...od septembra zrazu vznikli niektoré agentúry, ktoré dovtedy nikto o nich nepočul a zrazu začali vysielať signál pomedzi ľudí, že naše zoskupenie, že nemá šancu vo voľbách, nedostaneme sa, sme pod laťkou, ale to je jednoducho ich cieľom. Bohužiaľ majú peniaze na to, aby si založili agentúry, aby si platili prieskumy, aby ich zverejňovali a ovplyvňovali tú verejnú mienku.

V médiach sa od septembra objavili prieskumy verejnej mienky k voľbám do NRSR od agentúr MVK , Focus , Polis, AKO , Median SK , Phoenix Research a od Agentúry Sociálnych Analýz . Nie je jasné z výroku, ktoré agentúry myslí Matovič, keď hovorí o novovzniknutých agentúrach. Z vyššie vymenovaných jedine Phoenix Research on-line je projekt, ktorý prišiel na Slovensko v júli roku 2015 . Po porovnaní výsledkov (čo sa týka koalície, resp. hnutia OĽaNO - NOVA) z týchto prieskumov vidno, že agentúry im namerali podobný percentuálny zisk voličov, čo sa pohybovalo okolo čísla 6,5. K tomu, aby sa dve strany ako dvojkoalícia mohli dostať do parlamentu, musia získať spolu 7 %. To v prípade OĽaNO-NOVA sa ukázala byť splnená požiadavka iba v jednom prieskume od Median SK (zverejnený bol v novembi 2015, ale dáta sa zbierali v septembri 2015). Výrok Matoviča považujeme za nepravdivý. V septembri roku 2015 sa dostala na verejnosť výsledok prieskumu verejnej mienky agentúry Median SK, ku ktorému sa zbierali dáta od 20. júla do 16. augusta. V tomto získalo OĽaNO-NOVA 6,6 %. V dňoch 14. septembra do 21. septembra bol realizovaný prieskum verejnej mienky Agentúrou sociálnych analýz (ASA), kde respondenti mali najprv povedať, či by sa volieb zúčastnili, a ak áno, komu by dali svoje hlasy (zoznam strán dostali v abecednom poradí). V tomto prieskume získalo hnutie 6,9 %. V období od 27. septembra do 4. októbra chystala agentúra Phoenix Research svoj prieskum verejnej mienky , v ktorej (vtedy ešte) koalícia OĽaNO-NOVA získala 6,1 %. Približne v tomto období sa konal prieskum agentúry MVK , v ktorej získala koalícia OĽaNO-NOVA len 4,3 %. Agentúra sociálnych analýz chystala ďalší prieskum v období od 5. do 12. októbra. V prieskume, kde respondenit dostali otázku "Ak by sa voľby do NR SR konali tento víkend, zúčastnili by ste na nich?" koalícia OĽaNO-NOVA získala 6,7 %. V tomto období robila aj agentúra Focus prieskum (od 6. do 14. októbra), v ktorom namerali pre koalíciu rovnaké percentá. Agentúra AKO robila prieskum v období od 29. októbra do 4. novembra, kde 1000 respondentov muselo zdopovedať otázku " V marci budúceho roka sa budú konať voľby do NR SR (parlamentu). Ak by sa konali už teraz, ktorú stranu by ste volili? Budem vám strany predčítavať v náhodnom poradí. " Ani v tomto prieskume koalícia OĽaNO-NOVA nezískala pre koalícoi potrebných 7 %, namerali im 5,6 %. Spoločnosť Median SK spravila prieskum v období od 14. septembra do 11. októbra, ale výsledky boli zverejnené v novembri. V tomto prieskume sa podarilo koalícií dosiahnuť potrebných 7 %, namerali im 8%. Aj ďalšie prieskumy ukazovali zisk hlasov zoskupenia OĽaNO - NOVA okolo 6 %: u Focusu 6,6 % v období od 3. do 11. novembra, rovnaké číslo dosiahli v prieskume agentúry Polis pre SITA. V decembrovom prieskume Focusu už OĽaNO - NOVA figuruje ako jedna strana, teda nameraných 6,4 % im stačí k tomu, aby sa dostali do parlamentu, hnutie malo v decembrovom prieskume agentúry Polis podobný výsledok. Prieskumy, nech už boli objednané a vyhotovené hocikým, nepreukázali veľké výkyvy pri pri získaných percentách OĽaNO-NOVA. Vo všetkých prieskumoch, ktoré vznikli behom jesene a zimy im namerali okolo 6,5 %, čo k tomu, aby sa ako koalícia dostali do parlamentu, nebolo dostatočné.

