účinné dva roky, jeho platnosť končí 26. septembra 2017. ( .pdf , čl. 13, ods. 2) Slovensko sa spolu s ostatnými štátmi Vyšehradskej štvorky voči systému kvót od jeho počiatku vymedzovali a tvrdo ho kritizovali. Svedčí o tom napríklad žaloba podaná Slovenskom a Maďarskom na Európsku komisiu, ktorou konkrétne Slovensko protestovalo proti nejednomyseľnému prijatiu rozhodnutia o premiestnení 120 000 utečencov. V príspevku na Demagog.sk "Bojovníci proti kvótam — kto z V4 vzdoruje najviac?" je postoj Slovenska voči kvótam spracovaný podrobnejšie, a zároveň porovnaný s krajinami V4. Podľa posledných údajov Európskej komisie (EK) zo 6. septembra 2017 , Slovensko zatiaľ premiestnilo 16 z celkového formálne prisľúbeného počtu 60 utečencov, čo činí 26,7%. Pôvodne EK zo strany Slovenska predpokladala relokáciu až 902 osôb; pri takomto čísle predstavuje 16 žiadateľov len 1,77%. Pre porovnanie, Česká republika premiestnila 12 z 50 prisľúbených (24%), resp. z pôvodne stanovených 2 691 (0,45%) osôb, Poľsko a Maďarsko sa na núdzovom programe relokácie dosiaľ nijak nepodieľajú. V prípade Nemecka sa jedná o 7 852 z 12 250 (64,1%) a v prípade Francúzska o 4 278 z 6 540 (65,4%) osôb. Pätnásta správa EK o relokácii a presídľovaní zo 6. septembra 2017 hodnotí súčasný dvojročný princíp solidarity ako funkčný a vyzýva k "udržaniu a ďalšiemu urýchleniu dobrého pokroku v zvládaní nepravidelných migračných tokov, obrane vonkajších hraníc EÚ, a v podpore frontových členských štátov pod tlakom." "Tempo relokácie naďalej vykazuje pozitívny trend, v priemere 2 300 premiestnení mesačne od februára 2017, a tým potvrdzuje výrazné zrýchlenie relokácie v roku 2017, kedy členské štáty premiestňujú tri a pol krát viac ako v tom istom období v roku 2016" ( .pdf , s. 2). Ku 4. septembru 2017 bolo premiestnených celkom 27 700 osôb, čo je 23% z pôvodného záväzku. Ako je možné vidieť v tabuľke , niektoré krajiny už svoj záväzok splnili (Malta, Nórsko, Lichtenštajnsko), a niektoré sa tomu blížia (Fínsko, Litva, Luxembursko). V rámci úspešnejšieho prerozdeľovania osôb z Grécka (v porovnaní s Talianskom) prijali Malta s Írskom dokonca viac osôb, ako im bolo na základe kvót pridelené ( .pdf , s. 2). Európska komisia zároveň vyzýva krajiny "s najväčším číslom čakajúcich prípadov (Nemecko, Francúzsko, Írsko a Švajčiarsko)" k "premiestneniu všetkých spôsobilých čo najskôr" a "urgentnému urýchleniu transferov" ( .pdf , s. 4). Okrem toho pripomína, že jedinými krajinami, ktoré doposiaľ nepremiestnili ani jedného žiadateľa, sú Maďarsko a Poľsko, a Česká republika je pasívnou už od augusta 2016. EK tieto krajiny vyzýva k okamžitému konaniu ( .pdf , s. 3). Slovensko podľa hodnotenia Komisie postupuje dostatočne uspokojivo, avšak malo by sa vyhnúť príliš reštriktívnym požiadavkám na žiadateľov z Talianska, ktoré juhoeurópska krajina nie je schopná splniť ( .pdf , s. 6). Rozhodnutie Európskeho súdneho dvora zo 6. septembra 2017, ktorým zamietol žalobu podanú Slovenskom a Maďarskom kvôli prerozdeľovaniu utečencov na základe kvót, Európska komisia privítala. V rámci neho je možné nájsť aj odpoveď na prípadnú kritiku nízkej efektivity núdzového programu relokácie: "Navyše je zrejmé, že malý počet premiestnení, ktoré sa doteraz na základe napadnutého rozhodnutia vykonali, možno vysvetliť viacerými faktormi, ktoré Rada v čase prijatia rozhodnutia nemohla predvídať , a to najmä nedostatkom spolupráce niektorých členských štátov." (odstavec č. 223) Je teda zavádzajúce pri percentách vychádzať z čísla 120 tisíc, keďže reálne bolo a aj je menej utečencov spôsobilých k prerozdeleniu. V súčasnosti je vhodných k prerozdeleniu len 28 tisíc utečencov. Dátum zverejnenia analýzy: 11.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Európskej migračnej agendy

.pdf

6. septembra 2017

vyzýva

.pdf

tabuľke

.pdf

.pdf

.pdf

.pdf

Rozhodnutie

reálne


...mám viac ako 15 rokov previerku, ktorú mi dali členské krajiny EÚ a NATO na najvyšší stupeň (...) NATO Cosmic (...).

O previerke Maroša Šefčoviča sú dostupné len ním zverejnené informácie . V rokoch 2009-2010 pôsobil ako stály predstaviteľ SR pri EÚ, následne sa v roku 2010 stal eurokomisárom. Pred rokom 2009 pôsobil takisto na Ministerstve zahraničných vecí SR. NATO má 4 úrovne bezpečnostnej previerky: COSMIC TOP SECRET, NATO SECRET, NATO CONFIDENTIAL a NATO RESTRICTED. Cosmic je ekvivalentom pre Top Secret, ide o najvyšší stupeň. Register vydaných previerok NATO však nie je verejne dostupný. Treba však podotknúť, že v praxi nevydávajú previerku všetky členské štáty NATO (s.3, čl.2) alebo EÚ (článok 9), ale len príslušný úrad (v prípade SR je to NBÚ ) v jednom členskom štáte. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

informácie NATO NATO EÚ NBÚ


Zvýšili sme takmer o, ja neviem, 800 alebo 900 asistentov pre učiteľov, ktorí budú pomáhať s postihnutými deťmi alebo s deťmi, ktoré majú nadanie.

Demagog.SK nezistil iné informácie, ktoré by potvrdili navýšenie počtu asistentov učiteľa, okrem tých ktoré priamo pochádzajú z predsedu vlády. Detailné informácie na nenachádzajú ani v rozpočte verejnej správy na rok 2015 - 2017, ani v štatistike Ústavu informácií a prognóz školstva (po zlúčení Centrum vedecko-technických informácií). Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Robert Fico koncom júna 2014 predstavil pätnásť pozitívnych opatrení na zlepšenie životnej úrovne, ktoré sa majú uskutočniť v rokoch 2014-2015. Jedným z nich je aj zabezpečiť vyšší počet pedagogických asistentov na školách, ktorí pomáhajú pri práci so zdravotne postihnutými deťmi, ale aj nadanými či zo sociálne znevýhodneného prostredia. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2015 – 2017 (s. 70), hovorí o navýšení prostriedkov do kapitoly školstva práve na účel zvýšenia počtu asistentov. „Zároveň sú v navrhovanom objeme výdavkov na tovary a služby na rok 2015 zohľadnené výdavky na financovanie zvýšeného počtu asistentov učiteľov v celom regionálnom školstve v objeme 6,0 mil. eur. Po započítaní uvedených úprav výdavkov je navrhovaný limit výdavkov v roku 2015 na približne porovnateľnej úrovni reálnych výdavkov roku 2014.“ SITA (6. augusta 2014): Do škôl by mohlo k 1. septembru nastúpiť približne 800 nových asistentov pre žiakov, ktorí sú integrovaní alebo potrebujú individuálny prístup. "Len od septembra do konca roka nás budú asistenti stáť skoro dva milióny eur, pričom budúci rok na to budeme potrebovať šesť miliónov eur ," uviedol v pondelok minister. Na tlačovej konferencii za účasti ministra školstva Pellegriniho, predseda vlády R. Fica vyhlásil, že vláda našla prostriedky na navýšenie počtu asistentov učiteľa o približne 800. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavu počet Návrh SITA konferencii


...za uplynulých desať rokov bolo zhruba 100-percentné navýšenie (v platoch učiteľov, pozn.).

Po porovnaní nástupných platov pedagogických zamestnancov v roku 2007 s nástupnými platmi v roku 2017 (po úprave výšky platov v septembri 2017) je možné vidieť, že k "zhruba 100 %" navýšeniu nedošlo, najextrémnejší nárast predstavuje približne 70 %. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V roku 2007 zarobili učitelia v platovej tarife 9 13 370 Sk, v prepočte približne 444 eur, v súčasnosti je tabuľkový plat tejto skupiny 690 eur. Porovnanie nástupných platov pre tarifu 9, 10, 11 a 12 v roku 2007 (prepočítané zo slovenských korún na eurá) a v roku 2017 je zachytené v nasledujúcom grafu. V tarife 9 došlo k nárastu o 55,48 %, v tarife 10 o 55,59 %, v tarife 11 o 63,32 % a v tarife 12 o 70,91 %.


...pred rokom schváliť novelu ústavy, kde sme pôdu dostali do strategickej ochrany štátu, ktorú podpísal aj prezident Slovenskej republiky (...).

16. mája 2017 bola schválená novela Ústavy SR, na základe ktorej bola ústava doplnená o nový samostatný odsek, "ktorý zakotvuje určitú definíciu pôdy (poľnohospodárskej a lesnej) a tiež zakotvuje povinnosť štátu zachovávať pôdu vrátane jej produkčného stavu pre ďalšie generácie" ( .doc , s. 2). Navrhovateľmi zmeny ústavného zákona boli poslanci SNS Andrej Danko, Eva Antošová, Tibor Bernaťák a Jaroslav Paška a podporil o ju až 113 poslancov Národnej rady SR. Pomocou tohto ústavného zákona by sa malo zabrániť pred špekulatívnym výkupom pôdy. Prezident Andrej Kiska podpísal tento ústavný zákon 25. mája 2017. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Novela ústavy z mája 2017 pozmenila znenie článku 20 a 44 Ústavy SR. Novela Ústavy SR zadefinovala poľnohospodársku a lesnú pôdu "ako neobnoviteľné prírodné zdroje" , ktoré "požívajú osobitnú ochranu zo strany štátu a spoločnosti" ( .pdf , s. 11). Taktiež priniesla možnosť obmedziť nadobúdanie pôdy zahraničnými subjektami. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

novela .doc podporil 113 podpísal .pdf


Tak isto si nepamätám, že by jedna jediná koaličná strana mala vo svojom programe v nejakom sľube, že problémom je osoba Dobroslava Trnku.

Vo volebnom programe SDKÚ-DS (.pdf) sa osoba Dobroslava Trnku nespomína. Vo volebnom programe KDH (.pdf) sa okrem iného píše: "Ústava a platné zákony vytvorili garancie nezávislosti justície, ktoré sú porovnateľné s postavením súdnej moci vo vyspelých demokratických štátoch. Nezávislosť sudcov a prokurátorov je však iba jednou stranou mince. Druhou stranou tej istej mince je a musí byť zodpovednosť. Na Slovensku zatiaľ medzi sudcami a prokurátormi prevažuje skôr tendencia zmierňovať požiadavky kladené na výkon justičnej profesie. V posledných štyroch rokoch prišlo k výraznému prepadu dôveryhodnosti sudov a prokuratúry. Podľa prieskumu Transparency International sa vnímanie klientelizmu v justícii zvýšilo o tretinu. Takmer 50 % občanov považuje úplatkárstvo na sudoch a prokuratúre za veľmi rozšírene. Za súčasnej vlády prestáva byť Slovensko právnym štátom. Z uvedeného dôvodu bude potrebné za jednu z priorít budúcej vlády považovať razantnú personálnu obmenu justície. Justícia musí byť otvorená a transparentná. Miesta sudcov sa nesmú obsadzovať takmer výlučne rodinnými príslušníkmi sudcov. KDH bude iniciovať diskusiu o ústavných zmenách, týkajúcich sa spôsobu kreovania súdnej moci. Jednou z možnosti je aplikácia bezpečnostných previerok na všetkých sudcov, ďalšou možnosťou je voľba časti členov Súdnej rady občanmi v priamych voľbách alebo priama voľba sudcov. Po sudcoch zavedieme povinnosť publikácie majetkových priznaní na internete aj pre prokurátorov. Rovnako zavedieme výberové konanie na obsadzovanie voľného miesta prokurátora a funkčne obdobia pre vedúcich prokurátorov." Vo volebnom programe strany Most-Híd (.pdf) sa v časti PRÁVO A SPRAVODLIVOSŤ okrem iného píše: "Keďže nastolenie spravodlivosti má význam len vtedy, ak je rýchla a nezaujatá, je pre fungovanie právneho štátu elementárnou požiadavkou nezávislý a účinný súdny systém. Preto je nevyhnutné zbaviť súdnictvo a jeho rozhodovaciu činnosť vplyvu zo strany štátnej moci. Sme jednoznačne za zabezpečenie transparentného a nezávislého fungovania celého súdneho systému, a to zmenou spôsobu výberu predsedov jednotlivých súdov, ako aj kreovaním ďalších orgánov súdnej samosprávy. Sme za posilnenie kontroly súdnictva v disciplinárnych konaniach laickým elementom, a to osobami s právnickým vzdelaním delegovanými orgánmi miestnej samosprávy a občianskych združení." Vo volebnom programe SaS (.pdf) sa osoba Dobroslava Trnku nespomína. Pre kompletnosť prinášame aj programy OKS a Obyčajných ľudí: V programe Obyčajných ľudí sa rovnako osoba Dobroslava Trnku nespomína. Rovnako ani vo volebnom programe strany OKS (.pdf) sa osoba Dobroslava Trnku nepomína. Súčasné vládne strany na problém justíicie vo svojích programoch poukazovali, avšak je pravda, že konkrétne Dobroslav Trnka ako problematická osoba zmieňovaný nebol.

volebnom programe SDKÚ-DS
volebnom programe KDH
volebnom programe strany Most-Híd
volebnom programe SaS
programe Obyčajných ľudí
volebnom programe strany OKS


Gréci nechcú dať všetky právomoci Frontexu.

Žiadny relevantný zdroj nenasvedcuje tomu, že Grécko by nechcelo dat agentúre Frontex právomoci pri pomoci kontrolovania hraníc. Grécko je kritizované skôr ohladom nedostatocného plnenia si vlastných povinností. Správy skôr hovorí, že Grécko a Frontex sa dohodli na zvýšení spolupráce. Dodáveme, že Frontex má za úlohu skôr koordinovat ochranu hraníc ako pomoc pre národné autority, nie úplne a samostatne hranice kontrolovat. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci.

Frontex
dohodli
spustená
informovalo
Rady EÚ
Európska komisia
AP
Správa
odmietlo


Lajčák povedal, že ani dieťa nebude považovať tých vojakov za iných ako tých reprezentujúcich moskovskú vládu.

Kňažko parafrázuje slová Lajčák k vojskám na Kryme správne. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA (8. marca 2014): Slová ruského prezidenta Vladimira Putina o tom, že vojská na Kryme nie sú ruské, vníma Lajčák ako "slová určené na domácu spotrebu". "Ani malé dieťa neuverí, že je to nejaká domobrana, to sú špičkovo vyzbrojené, vycvičené, profesionálne vojská," uviedol šéf slovenskej diplomacie. Dôvodom, prečo Putin takto zasahuje na Ukrajine, je podľa ministra zahraničných vecí jeho plán euroázijskej únie. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


Bývalá vláda predpokladala, v tomto roku vyrovnané hospodárenie obcí a miest.

Nevieme, či tak v skutočnosti robila, no vláda mohla predpokladať vyrovnané hospodárenie miest a obcí napríklad preto, že zákon im prikazuje mať financie vo vyrovnanom alebo plusovom stave.

zákon im prikazuje


Za vašej vlády stúpli daňové úniky na Slovensku o miliardu.

Ako bolo spomenuté v predchádzajúcom výroku Jána Figeľa o daňových únikoch, výber DPH bo podľa Inštitútu finančnej politiky MF SR medzi rokmi 2006-2010 prudko stratový (z 18% v rokoch 2000-2005 na 36% HDP v roku 2010). Analýza (.pdf) o daňovej medzere od IFP MF SR hovorí, že v roku 2006 (s.19) sa celková strata príjmov rovnala hodnote 1,381 mld. eur. Daňová medzera (celková strata príjmov očistená o nevymoženú DPH) v tomto roku sa rovnala 993 mil. eur. V roku 2010 bola už celková strata príjmov 2,338 mld. eur. Daňová medzera bola na úrovni 2,226 mld. eur. Rozdiel (2006 vs. 2010) medzi jednotlivými hodnotami bol v prípade celkovej straty príjmov približne 1 mld. eur. V prípade daňovej medzery to bolo dokonca viac t.j. 1,23 mld. eur. Výrok Jána Figeľa teda hodnotíme ako pravdivý.

podľa Analýza


Ale musím povedať, veď kríza bola vo všetkých krajinách, kríza bola aj v okolitých krajinách, Poľsku, Maďarsku, dokonca ešte väčšia, v Českej republike, pritom stav slovenskej ekonomiky z hľadiska jej konkurencieschopnosti je najhorší spomedzi krajín visegrádskej štvorky a nebol najhorší ešte pred dvoma rokmi a štyrmi rokmi ani nehovorím, najhorší nebol, bol jeden z najlepších. Teraz je čerstvá štúdia Svetového ekonomického fóra, z ktorej výňatok mám tu, o globálnej konkurencieschopnosti, pričom táto správa v hodnotí schopnosť krajín zabezpečiť vysokú úroveň prosperity svojich občanov.

Stav Slovenska podľa konkurencieschopnosti je najhorší spomedzi V4: prepadli sme sa o 13 miest zo 47. miesta na 60. miesto, Maďarsko stúplo o šesť miest, z 58. miesta na 52. miesto, Poľsko stúplo o sedem miest (zo 46. miesta na 39. miesto), Česko kleslo z 31. miesta na 36. miesta a stále je pred Slovenskom.


...som poslanec Košického samosprávneho kraja štyri roky a aktuálne po týchto štyroch rokoch môžem aj povedať, je to aj potvrdené, že som bol najaktívnejším poslancom Košického samosprávneho kraja, dokonca takým aktivným, ako zvyšných 56 poslancov, ..