MVK
Focus
AKO
Median SK
Phoenix Research
Agentúry Sociálnych Analýz
v júli roku 2015
prieskumu verejnej mienky
prieskum verejnej mienky
prieskum verejnej mienky
prieskum agentúry MVK
ďalší prieskum
agentúra Focus
Agentúra AKO
Spoločnosť Median SK
Focusu
agentúry Polis
decembrovom prieskume


Ja som chcel 15% pre všetky firmy, bude to len pre firmy s obratom do 100 tisíc, s dopadom zhruba do 40 miliónov, printové médiá s dopadom na 6 miliónov, potom sme odpustili koncesie dôchodcom to je dopad 8 miliónov.

SNS skutočne predložila do parlamentu zníženie dane z príjmu pre istú skupinu právnických osôb, navrhla oslobodiť dôchodcov od platenia koncesionárskych poplatkov aj znížiť DPH pre noviny a časopisy. V doložkách vplyvov k jednotlivým zákonom však chýba vyčíslenie ich dopadov. Demagóg.SK oslovil Andreja Danka so žiadosťou, aby poskytol dôkazy pre svoje tvrdenia - nereagoval však. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V marci 2019 predložila SNS návrh na zníženie dane z príjmov pre všetky právnické osoby z 21% na 15% . Podľa výpočtov Rady pre rozpočtovú zodpovednosť by takáto zmena znížila príjmy do štátneho rozpočtu o 800 miliónov eur. SNS preto v koalícii pristúpila na kompromis, podľa ktorého budú nižšie sadzby dane platiť len pre firmy s obratom do 100 tisíc eur a živnostníkov. Dôvodová správa k zákonu uvádza pozitívne aj negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy - no nekvantifikuje ich. Ministerstvo financií v stanovisku uviedlo, že podľa jeho názoru bude mať zmena negatívny vplyv na rozpočet. Zároveň predkladateľov zákona upozornilo , že tento vplyv musia vyčísliť na tri roky dopredu. SNS tiež navrhla oslobodiť o.i. dôchodcov od platenia koncesionárskych poplatkov aj znížiť daň z pridanej hodnoty pre printové médiá na 10 %. Dopad na štátny rozpočet však nie je vyčíslený v žiadnej z dôvodových správ k týmto zákonom.

predložila pristúpila budú zákonu uvádza upozornilo navrhla znížiť žiadnej dôvodových


Na východnom Slovensku boli výrazne posilnené špeciálne poriadkové jednotky, ktoré zvýšili bezpečnosť v blízkosti segregovaných osád, kde sú občania často vystavení síce drobnej, ale veľmi frekventovanej majetkovej kriminalite.

Korzar.sme.sk (12. marec 2011): " V regiónoch so zvýšenou kriminalitou pribudne v priebehu roka stovka policajtov do pohotovostných motorizovaných jednotiek. Ide o oblasti, kde sa nachádzajú rómske osady. Tridsaťšesť nových policajných vozidiel na tento účel už majú po včerajšku v troch krajoch. V Krompachoch ich priamo odovzdal minister vnútra Daniel Lipšic (KDH)."

Korzar.sme.sk

pribudne


Bratislava má viac na svojom území viac ako 80km železníc.

Nesrovnal správne uvádza, že na území Bratislavy sa v súčasnosti nachádza približne 80 kilometrov železničnej tratí. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dôvodová správa


Plus berieme aj to, že zväčša Smer išiel sám, len výnimočne boli na regionálnej úrovni urobené určité koalície.

Až v polovici krajov súťažil o post predsedu samosprávneho kraja SMER-SD v koalícii. V dvoch z ôsmich krajov súťažil SMER-SD o mandáty v zastupiteľstvách v koalícii s KDH. Nie je teda pravdou, že SMER-SD išiel len výnimočne do koalície. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa definitívnych výsledkov volieb konajúcich sa 9. novembra 2013 do VÚC, SMER-SD sa uchádzal o mandáty poslancov v zastupiteľstve VÚC v koalícií SMER-SD a KDH len v dvoch krajoch - Nitrianskom a Banskobystrickom.

V prípade kandidátov na predsedov samosprávnych krajov, SMER-SD išiel sám len v troch prípadoch (Bratislavský samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj). V jednom prípade SMER-SD podporoval nezávislého kandidáta Mikuša (Trnavský samosprávny kraj). V ďalších štyroch prípadoch išiel v koalícii. Uvádzame koalície:

- Košický samosprávny kraj: Zdenko Trebuľa v koalícii SMER - SD, MOST - HÍD, SMK-MKP

- Žilinský samosprávny kraj: Juraj Blanár v koalicii SMER - SD, SZ, SNS

- Prešovský samosprávny kraj: Peter Chudík v koalícii SMER - SD, SModS, NÁŠ KRAJ

- Banskobystrický samosprávny kraj: Vladimír Maňka v koalíciiSMER - SD, SZ, HZD, ĽS-HZDS, SModS, SMK-MKP, KDH

výsledkov kandidátov


...sme (SMER-SD, pozn.) štyri volebné obdobia na čele tejto krajiny.

Predseda vlády SR je už tretie volebné obdobie (s prerušením v období 9. júl 2010 až 3. apríl 2012) zo strany SMER-SD. Nejde teda o štvrté volebné obdobie, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý. V období 4. júl 2006 až 8. júl 2010 bol predsedom vlády Robert Fico, podobne aj v období 4. apríl 2012 až 23. marec 2016. Následne z volieb a rokovaní na jar 2016 vzišla koaličná vláda v čele opäť s Robertom Ficom (od 24. marca 2016 ). 22. marca 2018 došlo k zmene na poste predsedu vlády, stal sa ním Peter Pellegrini, nejde však o nové volebné obdobie.

tretie
24. marca 2016


No ale vy ste spomenuli presne údaje, s ktorými pracujeme aj my. To znamená nárast nákladov 4-člennej rodiny v mesiaci január o 18 eur. Zdroj Hospodárske noviny. A z toho 12 eur vládny balíček, áno, to je zase zdroj Inštitútu finančnej politiky, čísla pána ministra.

Podľa denníka Hospodárske noviny boli výdavky štvorčlennej rodiny v decembri 2010 (1018,5 eura) a výdavky štvorčlennej rodiny v januári 2011 (1036,7 eura). Nárast je +18,2 eura a z toho nárast vplyvu balíčka predstavuje 12,2 eura. Ďalej HN píšu, že "Podľa odhadu Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií SR z konca minulého roka mali výdavky štvorčlennej rodiny kvôli ich opatreniam stúpnuť mesačne celkovo o 12,2 eura." Kažimír tak v podstate správne uvádza čísla, ktoré citujú Hospodárske noviny. Problém je ale v tom, že ako oni vypočítali tých 12,2 eura nie je úplne jasné. V materiály IFP (.pdf) z 21. decembra 2010 sa píše, že " Najvyšší absolútny nárast výdavkov by pri očakávanej inflácii 3,3% zaznamenala rodina s dvoma nezaopatrenými deťmi, ktorej výdavky by sa mali v roku 2011 zvýšiť o 32,6 EUR mesačne a najmenej by sa výdavky mali zvýšiť samostatne žijúcim dôchodcom o 12,4 EUR." HN pritom operuje s medzimesačnou infláciou 1,9%. Podiel vládnych opatrení na inflácii má byť podľa IFP 0,89 percentuálneho bodu. Z 1,9 ide teda o 46,84%, čo predstavuje zo sumy 18,2 eura 8,5 eur.

Hospodárske noviny
V materiály IFP


Pobyt Fegyveresa v zahraničí stál veľa peňazí, bolo to treba platiť. Šetrením bolo preukázané, že peniaze a platby na seba zobral Ján Čarnogurský a Milan Kňažko.Tieto peniaze išli cez nich a oni platili a zdržiavali pobyt korunného svedka v zahraničí.