Na základe poslaneckej aktivity Rastislava Trnku v zastupiteľstve v Košickom kraji je skutočne možné potvrdiť, že bol najaktívnejším poslancom vo volebnom období 2013-2017. Trnka ale nehovorí pravdu o tom, že bol taký aktívny, ako ostatní poslanci spoločne. Výrok tak hodnotíme ako nepravdivý. Podľa informácii, ktoré zozbieral denník KOŠICE:DNES zo zápisníc zastupiteľstva župy v rokoch 2013 až 2017 bol Rastislav Trnka najaktívnejším poslancom. "Rebríček vedie poslanec Rastislav Trnka (nezávislý), ktorý teraz kandiduje za župana. Kolegov výrazne prevýšil v počte vystúpení v rozprave k prerokúvanému bodu (86), interpelácií (70), aj faktických poznámok (88)." Denník porovnával aktivity len poslancov, ktorí zastupovali mesto Košice, ale už pri tomto porovnaní neplatí, že by sa Trnkova aktivita zrovnala alebo prevyšovala aktivitu ostatných poslancov. Po sčítaní počtu vystúpení v rozprave, interpelácií, faktických poznámok a pozmeňujúcich, alebo doplňujúcich návrhov, Trnka sa nachádza na prvom mieste so svojím výsledkom 247. V porovnaní s jeho ostatnými kolegami za mesto Košice je tento výsledok skutočne vybočujúci (druhý najaktívnejší podľa denníka má výsledok 109), napriek tomu jeho tvrdenie nie je pravdivé. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

KOŠICE:DNES


A došiel deň D a zrazu on (Trump, pozn.) suverénnym spôsobom vyhral. Vytvárate (médiá, pozn.) a musím bohužiaľ teraz použiť potom, čo ste povedali, vytvárate tu absolútnu fikciu.

Deň D, ako ho Fico nazýva, nastal 21.novembra 2016, no Trump z neho nevyšiel ako víťaz až tak suverénne. V podstate bol výsledok volieb celkom tesný (306 vs. 232, pričom 270 hlasov bolo potrebných na víťazstvo). Špecifiká amerického volebného systému umožnili Trumpovi zvíťaziť, napriek tomu, že Clintonovú volilo viacej Američanov. Médiá sa pred voľbami opierali o predvolebné prieskumy založené na verejnej mienke z USA. Nevytvárali teda fikciu, ale sprostredkovávali informácie. Výrok hodnotíme ako nepravdu.

výsledok Špecifiká prieskumy 2009 2012 percentuálne


...ale ľudia hovoria je to zlé, predovšetkým preto, že vláda chce znovu privatizovať, toto sa ľuďom veľmi nepáči.

V programovom vyhlásení vlády stojí, že nebude privatizovať strategické podniky, ale podporí kroky k zefektívneniu fungovania vybraných podnikov so štátnou účasťou vrátane odštátnenia teplární či zostávajúcich zvyšných podielov v podnikoch s vplyvom vlády, napríklad v autobusovej doprave, čo je možné považovať za privatizáciu. Takéto vyhlásenie tak považujeme v podstate za pravdivé, ale zavádzajúce, pretože vláda deklarovala, že nebude privatizovať strategické podniky, kdežto Fico marginálnu privatizáciu niektorých podnikov spája s privatizáciou strategických podnikov známych z Dzurindových vlád.

programovom vyhlásení


Je pravdou, že nezamestnanosť v posledných mesiacov rastie. Rast nezamestnanosti konštatuje aj NBS.

Druhá vláda R. Fica je v úrade od 4. apríla 2012. Od apríla 2012 nezamestnanosť sa udržiavala v letných mesiacoch na približne rovnakých úrovniach. Nezamestnanosť rástla v septembri a októbri.

Na rok 2012 NBS predpovedá nezamestnanosť na úrovni 14 % , jej nárast na 14,5 % v roku 2013 a následný mierny pokles na 14,1 % v roku 2014.

NBS v novembrovom bulletine hovorí o rastúcej nezamestnanosti: . "Veľkým negatívnym prekvapením bolo zvýšenie nezamestnanosti v októbri až o 0,4 % (sezónne očistené). V súčasnosti sa zdá pravdepodobné, že rast v budúcom roku bude nižší"

4. apríla
Miera nezamestnanosti
predpovedá
bulletine


Ja som v tých prieskumoch stabilne na druhom mieste.

Robert Mistrík sa v predvolebných prieskumoch na druhom mieste umiestňuje od vyjasnenia finálneho zoznamu kandidátov, ktorí mali povinnosť do 31. januára odovzdať svoje kandidatúry. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vo februári 2019 skončil Robert Mistrík na druhom mieste v prieskumoch agentúr AKO aj Focus . V prieskume agentúry Focus uskutočnenom od 16. do 23. januára sa na prvom mieste umiestnil spolu s Marošom Šefčovičom, obom kandidátom boli vtedy namerané zhodné preferencie na úrovni 16,5 %. V prieskume konzultačnej firmy Restartup uskutočnenom 28. januára po oznámení Andreja Danka o tom, že nebude kandidovať za prezidenta Robert Mistrík ocitol na prvom mieste. Firma Restartup nie je oficiálnou výskumnou agentúrou a prieskum neprebehol bežným spôsobom, ale pomocou kuriérov, ktorí respondentov oslovovali náhodne počas doručovania zásielok. Výsledky boli následne vážené tak, aby zastúpenie jednotlivých skupín odpovedalo demografii Slovenska.

V prieskumoch uskutočnených v roku 2018 (kedy ešte nebol známy definitívny zoznam kandidátov) sa síce umiestnil aj na inom ako druhom mieste, výrok však zaznel v odpovedi na otázku moderátora o tom, či by Robert Mistrík odstúpil od kandidatúry v prospech Zuzany Čaputovej v prípade výrazného rozdielu v preferenciách. Odpoveď znela: „ Počkajme si na ďalšie prieskumy ako sa tie budú vyvíjať, ja som v tých prieskumoch stále na druhom mieste ...“ V kontexte debaty o možnom odstúpení jedného z kandidátov z toho vyplýva, že mal na mysli posledné zverejnené prieskumy a ich budúci vývoj.

AKO Focus prieskume prieskume


Veľká časť prípadov účinnej ľútosti sa týka napríklad nedoplatkov na výživnom.

Inštitút tzv. účinnej ľútosti je zakotvený v Trestnom zákone ( Zákon č. 300/2005 Z. z. ) v paragrafoch 85 a 86. Zákon pojednáva o tom, že za určitých podmienok trestnosť trestného činu môže zaniknúť uplatnením tzv účinnej ľútosti. To sa môže týkať napríklad, nevyplatenia mzdy a odstupného podľa § 214, skrátenia dane a poistného podľa § 276, podplácanie podľa § 332 a iných. V médiách sa takýto inštitút skloňuje v súvislosti s podnikateľom Bašternákom a súčasným prezidentom Andrejom Kiskom . Obaja si účinnú ľútosť uplatnili po tom, ako daňové kontroly ukázali, že štát ukrátili na daniach. Účinná ľútosť sa týka aj zanedbávania povinnej výživy podľa § 207. Na základe dostupných informácií však nedokážeme nájsť informácie, ktoré by hovorili či už o tom, koľko štát na účinnej ľútosti dostane peňazí, ani pri akých trestných činoch je účinná ľútosť prevažne uplatňovaná. Niekoľko prípadov účinnej ľútosti a taktiež nedoplatkov na výživnom je dostupných na stránke otvorenesudy.sk, avšak kompletná štatistika o týchto prípadoch neexistuje. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Zákon č. 300/2005 Z. z.
Bašternákom
Andrejom Kiskom
dostupných


Do konca roka 2015 by mali dosiahnuť čisté minimálne mzdy 60 % priemernej čistej mzdy, aspoň v niektorých regiónoch Slovenska.

Za rok 2015 predstavovala čistá minimálna mzda 50% čistej priemernej mzdy, za rok 2016 to bolo 51%. Toto percento sa každým rokom zvyšuje k hranici 60%, ktorá je určená EÚ a všetky krajinu EÚ sú zaviazané ju dodržiavať. Ani jedna z európskych krajín však túto hranicu od roku 1998 nedosiahla; výnimkou nie je ani Slovensko. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa výročnej správy Európskej sociálnej charty z decembra 2015 ( .pdf , str.26 ), situácia na Slovensku nebola v zhode s Chartou, pretože minimálna mzda nezaručovala primeraný životný štandard. Slovenská republika sa zaviazala do konca roku 2015 zdvihnúť čistú minimálnu mzdu na 60% čistej priemernej mzdy, a to aspoň v niektorých regiónoch Slovenska. Odporúčaná hranica čistej minimálnej mzdy je určená Európskym výborom sociálnych práv už od roku 1998. Podľa štatistiky Eurostat je minimálna slovenská mzda aktuálne 435 eur. Jedná sa o historicky najvačšie navýšenie. Túto sumu navrhovalo MInisterstvo práce a minimálna mzda v tejto výške dosahuje 52% čistej priemernej mzdy. Na Slovensku minimálna mzda nikdy nedosahovala 60% priemernej mzdy, nutno však povedať, že aj keď je úroveň 60% stanovená EÚ, ani jedna z európskych krajín túto hranicu nedosiahla. V roku 2016 sa jej najviac priblížilo Slovinsko s 52,4%. (zdroj: Eurostat ) Na Slovensku sa pod pojmom priemerná mzda rozumie aritmetický priemer všetkých miezd na Slovensku. Priemerná mzda pre rok 2016 predstavovala sumu 912 euro, pričom minimálna mzda bola 405 eur. Po odčítaní poplatkov za dane a odvody dostaneme sumu 355,01 eur . Podľa kalkulátora čistej mzdy na Slovensku za rok 2016 by bola čistá priemerná mzda 699,96 eur. Za rok 2016 teda čistá minimálna mzda predstavovala 51% čistej priemernej mzdy. Pre rok 2015 predstavovala priemerná mzda 882 eur a minimálna mzda 380 eur. Čistá priemerná mzda bola podľa výpočtu 678,92 eur, pričom čistá minimálna mzda 339,09 eur. Percentuálny podiel vychádza po zaokrúhlení 50%. Pre porovnanie jednotlivých regiónov môžeme využiť mapu portálu platy.sk , ktorá ukazuje priemerné platy za rok 2015 v jednotlivých regiónoch. Najvyššie platy sú v Bratislavskom kraji, kde priemerná mzda sa vyšplhala na 1 309 eur, z toho čistá mzda predstavuje 978,44 eur. Po zaokrúhlení dosiahla minimálna mzda 35% priemernej čistej mzdy v Bratislavskom kraji. V Trnavskom kraji to bolo 47,5%, v Trenčianskom 48%, v Nitrianskom 50%, v Banskobystrickom 51,5%, v Žilinskom 49%, v Košickom 47% a v Prešovskom kraji, kde bola priemerná mzda najnižšia (815 eur), čistá minimálna mzda predstavovala 54% čistej priemernej mzdy. Dátum zverejnenia analýzy: 15.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
štatistiky
Eurostat
predstavovala
355,01 eur
kalkulátora
platy.sk


V Radičovej vláde my sme zdedili po prvej vašej vláde 30-miliónový dlh.