Oskar Fegyveres, bývalý príslušník SIS, sa v septembri 1995 priznal, že sa nevedome spolupodieľal na zavlečení syna vtedajšieho prezidenta Michala Kováča - Michala Kováča ml. Po výpovedi sa bál o svoj život a rozhodol sa ukryť v zahraničí. Neexistujú žiadne dostupné informácie o tom, kto platil Fegyveresov pobyt v zahraničí, avšak sám Fegyveres v rozhovore pre SME z roku 2014 priznal, že dostal peniaze, od istého podnikateľa na Slovensku. Na otázku od koho boli peniaze odpovedal: „Neviem presne. Nie som si istý.“ . Vladimír Mečiar o peniazoch pre Fegyveresa hovoril viackrát. Mimo iného aj v rozhovore pre denník SME z roku 2012. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

rozhovore rozhovore priznal ušiel


Deficit (verejných financií pozn.) je na priemernej úrovni eurozóny, s dlhom podpriemerným ako je v eurozóne.

Opravené dňa 1.3.2011

M. Maďarič nehovorí pravdu pri porovnaní deficitu štátneho rozpočtu SR a priemeru EZ

Deficit štátneho rozpočtu SR podľa Eurostatu za minulý rok je 7,9% , absolútny priemer EZ16 je 6,3%.

Eurostatu Eurostat


Najvyšší kontrolný úrad aj pri kauzách v minulosti sa zúčastňoval preverovania, ja si spomínam na nástenkový tender...

NKÚ preverovala postup ministerstva výstavby pri zadávaní tzv. „nástenkového tendra“ a konštatovala porušenie zákona.

NKÚ


Poprvé, hospodársky rast je oživený. K 30.júnu máte najvyšší hospodársky rast v rámci Európskej únie.

Štvrťročný medziročný rast HDP na Slovensku bol podľa čísiel Eurostatu (.pdf) z 2.9. päť percentný, druhé za Slovenskom skončilo Poľsko (3,8%).

podľa čísiel Eurostatu


Využijeme nové dávky vakcín na to, aby sme zaočkovali práve učiteľov na prvom stupni, ale aj učiteľov materských škôl, a do dvoch týždňov by sme mali mať zaočkovaných 20 000 učiteľov.

Vláda začala učiteľov prednostne očkovať 13. februára vakcínou firmy AstraZeneca. Podľa DenníkaN stihli lekári za víkend zaočkovať 12 600 učiteľov. Po tomto víkende úrady zvýšil i počet očkovacích miest aj vyčlenených vakcín pre učiteľov. Nárok na prednostné očkovanie má viacero kategórií peadgogických zamestnancov, medzi nimi aj učitelia na prvom stupni ZŠ a v materských školách. Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako pravdivé.

očkovať stihli zvýšil aj


Práve eurofondy nám pomáhali v tom, že podľa štatistík okolo 2% zamestnanosti nám tvoria práve eurofondy, ktoré Slovenska republika čerpá.

Na základe skutočností,ktoré uvádza objektívny zdroj venujúci sa alokovaniu prostriedkov získaných z Eurofondov pre roky 2007-2013, možno konštatovať, že v rámci Operačného programu Zamestnanosť a inklúzia predstavoval finančný príspevok ES do tejto agendy 881 801 578 EUR . Je však nutné dodať informáciu o stave jeho prečerpania. Ku 31.augustu 2013 predstavoval podiel čerpania ŠF/KF na záväzku tohto OP 56,80% . Všetky podklady uvedené na tomto portáli sa odkazujú na informácie z centrálneho webu Ministerstva práce,sociálnych vecí a rodiny SR. Ak za účelom objektívneho vyhodnotenia výroku pána Maňku uvažujeme o celkovom objeme spolu pre všetky operačné programy, hovoríme o čísle 11 498 331 484 EUR ,z ktorých OP Zamestnanosti a sociálnej inklúzie predstavuje 7,69% za predpokladu,že by došlo ku limitnému prečerpaniu tohto príspevku.

Odkazujúc sa na predchádzajúce štatistiky, z celkového objemu všetkých prostriedkov bolo preliatych do OP ku spomínanému dňu len 44,5% . Ak by sme sa zamerali len na podporu zamestnanosti,hovoríme o podiele 56,80% ,v číslach teda 500 864 296 EUR .Zo všetkých peňazí sa vyčerpalo len 44,52% ,teda 511 905 571 177 EUR . Konečný podiel doteraz preliatych peňazí do OP by mal byť 4,37% .