Béla Bugár môže vo výroku referovať k celkovej výške verejného dlhu ktorý prevzala Radičovej vláda, alebo k výške nového dlhu vytvoreného počas Ficovej vlády. Celkový dlh sa v dobe nástupu Radičovej k moci pohyboval okolo 27 miliárd eur, čo oproti dlhu na začiatku Ficovej vlády predstavuje nárast o približne 9 miliárd eur. Ani v jednom prípade sa teda nejedná o sumu 30 miliónov. Bližšie k skutočnej hodnote verejného dlhu by mohlo byť 30 miliárd eur, nakoľko však Bugár či už zámerne ale omylom povedal 30 miliónov hodnotíme výrok ako nepravdivý. Verejný dlh SR narástol medzi rokmi 2009 až 2010 o 5,3 % HDP. V roku 2009 činil 33,7% HDP a ku koncu roka 2010 to už bolo 39% HDP. Výška verejného dlhu v roku 2010 po ukončení 1. volebného obdobia R. Fica sa pohybovala v rozmedzí 27 mld. eur. Pri nástupe R. Fica do funkcie premiéra v 1. volebnom období v roku 2006 výška hrubého verejného dlhu oscilovala na hranici 18 mld. eur. Počas Ficovej vlády sa tak dlh zvýšil približne o 9 mld eur. Dátum zverejnenia analýzy: 23.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

27 mld. eur.
18 mld. eur.


Chcem poďakovať napr. majiteľom a prevádzkovateľom veľtržného komplexu Incheba, ktoré môže byť použité v prípade nejaké mimoriadnej situácie na koncentráciu osôb.

Peter Pellegrini mal s majiteľmi bratislavskej Incheby rokovať v pondelok 16. marca 2020. Priestory výstaviska zvažoval využiť pre pacientov, ak by ich nevedeli viac prijímať nemocnice. Hovorkyňa výstaviska Incheba pre portál Demagóg.SK uviedla, že „pre prípad, že si to situácia bude vyžadovať, sme bývalú i súčasnú vládu informovali o možnosti využiť priestory a areál výstaviska Incheba, ktoré – vzhľadom na celkovú kapacitu a strategickú polohu – by v prípade potreby mohli slúžiť ako centrum na činnosti spojené s prevenciou, diagnostikou a zdravotnou starostlivosťou.” Takémuto účelu vraj slúžili aj výstaviská vo Viedni, Berlíne, Madride či New Yorku. O konkrétnostiach v čase stanoviska (27. marca) Incheba s vládou nerokovala. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

rokovať


... a čo chcem k tomu dodať ani jedna z týchto vecí v súčasnosti nie je naplnená. Súčasťou eurovalu jednotky tak ako ideme o ňom hlasovať v októbri v Národnej rade Slovenskej republiky nie je mechanizmus riadeného bankrotu krajín. Súčasťou eurovalu jednotky rovnako nie je silná účasť súkromného sektora inými slovami účasť francúzskych a nemeckých bánk a iných finančných inštúticií.

Návrh na uzavretie Dodatku k Rámcovej zmluve o Európskom finančnom stabilizačnom nástroji, teda dodatok k eurovalu jednotke , skutočne neobsahuje mechanizmus riadeného bankrotu krajín. Euroval jednotka rovnako nezakotvuje účasť súkromných subjektov .

dodatok k eurovalu jednotke
nezakotvuje účasť súkromných subjektov


Minulý týždeň som bol v Kolárove vo fabrike na výrobu káblových zväzkov.

Správa z 1. marca 2011 hovorí, že J. Mihál si prezrel spoločnosť Kromberg Schubert s.r.o. v Kolárove, ktorá sa sa zaoberá výrobou káblov, káblových rozvodov, plastovou technológiou a mechatronikou pre najväčších automobilových výrobcov.

Správa z 1. marca 2011


Ak napríklad Španielsko potrebovalo peniaze pre svoj bankový sektor. To neznamená, že dostanú peniaze a tým to končí. Tam je dokonca až možnosť, že do vlastníckych štruktúr týchto bánk budú vstupovať ostatné európske inštitúcie pokiaľ si Španielsko nebude plniť svoje záväzky.

Európska únia schválila finančnú pomoc pre španielske banky vo výške 100 mld. eur, pričom konkrétna pridelená výška bude známa v septembri 2012 po vykonaní auditu. Finančná pomoc je podmienená dodržiavaním tzv. Memoranda o porozumení (.pdf) , čo znamená, že Španielsko sa zaviazalo k reštrukturalizácii bankového sektora, zlepšeniu jeho riadenia a regulácie.

schválila
Memoranda o porozumení (.pdf)
Správa


Vďaka štedrým sociálnym systémom imigranti do bohatších krajín už nechodia len pracovať, ale aj čerpať sociálne dávky a iné štátne výhody. Tento „sociálny turizmus“ sa neprekvapivo dotknutým bohatším krajinám nepáči. Logické riešenie je pritom veľmi jednoduché. Imigranti hľadajúci prácu by mali byť vítaní, no na sociálne výhody zadarmo nebudú mať nárok. - To sa však EÚ nepáči. Podľa nej slobodný pohyb osôb v rámci EÚ znamená aj slobodný prístup k štedrejším sociálnym systémom cudzích krajín.

Podľa EK - Voľný pohyb pracovníkov patrí medzi základné princípy Európskej únie. Je zakotvený v členku 45 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ďalej rozvinutý v sekundárnej legislatíve a judikatúre Súdneho dvora. Občania EÚ majú právo:

Podľa EK
Tu
Tu


…napríklad Slovensko je zmluvnou stranou európskej charty menšinových a regionálnych jazykov. Tam sú konkrétne záväzky, ktoré treba rozvíjať a rešpektovať.

Slovensko ako člen Rady Európy je automaticky aj signatárom Charty menšinových a regionálnych jazykov .


Ak nás niekto oslobodil, tak bola to Červená armáda, ktorej súčasťou boli aj ukrajinskí vojaci… ak ideme dnes na Slavín, tak tam vidíme hlavne mená ukrajinských vojakov, ruského vojaka tam pomaly ani nenájdeme.

Národnostné zloženie vojakov pochovaných na cintoríne Slavín nie je známe. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Na cintoríne pri pamätníku Slavín je pochovaných 6 845 vojakov Červenej armády, ktorý padli počas oslobodzovania Bratislavy a okolia v apríli 1945. Väčšina zosnulých vojakov leží v hromadných hroboch a ich meno je zapísané na pomníku, pričom vysokopostavení vojaci sú pochovaní v individuálnych hroboch.

V Červenej armáde boli zastúpené všetky národnosti Sovietskeho zväzu. Okrem Rusov ju tvorili aj Ukrajinci, Bielorusi a Kazachovia ale aj Estónci či Litovci a zástupcovia ďalších sovietskych republík. Zastúpenie vojakov v armáde sa v priebehu II. svetovej vojny menilo, približne však kopírovalo zloženie populácie v Sovietskom zväze.

Po oslobodení Ukrajiny spod nemeckej okupácie v roku 1943 vydalo sovietske vrchné velenie rozkaz na mobilizáciu mužov vo veku 18 až 50 rokov z oslobodených území Ukrajiny a Bieloruska. V dôsledku tejto mobilizácie sa zvýšil podiel Ukrajincov v jednotkách Červenej armády, najmä v 1. a 2. ukrajinskom fronte, ktoré sa podieľali na oslobodzovaní Československa. Počet Ukrajinských a Ruských vojakov na týchto frontoch je udávaný ako pomerne vyrovnaný , aj keď početnú prevahu mali stále Rusi. Niektoré útvary však vykazovali prevahu Ukrajincov.

Etnické rozloženie sovietskych vojakov padlých v Bratislave však nie je na základe verejných zdrojov známe , takisto aj etnická príslušnosť vojakov, ktorí majú mená na pamätníku Slavín.

S otázkou na národnostné zloženie sme sa obrátili na Vojenský historický ústav , ktorý nám však odpovedal, že riešenie žiadosti nepatrí do jeho kompetencie, a odkázal nás na Ministerstvo vnútra SR.

Ministerstvo sa však už v minulosti vyjadrilo, že má zoznamy zabitých sovietskych vojakov na území Slovenska vo viacerých formách, no len v niekoľkých prípadoch pozná aj národnosť pochovaných a že o celkových počtoch nič nevie.

Vyjadrenie Márie Kolíkovej pre Demagog.sk z 21. mája 2025:

“K tomuto výroku si dovoľujem dodať, že som sa k tomu vrátila v ďalšej časti relácie, konkrétne 6 minúte 15 sekunde relácie, kde som doplnila tento výrok, že sú tam, najmä ukrajinské a bieloruské mená. Nemám zatiaľ k dispozícii zdroje zo žiadnych archívov ohľadom národností, ale moje výroky boli založené na vyjadreniach ľudí, ktorí majú blízko ukrajinskej národnosti, ktorí po vzhliadnutí mien na Slavíne sa jednoznačne vyjadrili, že sú tam najmä mená ukrajinské a bieloruské. Aktuálne disponujem aj celým zoznamom známych mien vojakov na Slavíne, ktorých je vyše 4000 a aj na základe vášho podnetu vynakladám úsilie oslovením príslušných inštitúcií, ktoré môžu overiť tieto fakty.”

Slavín
oslobodzovania
Väčšina
Zastúpenie
rozkaz
zvýšil
udávaný
vyrovnaný
vykazovali
známe
Vojenský historický ústav
Demagog.sk


A ja sa ešte k tej Ukrajine jednou polvetou vrátim. Celý spor, ktorý tam dnes je a ktorý doslova desí celý svet a samozrejme ľudí na Slovensku, začal práve tým, že sa nepodpísala, že prezident Janukovyč nepodpísal asociačnú dohodu s Európskou úniou...

BBC prinieslo prehladnú casovú os vývoja konfliktu, ktorý zacal 21. novembra nepodpísaním asociacných dohôd. Toto vyústilo k masovým protestov a následne až do dnešnej situácie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Ukrainian President Viktor Yanukovych's decision in November to pull out of an association deal with the EU sparked huge street protests that eventually led to his downfall." Podla denníka SME , sa pociatocné proeurópske protesty pretavili do protivládnych protestov. Dátum zverejnenia analýzy: 05.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

os novembra asociacných SME


...(zavedenie električky do Podunajských Biskupíc, pozn.) je myslím, že aj dokonca v generely dopravy, že tým smerom má byť riešená kolajová doprava, električka (...).

Zavedenie električky do do mestskej časti Bratislava - Podunajské Biskupice sa spomína v Územnom generely dopravy hl. mesta SR Bratislava, ktorý bol vydaný dňa 18.decembra 2015. Jedným z dopravných cieľov pre Bratislavu je " lepšia dostupnosť východných častí mesta (MČ Vrakuňa, Podunajské Biskupice, Vajnory, oblasť Vlčieho hrdla) (...) do roku 2030 " ( .pdf , s. 81). V dokumente je takisto uvedený odporúčaný návrh vybudovať električkovú trať, tzv. južnú radiálu, ktorá by viedla z centra mesta až k železničnej stanici Podunajské Biskupice ( .pdf , s. 96). Orientačné investičné náklady by sa mali pohybovať vo výške 60 mil. eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. " Zastávky sa predpokladajú jednosmerné v uliciach Dunajskej a Grösslingovej blízko Kamenného námestia, Mlynské nivy (autobusová stanica), Čipkárska, Bajkalská, Hraničná, Parková, Malý Dunaj, Slovnaft, Závodná, Popradská, Nákovná, Hronská, Dudvážska, Korytnická, Podunajské Biskupice, železnica ," uvádza sa v generely dopravy ( .pdf , s. 96). Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf .pdf


Ale čo sa týka nezamestnanosti napríklad ste spomenuli Gemer, to znamená, Rimavská Sobota a okolie. Nehovorme, že to nie je dosť, čo sme urobili a za jeden rok, 1450 fyzických pracovných miest. To znamená, že mohol by som Tornaľu, mohol by som Rimavskú Sobotu, Lučenec a ďalšie regióny, kde je 300, 400, 250 nových pracovných miest.

Vláda I.Radičovej podporila vznik nových pracovných miest v oblasti Gemera, ktorý je regiónom s najvyššou mierou nezamestnanosti. V Rimavskej Sobote podporila, koncom roka 2011, výstavbu infraštruktúry, ktorou sa odvrátila hrozba odchodu budúceho investora a zabezpečil sa vznik až 450 pracovných miest. Okrem toho, významnou mierou prispel k vytvoreniu pracovných príležitostí v okrese aj tzv. protipovodňový príspevok (príspevok na podporu zamestnanosti na realizáciu opatrení na ochranu pred povodňami a na riešenie následkov mimoriadnej situácie). Práce na protipovodňových opatreniach si vyžiadali vznik až 300 pracovných miest. Ďalším opatrením je štátna pomoc v Rimavskej Sobote, obec Klenovec (zdroj SME , 23.11.2012): Spoločnosť Gallai&Wolff chce postaviť v obci Klenovec, v okrese Rimavská Sobota, závod na výrobu mostných ložísk a mostných dilatačných záverov. Do výstavby fabriky plánuje investovať 6,74 mil. eur. Vytvoriť by mala 253 pracovných miest . Ročne plánuje v závode vyrobiť takmer dve tisíc ton kovových konštrukcií a ich častí. Takmer celá produkcia by mala smerovať na export. Podnik chce svoj investičný zámer realizovať už v tomto roku. Plánovaný objem výroby by mal dosiahnuť o tri roky. Od štátu dostane stimuly vo forme dotácie na obstaranie dlhodobého hmotného majetku vo výške 3 mil. eur a úľavy na dani z príjmu vo výške 370 tisíc eur. Do novovybudovaného priemyselného parku v Tornali prichádza nemecký investor,ktorý sa špecializuje na výrobu nábytku. V prvej fáze (do apríla 2012) má priniesť 30 pracovných miest pre ženy a priehebu roka sa má počet zamestnancov zvýšiť na 150. V Lučenci sa v priemyselnom parku juh vytvorilo v minulom roku 250 pracovných miest. Výsledkom je viac ako 1400 novovytvorených pracovných miest v priebehu roka 2011 a začiatku 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Rimavskej Sobote
tzv. protipovodňový príspevok
SME
Tornali
Lučenci


Pán minister sa trošku mýli. Ja si dovolím poopraviť, to je taká 5 tisícová minimálna pokuta je v prípade, keď podnikateľ nelegálne podľa inšpekcie zamestná viac ako jedného pracovníka, čiže dvoch, troch a tak ďalej.

Mihál správne uvádza, že 5 tisícová minimálna hranica je len v prípade nelegálneho zamestnávania dvoch a viacerých fyzických osôb. V prípade ostatných deliktov ostáva minimálna pokuta vo výške 2 tisíc eur. Mihál správne opravuje ministra Richtera. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Za účelom objektívneho posúdenia pravdivostnej hodnoty výroku je nutné uviesť spomínaný legislatívny stav pred novelizáciou, ktorá je predmetom diskusie, a po nej.

Pred novelizáciou z roku 2013, bola najnižšia hranica 2 tisíc eur. Úplné znenie Zákona č. 48/2012 o inšpekcii práce a č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní ešte pred novelizáciou (Zbierka zákonov 2012), vo svojom paragrafovom znení uvádza nasledovné skutočnosti.

§ 19 Správne delikty

(2) Inšpektorát práce uloží pokutu

a) zamestnávateľovi alebo fyzickej osobe za

1. porušenie zákazu nelegálneho zamestnávania od 2 000 eur do 200 000 eur.

Novela (.pdf) zákona o inšpekcií práce a zákona o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní z 13. septembra 2013 mení spodnú hranicu pokuty u 2 tisíc eur na 5 tisíc eur, avšak len v prípade nelegálneho zamestnávania dvoch a viacerých FO..

Čl. I

8. V § 19 ods. 2 písm. a) prvom bode sa na konci pripájajú tieto slová: „a ak ide o nelegálne zamestnávanie dvoch a viac fyzických osôb súčasne, najmenej 5 000 eur,“.

Uvedená zmena minimálnej hranice na 5 tisíc eur sa týka len pre delikty nelegálneho zamestnávania dvoch a viacerých fyzických osôb. Ide len o dodatok k pôvodnému zneniu. To znamená, že minimálna hranica 2 tisíc eur stále platí pre ostatné delikty. V prípade opakovaného porušenia novela nestanovuje minimálnu hranicu pokuty. V praxi ide o zváženie inšpektorátu.

V novelizovanej úprave je definovaná správna právomoc pri určovaní výšky pokuty za opakované porušovanie zákonných ustanovení bez konkrétnych čísiel.

(6) Inšpektorát práce pri ukladaní pokuty podľa odsekov 1 a 2 zohľadňuje jej preventívne pôsobenie a pri určovaní výšky pokuty prihliada najmä na

...e) opakované zistenie toho istého nedostatku.

Novela


Mesto, keď sme ho prevzali, malo zadlženie cez 200 miliónov eur, pretože môj predchodca zamlčoval Bratislavčanom to skutočné zadlžovanie. On nehovoril o tom, že mesto ručí za mestské firmy a to sú naše dlhy. My sme to povedali a hovoríme to Bratislavčanom rovno, že máme dlh cez 200 miliónov eur.

Vzhľadom na to, že zatiaľ nie je zverejnená bilancia hospodárenia hlavného mesta a mestských organizácií za rok 2014, demagog.SK nevie overiť tvrdenie primátora Nesrovnala o výške dlhov magistrátu a mestských firiem a o skutočnom zadlžovaní, ktoré mal zamlčovať bývalý primátor M. Ftáčnik. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Exprimátor Bratislavy, Milan Ftáčnik, naposledy informoval o dlhu mesta, vrátane mestských podnikov na tlačovej konferencii pred ukončením svojho volebného obdobia v septembri 2014. Podľa článku v HN bol predpokladaný dlh hlavného mesta 182 miliónov eur. Oficiálny údaj z TASR na konci Ftáčnikovho volebného obdobia hovoril o dlhu 173 miliónov eur. Uvedené čísla zahŕňajú aj hospodárenie mestských organizácií. Najväčšie záväzky mal magistrát (108 mil. eur), spoločnosť Generálny investor Bratislavy (20 mil. eur) a Dopravný podnik Bratislava (42 mil. eur). Údaje o hospodárení hlavného mesta v rokoch 2010 - 2014 majú byť zhrnuté v komplexnej správe, ktorá sa podľa programu prerokovávala na zasadnutí Mestského zastupiteľstva hlavného mesta SR, konaného 25.9.2014. Správa však v čase overovania výroku medzi materiálmi na oficiálnej stránke mesta nebola k dispozícii.

Dostupný je menej aktuálny Návrh záverečného účtu a hodnotiaca správa hlavného mesta SR za rok 2013 (. pdf ), ktorý obsahuje aj prehľad o finančnom stave a dlhu hlavného mesta a jednotlivých mestských organizácií k 31.12.2013. Materiál okrem iného informuje i o strate Dopravného podniku Bratislava (DPB) za rok 2013 vo výške 984 026 eur, ktorá má byť podľa návrhu krytá zo strany hlavného mesta po dobu 3 rokov, počnúc rokom 2015 (. pdf , s. 129). Krytie straty potvrdzuje aj Výročná správa DPB za rok 2013 v odseku Vysporiadanie výsledku hospodárenia ( pdf ., s. 21): „ Hospodársky výsledok vykazovaný za rok 2013 - stratu vo výške 984 026 EUR navrhujeme vysporiadať nasledovným spôsobom - jediný akcionár spoločnosti uhradí stratu na základe návrhu predstavenstva v zmysle čl. XI, písm. j), bod 2 Stanov akciovej spoločnosti Dopravný podnik Bratislava .“ Podrobnosti o DPB uvádzame ako príklad, kedy je strata spoločnosti zároveň aj stratou mesta; mesto je 100-percentným akcionárom a predstavenstvo spoločnosti podalo návrh v súlade so stanovami, ktorý bol schválený.

Prehľad mestských organizácií je zverejnený na stránke hlavného mesta, kde možno nájsť výročné správy o hospodárení jednotlivých obchodných spoločností (najaktuálnejšie zverejnené údaje sú k 31.12.2013) a informácie o majetkovej účasti mesta v týchto obchodných spoločnostiach.

článku TASR programu pdf pdf pdf Prehľad účasti

https://demagog.sk/vyrok/zúčtovanie finančných vzťahov mestských organizácií a mestom založenýchspoločností s rozpočtom hlavného mesta SR Bratislavy za rok 2013.


...Porsche Cayenne, ktoré sa budú úplne proste vyrábať iba v Bratislave na Slovensku (...).

Kompletná výroba vozidiel Porsche Cayenne v bratislavskom závode Volkswagen Slovakia bola oznámená už v roku 2014. Od oficiálneho uvedenia modelu Porsche Cayenne v roku 2002 sa v bratislavskom závode vyrábala jeho nalakovaná karoséria spoločne s veľkým podielom komponentov. V septembri 2017 Volkswagen Slovakia oficiálne spustil kompletnú výrobu vozidiel Porsche Cayenne. Tento výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

oznámená
bratislavskom
kompletnú výrobu
vznikla
výrobcom
predstavený
rozšírenie
Rozšírenie


Možno by sme to spočítali možno 3,4,5 návrhov (návrhov zákona, ktoré boli predložené opozíciou v období 2006-2010, a ktoré boli následne schválené pozn.)

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože počas prvej Ficovej vlády (2006-2010 pozn.) sa schválili prinajmenšom tri opozičné návrhy zákonov, a to: Prvý opozičný návrh zákona schválil parlament 9. februára 2007 a išlo o návrh opozičného poslanca M. Pada (SDKÚ-DS pozn.), ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov. Tento návrh zákona bol však vrátený prezidentom do parlamentu, kde poslanci neprelomili prezidentovo veto a zákon sa tak neschválil . Návrh poslancov NR SR J. Berényiho a L. Szigetiho, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa stal druhým opozičným návrhom zákona, ktorý sa počas Ficovej vlády schválil. Prezident tento zákon vrátil naspäť do parlamentu, kde poslanci prelomili jeho veto a zákon 17. februára 2009 vyšiel v zbierke zákonov. Parlamentom 27. apríla 2010 prešiel aj návrh zákona opozičných poslancov M. Kuruca a J. Lišku (SDKÚ-DS pozn.), ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 36/2005 Z. z. o rodine v znení neskorších predpisov, a stal sa tak tretím opozičným návrhom zákona, ktorý parlament počas Ficovej vlády schválil. Dátum zverejnenia analýzy: 02.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh neschválil Návrh prelomili návrh


Skrutátor, keď zistí, že voľba neprebieha tak ako má, má uviesť do zápisnice námietky. Skrutátor žiadne námietky do zápisnice neuviedol. Žiadne námietky tam nie sú.

tu som zápisnicu nenašla...našiel ju niekto?


Slovensku podobne ako iným krajinám hrozí, že v roku 2013 nevyčerpá 350 miliónov eur, a my sme vyrokovali ešte ako súčasť v rozpočtu EÚ to, že Slovensko môže dostať výnimku spolu s Rumunskom a budeme mať o rok viacej na čerpanie týchto finančných prostriedkov

Výrok R. Fica hodnotíme ako pravdivý, pretože je pravdou, že Slovensko a Rumunsko môžu dostať výnimku na dočerpanie európskych peňazí o rok dlhšie. Konečné rozhodnutie padne na jeseň tohoto roka. Dňa 20. júna 2013 SITA uviedla, že podpredseda vlády pre investície Ľubomír Vážny, ktorý zodpovedá aj za eurofondy, predpokladá, prepadne až okolo 350 mil. eur európskych peňazí. "Ak by Európsky parlament schválil pre Slovensko výnimku na predĺženie čerpania peňazí EÚ o rok dlhšie, mohli by sa presunúť do ďalšieho roka. "Neviem prejudikovať rozhodnutie Európskeho parlamentu. Nemáme žiadny plán, 350 mil. eur asi prepadne. Bola by to obrovská škoda," dodal Vážny." TASR 18. júna 2013 informovala, že v septembri alebo októbri tohto roka by mohlo byť jasné, či Slovensko dostane jeden rok navyše na čerpanie eurofondov, ktoré sa mali minúť do konca tohto roka. Slovensko dostalo spolu s Rumunskom v rámci Európskej rady prísľub, že dôjde ku zmene nariadenia Európskej komisie (EK), ktorá odklad umožní. "Netrúfam si ani ja odhadnúť, aký bude definitívny výsledok, pretože takisto, ako do toho vstupuje Európsky parlament, tak do toho vstupuje aj Rada členských krajín," povedal dnes na tlačovom brífingu v Bratislave počas medzinárodnej konferencie s názvom EÚ fondy: Investícia do budúcnosti podpredseda EK Maroš Šefčovič." Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA TASR


...my (strana MOST-HÍD, pozn.) sme boli prví jediní, vtedy ešte ani na námestí ľudia nechceli a nehovorili o tom, že pán minister vnútra Kaliňák, by mal odstúpiť, to byla tá tlačovka priamo v Národnej rade.

Deň po informovaní o vražde novinára Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, t.j. 27. februára 2018, opozičné strany OĽANO a SaS zvolali tlačovú besedu. Na tejto tlačovej besede predstavitelia týchto strán vyzývali na odstúpenie ministra vnútra Roberta Kaliňáka a policajného prezidenta Tibora Gašpara. Taktiež KDH v ten istý deň žiadalo Roberta Fica a Roberta Kaliňáka, aby odstúpili zo svojich funkcií. 1. marca predseda strany Most Híd na tlačovej besede v NRSR prvýkrát verejne žiada pád ministra vnútra Roberta Kaliňáka. O deň neskor, 2. marca 2018, sa konali spomienkové pochody, ktorých organizátori žiadali vyšetrenie vraždy novinára Kuciaka a snúbenice Kušnírovej, ale taktiež aj vyšetrenie káuz Mariana Kočnera a Ladislava Bašternáka. Na základe časovej línie môžeme vidieť, že hoci organizátori pochodov žiadali odstúpenie ministra vnútra neskôr ako Most Híd, opozícia spolu s KDH boli prví, ktorí vyzývali na odchod Roberta Kaliňáka zo svojej funkcie. Preto tento výrok hodnotíme ako nepravdivý.

tlačovej
odvolal
spomienkový pochod
Žiadal
Za slušné Slovensko


Samo KDH na svojich stránkach uvádza : " Za deň vzniku KDH sa považuje 17. február 1990, kedy sa v Nitre uskutočnil ustanovujúci snem hnutia, hoci zaregistrované na Ministerstve vnútra SR bolo 23. februára v súlade so zákonom o politických stranách a hnutiach. Známa je tiež skutočnosť, že miestne kresťanskodemokratické kluby začali vznikať už po vydaní výzvy na ich zakladanie z 30. novembra 1989."

stránkach uvádza


60 % spotrebovaného vína na Slovensku je dovezeného vína.

Informáciu nevieme overiť podľa žiadneho oficiálneho zdroja. Výkonná riaditeľka Zväzu výrobcov hrozna a vína (ZVHV) Jaroslava Kaňuchová Pátková v SME (TASR) z januára 2008, hovorí, že na Slovensku sa ročne skonzumuje približne 60 miliónov litrov vína, pritom slovenskí vinári vedia vyrobiť a pokryť dopyt na trhu objemom 35 miliónov litrov. V novšom článku denníka Pravda z augusta 2011 sme našli údaj, ktorý hovorí, že zahraničné stolové vína sú najlacnejšie a najpredávanejšie a tvoria až 50 percent spotreby všetkého vína. V článku E. Žitňanského ( Etrend.sk , 20. októbra 2011) sa zase uvádza, že domáca produkcia pokrýva 75% slovenskej spotreby, zvyšok je z dovozu, čo by činilo len 25%. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

(TASR) Pravda Etrend.sk


Ale myslím si, že premiérka spravila veľmi dobre, že takúto pracovnú skupinu zvolala k tomuto zákonu. (k zákonu o občianstve, pozn.) Sú tam všetci zastúpení, ktorí mali s týmto zákonom už akýkoľvek problém a jednoducho tam sa hľadá riešenie a mám nádej, že tam sa riešenie nájde.

Denník SME informoval, že v pondelok 28. februára 2011 sa uskutočnilo stretnutie tzv. "pracovnej skupiny" k zákonu o dvojitom občianstve. Stretnutia sa okrem zástupcov SDKÚ, SaS, KDH a Most-Híd zúčastnili aj O. Dostál z OKS a I. Matovič z Obyčajných ľudí, nakoľko OKS aj Obyčajní ľudia sa často sťažovali, že o koaličných rozhodnutiach boli informovaní, až keď boli hotové a nedali sa zmeniť. O. Dostála a I. Matoviča pozvala na stretnutie premiérka I. Radičová. "Komisiu pôvodne zvolávala premiérka a ona ma pozvala," uviedol Dostál. "Ak by v takejto veci s nami nekomunikovali a chceli fungovať ako predtým, predložili by do parlamentu niečo, s čím nesúhlasíme a tlačili by siloumocou, dopadlo by to tak isto. Znova by mala koalícia hanbu," povedal Matovič. Pracovnej skupiny sa rovnako zúčastnil aj R. Procházka z KDH, ktorý po jej skončení povedal : "Bola to veľmi plamenná, intenzívna, ale vecná debata." Procházka, rovnako ako I. Matovič, hlasoval za návrh zákona o dvojitom občianstve z dielne strany Smer-SD.

SME zúčastnil hlasoval


Tie kolá volieb (kandidátov na sudcov Ústavného súdu, pozn.) chcel by som len tak na príklade pani Laššákovej a Mamojku povedať, že 2. decembra 2015 zanikla funkcia pána Dobríka a uplynula 27. februára 2016. Na funkciu pána Dobríka, Národná rada je vždy povinná dať dvojnásobný počet kandidátov, sme dali pani Laššákovú a Mamojku. (...) A takisto dostal prezident na tri miesta, konkrétne tri, šesť mien. Zákon hovorí, že Národná rada je povinná dať dvojnásobný počet.

Funkčné obdobie sudcu Ústavného súdu SR (ÚS SR) Ľubomíra Dobríka sa skončilo 29. februára 2016, pričom kandidáti, zvolení Národnou radou SR (NR SR) na jeho miesto boli Mojmír Mamojka a Jana Laššáková. Ústava totiž stanovuje, že na každé uvoľnené miesto sudcu ÚS SR je NR SR povinná zvoliť dvojnásobný počet kandidátov, z ktorých si následne vyberá prezident republiky. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako pravdivý.

stanovuje zvolila odôvodnením vzali uplynulo zvolila odmietol .pdf vymenoval


Nikdy sme nechceli zrušiť imunitu na hlasovanie a výroky v parlamente

SME : "Podľa pôvodného vládneho návrhu mala imunita ostať práve len na hlasovanie a výroky v parlamente."

SME


...titulky v novinách českých, kde bolo napísané Sulík dvojbodka Fico musí ísť do basy.

Titulok novín iDNES z 18. Júna 2010 mal naozaj názov “Sulík, nová slovenská politická hvězda: Fico patří do kriminálu“. Richard Sulík dostal v rozhovore od novinára otázku, či sa bude nová vláda zaoberať ohľadom nahrávky, na ktorej má byť údajne Ficov hlas. Predseda strany Sloboda a Solidarita to okomentoval so slovami: „Ano. Veď to je na kriminál. To je na basu.“

iDNES


Mesto za posledných 12 rokov predalo majetok za 1,5 mld korún.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže na základe informácií z rozpočtov mesta Trenčín z rokov 2005-2014 (a teda posledných desiatich rokov) bola hodnota príjmu z predaja kapitálových aktív, pozemkov a nehmotných aktív, čo všetko je možné brať ako majetok mesta presne 2 672 421 974,38 Sk a teda niečo vyše 2,6 miliardy korún. Keďže Jozef Žiška hovorí o majetku predanom za 12 rokov, dá sa predpokladať, že daná suma bude ešte vyššia.

rozpočtov


... treba si uvedomiť, že v eurozóne je nezamestnanosť 12%.

Podľa údajov Eurostatu je skutočne miera nezamestnanosti v Eurozóne k augustu 2013 na úrovni 12,0%.

Eurostatu


Šimečka chodil po školách a tváril sa, že rozpráva o zelenej ekonomike v Európskej únii počas predvolebnej kampane.

Šimečka navštívil jednu školu v Bardejove v júni 2022. Iné tvrdenie, na ktorých by chodil po školách a rozprával o zelenej ekonomike v Európskej únii, Demagog.sk z verejných zdrojov nedohľadal. Nevieme však vylúčiť, že sa neudiali. Tvrdenie Tomáša Tarabu preto hodnotíme ako neoveriteľné.

V júni 2022 navštívil líder strany Progresívne Slovensko Michal Šimečka, spolu s ostatnými straníckymi kolegami , Spojenú školu Juraja Henischa v Bardejove, kde sa spoločne informovali o školskom projekte meteostanice a veternej elektrárne, ktoré skonštruovali študenti.V rámci návštevy prebehla aj prednáška o zelených technológiách, ekológii a inováciách.

Prednáška na bardejovskej škole bola súčasťou výjazdu strany Progresívne Slovensko, na východe našej krajiny. Okrem tejto školy navštívili aj Základnú školu Pod papierňou, kde bolo témou stretnutia zvyšovanie platov a štrajk učiteliek a učiteľov.

navštívil kolegami výjazdu


Ten bod bol konkrétnym bodom (výhrada o svedomí, pozn.) programového vyhlásenia, pod ktoré sa podpísali všetky strany (vládnej koalície, pozn.).

Vo svojom programovom vyhlásení sa druhá vláda Mikuláša Dzurindu zaviazala k dopracovaniu dohôd so Svätou stolicou. V programovom vyhlásení sa síce píše o sústave dohôd medzi SR a Svätou stolicou, avšak nie konkrétne o bode, ktorý hovorí o uzavretí zmluvy o výhrade vo svedomí. Výrok preto označujeme za zavádzajúci.

vyhlásení 2000 svedomí podmienilo


...náš kandidát, konkrétne v Levoči. No, tým, že nevyhral a bol tam ten rozdiel veľmi malý...

Od víťazstva kresla starostu delilo kandidáta KDH 12 hlasov. Milan Majersky (KDH): 2174 Miroslav Vilkovský (SMER): 2186

Od víťazstva kresla starostu


(...) v 2004 sme zažili veľkú daňovú reformu, kde ja som mal teda tú možnosť a česť písať koncepciu (...)

Počas druhej Dzurindovej vlády sa v roku 2004 realizovala daňová reforma , ktorej súčasťou bolo zjednotenie DPH na úrovni 19 % z predchádzajúcej hodnoty 20 % a 14 %. Sulík zároveň pomáhal pri tvorbe a úprave daňovej reformy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

daňová reforma
predchádzajúcej
pomáhal
tvorbe


Ten heliport, čo ste ani doteraz neodpovedali, ministerstvo financií 2 týždne po voľbách, vaše ministerstvo odsúhlasilo pod cenu predaj k životu potrebného heliportu najväčšej nemocnici na Slovensku na bratislavských Kramároch.

Výrok J. Figeľa nehodnotíme z pohľadu toho či sa heliport predal "pod cenu". Toto nedokážeme posúdiť. Uvádzame len, že podľa informácii týždenníka Plus 7 dní k predaju skutočne došlo. Podľa informácií tohto média ministerstvo financií na čele s J. Počiatkom malo schváliť predaj pristávacej plochy pre helikoptéry leteckých záchranárov a spolu s ňou aj takmer sedem hektárov nemocničného parku na Kramároch za sumu 5,2 mil. eur. Parlamentné voľby sa uskutočnili 12. júna 2010. Ministerstvo financií odsúhlasilo prevod štátnych pozemkov 21. júna tohto roku, čo je takmer dva týždne po voľbách.

Plus 7 dní


50 miliónová sekera čo tam bola (v štátnom rozpočte, pozn.), miliardová sekera, to je v poriadku, hej?

Vôbec nie je jasné o akej sekere Počiatek hovorí. Ak sa sekera asociuje s deficitom rozpočtu, tak má Počiatek pravdu v tom, že takýto schodok ŠR počas Miklošovho ministrovania vznikol: v roku 2003 (Schodok: 55 973 120 000), druhým „najbližším“ bol rok 2004 (Schodok 43 868 000 000). Ten ale nesúvisí s pôvodným Miklošovým argumentom o tom, že neodovzdával rozpočet na vode.


Kričal Smer strašne nahlas počas Radičovej vlády, že politizujeme justíciu napríklad tým, že sme zriadili výberové komisie, kde ja som dokonca navrhol úplne objektívny princíp žrebovania z katalogu kvalifikovaných ľudí a Smer do výberovej komisie ako jediný, ako jediná strana nominoval človeka, ktorý dnes za neho sedí v parlamente ako poslanec.

Novela zákona o sudcoch a prísediacich, ktorá nadobudla účinnosť k 1. januáru 2012, upravila nový spôsob obsadzovania voľných sudcovských miest, a to prostredníctvom výberového konania. Výberové konanie uskutočňuje 5-členná výberová komisia, z toho traja členovia výberovej komisie budú menovaní politicky - dvaja ministrom spravodlivosti a jeden NR SR. §29 novely zákona: "Členov výberovej komisie vymenuje predseda súdu z databázy kandidátov na členov výberovej komisie vždy po vyhlásení výberového konania, a to tak, aby jeden člen bol z kandidátov zvolených národnou radou, jeden člen z kandidátov zvolených súdnou radou a dvaja členovia z kandidátov vymenovaných ministrom. Jedného člena výberovej komisie zvolí na žiadosť predsedu súdu sudcovská rada súdu, na ktorom sa voľné miesto obsadzuje." Smer dlhodobo kritizoval zmeny v súdnictve, ktoré presadzovala vláda Ivety Radičovej. Vyústením tejto kritiky bola snaha odvolať ministersku spravodlivosti Luciu Žitňanskú. Parlament 13.decembra 2011 volil kandidátov na vymenovanie za členov výberových komisií uskutočňujúcich výberové konanie na voľné miesta sudcov. Medzi nominovanými bol aj Anton Martvoň, ktorého nominovala strana SMER-SD a ktorý je dnes poslancom NRSR za stranu SMER-SD. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

§29 novely zákona:
odvolať
volil
nominovala
poslancom


V konzervatívnom fonde zostanú zachované garancie a tie garancie budú oproti súčasnosti posilnené. Budú posilnené napríklad preto, pretože sporiteľovi budú garantovať neznehodnotenie jeho majetku po odpočítaní poplatkov správcovským spoločnostiam. Dnes tomu tak totižto nie je.

SITA : Jediným garantovaným fondom by tak mal zostať súčasný konzervatívny fond. (...) V súčasnosti totiž systém garantuje zachovanie výšky istiny pred odpočítaním poplatkov pre dôchodkovú spoločnosť. Podľa nového mechanizmu majú spoločnosti garantovať v súčasných konzervatívnych fondoch sporiteľovi výšku vložených prostriedkov po zohľadnení poplatkov. Presnejšie sa v návrhu zákona (.doc) píše: " § 63d Povinnosť dôchodkovej správcovskej spoločnosti doplniť majetok do dlhopisového dôchodkového fondu (1) Ak v dlhopisovom dôchodkovom fonde v sledovanom období poklesne hodnota dôchodkovej jednotky, dôchodková správcovská spoločnosť je povinná v prvý pracovný deň bezprostredne nasledujúci po poslednom dni sledovaného obdobia doplniť hodnotu majetku v dlhopisovom dôchodkovom fonde z vlastného majetku vo výške absolútnej hodnoty súčinu poklesu hodnoty dôchodkovej jednotky a priemernej čistej hodnoty majetku v dlhopisovom dôchodkovom fonde za sledované obdobie. Doplnenie majetku podľa prvej vety je pohľadávkou dlhopisového dôchodkového fondu voči dôchodkovej správcovskej spoločnosti, ktorú je dôchodková správcovská spoločnosť povinná splatiť do troch pracovných dní od skončenia sledovaného obdobia."

SITA
návrhu zákona


Veď v tom rozhovore on (pozn. Hamran v rozhovore pre Denník N) aj povedal, že mal teda ambíciu ešte do konca roka asi tam potiahnuť, urobiť si nejaké výsluhové roky a zobrať ešte o nejakých 8-10 000 vyššie odstupné.

V rozhovore pre Denník N Štefan Hamran v súvislosti s jeho odchodom do civilu uviedol (cca 8:50 min.), že ak by mu to nový minister vnútra umožnil, zostal by vo funkcii policajného prezidenta ešte do konca roka 2023.

Hamran v odpovedi spomenul viacero dôvodov, prečo by ostal na poste prezidenta Policajného zboru. Jedným z nich bolo „vysporiadanie sa s Atlasom“, čo je nadnárodná organizácia združujúca útvary osobitného určenia, na ktorej stretnutí sa mal zúčastniť. Ďalej chcel ukončiť kalendárny rok na svojom poste, čo by bolo pre neho finančne výhodné. Kvôli skoršiemu odchodu z funkcie prišiel o 100 eur mesačne na výsluhovom dôchodku a odchodnom 8 alebo 10 tisíc eur.

uviedol spomenul


...v novembri sa bude obmieňať podstatná časť, veľká časť ústavného súdu, 9 sudcov z 13 (...).

Voľba nových ústavných sudcov prebehne v Národnej rade SR podľa plánov na jeseň 2018, tí sa však funkcie ujmú až vo februári 2019, kedy deviatim súčasným ústavným sudcom uplynie mandát. Spomínaná časť Ústavného súdu SR sa obmení až vo februári , no prerokúvanie danej zmeny zákona sa plánuje od septembra 2018 a účinnosť by mal nadobudnúť v novembri 2018, čo potvrdil aj minister spravodlivosti Gál . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ivetta Macejková, Milan Ľalík, Peter Brňák, Ľudmila Gajdošíková, Sergej Kohut, Lajos Mészáros, Mirianna Mochnáčová, Ladislav Orosz a Rudolf Tkáčik boli vymenovaní za ústavných sudcov dňa 16. februára 2007. Dvanásť rokov od ich vymenovania uplynie 16. februára 2019, kedy by ich mali nahradiť deviati noví sudcovia. Podľa čl. 134 ods. 1 Ústavy SR „ Ústavný súd sa skladá z trinástich sudcov. ", ktorých podľa čl. 134 ods. 2 Ústavy SR „(...) vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať. " Okrem spomínaných sudcov pôsobí na Ústavnom súde SR sudkyňa Jana Baricová vymenovaná 10. júla 2014 a trojica Jana Laššáková, Mojmír Mamojka a Miroslav Ďuriš vymenovaných 14. decembra 2017. Koncom mája 2018 minister spravodlivosti Gábor Gál predstavil plánované zmeny vo výbere ústavných sudcov, ktoré navrhuje ministerstvo. Ak zmeny schváli parlament, kandidáti na ústavných sudcov budú musieť mať minimálne 45 rokov a za ich zvolenie musí hlasovať minimálne nadpolovičná väčšine v parlamente. Ako o tom informoval aj denník SME "Na rokovanie vlády ho (zmeny vo výbere, pozn.) chce posunúť v júli alebo auguste, v septembri do Národnej rady SR. Účinnosť plánuje 1. alebo 15. novembra, aby parlament stihol voľby kandidátov, ktorí majú dosluhujúcich ústavných sudcov nahradiť v polovici februára." Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

jeseň
februári
Gál
nahradiť
čl. 134
čl. 134
predstavil
informoval


Sú to napríklad krajiny ako je Nemecko, ako je Rakúsko, ako sú práve škandinávske krajiny (kde neexistuje súbeh odstupného a výpovednej lehoty pozn.).

Materiál MPSVR : "Odstupné a jeho súbeh s výpovednou dobou Vyplatenie odstupného nie je v členských štátoch samozrejmosťou. Súbeh odstupného a výpovednej doby je možný v súčasnosti okrem Slovenska v 10 členských štátoch. Výška odstupného je vo väčšine členských štátov podrobne rozdelená podľa počtu odpracovaných rokov u zamestnávateľa. V niektorých členských štátoch sa odstupné diferencuje podľa kvalifikácie pre povolanie. Niektoré členské štáty priznávajú nárok na odstupné až po odpracovaní najmenej jedného roka (napríklad Francúzsko) či dokonca až po odpracovaní najmenej piatich rokov (Luxembursko). V niektorých členských štátoch zamestnávateľ namiesto výpovednej doby môže zamestnancovi vyplatiť určité peňažné plnenie zodpovedajúce dĺžke neuplatnenej výpovednej doby - rovnakú možnosť navrhujeme aj v novele Zákonníka práce Nemecko - spravidla za každý odpracovaný rok polmesačné odstupné. Súbeh odstupného a výpovednej doby nie je možný." Ako je to v škandinávskych krajinách a Rakúsku nevieme overiť.

MPSVR


Keby sme pred 20 rokmi postavili diaľnice, boli by o dve tretiny lacnejšie.

Verejne dostupné údaje neumožňujú zovšeobecnenie, aké v tvrdení - opakovane - použil Andrej Danko. Demagóg.SK sa ho v minulosti na podobný výrok pýtal - email zostal bez reakcie. Keďže nie je zrejmé, z akých analýz či porovnania predseda parlamentu vychádza, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa odhadov Európskej komisie z roku 2004 malo Slovensko v tom čase jedny z najdrahších diaľnic v Európskej únii. Kilometer diaľnic u nás stál 12,5 milióna eur - kilometer talianskych diaľnic stál 2,7 milióna eur. Analýza INEKO z roku 2016 ukázala, že zmluvná cena za kilometer diaľnic sa pri rozostavaných úsekoch diaľnice D1 pohybovala od 8 do 38 miliónov eur. Skutočná cena sa pri úsekoch, pri ktorých ju už bolo možné vyčísliť, pohybovala od 8 po 13 miliónov eur. Prehľad DenníkaN, ktorý čerpá dáta zo zmlúv, ukazuje ceny slovenských diaľnic od roku 2011 v rozpätí od 4,5 milióna eur (obchvat Žiaru nad Hronom v polovičnom profile) do takmer 60 miliónov eur (obchvat Žilina Strážov - Brodno). Prezident Zväzu stavebných podnikateľov Slovenska Pavol Kováčik v roku 2016 denníku Pravda uviedol , že nie je možné porovnávať cenu kilometra diaľnic na rôznych projektoch. Jednotlivé úseky majú totiž rôzne veľa mostov, tunelov, protipovodňových opatrení, protihlukových stien či rôzne inžinierske siete.

odhadov INEKO Prehľad uviedol


V kauze Sasanka sme počuli, že lietali 300-tisícové sumy v eurách za 1 hlas poslanca na voľbu generálneho prokurátora.

V rozhovore medzi R. Sulíkom a M. Kočnerom zverejnenom na internete ( video ) okrem iného odpovedá R.Sulík aj na otázku, koľko stojí hlasovanie za generálneho prokurátora. R. Sulík odpovedá, " 300 tis. eur taká suma chodila včera po parlamente ." M. Kočner:" Za hlas ?" R. Sulík: " Mhm ."

video