Zhrňme si to: 7,69% ak by k došlo k úplnému vyčerpaniu a 4,37% v stave ku 31.8.2013. O 2% teda hovoriť,nemožno.Výrok hodnotí Demagog.SK ako nepravdivý.

zdroj

stave

centrálneho webu


... aké všetky výnimky Británia má, napríklad, že nikdy nemusí zaviesť euro. To bolo už od 92 roku vlastne Maastrichtskou zmluvou dohodnuté.. Briti majú výnimku napríklad, pokiaľ ide o azylové konania, že sú nie súčasťou Schengenského priestoru.

Výrok Martina Klusa hodnotíme ako pravdivý. Velká Británia nemusí zaviest euro, co bolo ustanovené Maastrichskou zmluvou v roku 1992, a tiež nie je súcastou Schengenského priestoru vdaka vyjednanej výnimke. V Maastrichskej zmluve, podpísanej 7. februára 1992 , v casti Protokol c. 25, sú Spojené královstvo o Dánsko zbavené povinnosti stat sa clenmi Európskej menovej únie, teda nemusia prijat euro. Velká Británia nie je ani súcastou Schengenského priestoru, ako píše aj BBC . Rovnako sa nezapája ani do Spolocného európskeho azylového systému. Má totiž vyjednanú výnimku na participácii spolu s Írskom a Dánskom. Britský premiér David Cameron sa v marci 2016 vyjadril , že Británia sa do systému ani nepripojí. Nadalej sa tak nebude musiet registrovat a spracúvat požiadavky o azyl na národnej báze. Prijímanie na národnej báze znamená, že sa postupuje podla legislatívy prijímajúceho štátu, s dodatkom, že za migrantov je zodpovedný ten štát EÚ, do ktorého utecenec vstúpi: "Under the EU's current asylum system, known as the Dublin rules and which apply to Britain, individual EU countries must register and process asylum claims on a national basis and that responsibility falls to the first EU state a refugee enters." V EÚ sa v súcasnosti debatuje o prehodnotení takéhoto systému: "Európsky parlament po búrlivej debate prijal správu, ktorá požaduje nový centralizovaný azylový systém v Európe, aby celá tarcha neležala len na pleciach toho štátu, do ktorého utecenec vstúpi po prvý raz ." Dátum zverejnenia analýzy: 13.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

7. februára 1992
zbavené
BBC
výnimku
vyjadril
prehodnotení


... ja si myslím, že ta súťaž medzi troma zdravotnými poisťovňami nie je optimálna a problémom je aj to, že jedna z nich, práve ta štátna, v podstate má 2/3 všetkých poistencov

V. Novotný hovorí pravdu, 2/3 poistencov predstavuje v percentuálnom vyjadrení 66,66 %. Všeobecná zdravotná poisťovňa poskytuje zdravotnú starostlivosť 64% poistencov. Zlomkové vyjadrenie je menej presné ako to percentuálne, zodpovedá približne 2/3, o ktorých hovorí V. Novotný. Výrok je však v rámci tolerancie. Vestník č. 3 ÚDZS (pdf.; str. 4) z marca 2012 uvádza skutočné počty poistencov ZP: 24_DÔVERA ZP, a.s. 1 439 019 27,53 % 25_Všeobecná ZP, a.s. 3 380 720 64,67 % 27_Union ZP, a.s. 407 971 7,80 % Spolu 5 227 710 100,00 Zdroj: CRP Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Vestník č. 3 ÚDZS


v tom návrhu, ktorý príde z vlády, je naplánované, že do konca roku 2015 všetci sudcovia budú preverení

V pôvodnom návrhu (.pdf) predloženom Ministerstvom spravodlivosti a Úradom vlády sa skutočne uvádza: "„Čl. 154d (1) Podmienka sudcovskej spôsobilosti sa vzťahuje aj na sudcu ustanoveného do funkcie pred 1. júlom 2014 . O splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti sudcu ustanoveného do funkcie pred 1. júlom 2014 rozhoduje na základe podkladov podľa čl. 141a ods. 7 a vyjadrenia sudcu Súdna rada Slovenskej republiky uznesením. Súdna rada Slovenskej republiky je povinná rozhodnúť uznesením najneskôr do 31. decembra 2015 . Návrh Pavla Pašku a Pavla Hrušovského, ktorý bol prerokovaný v parlamente a prešiel do druhého čítania, článok s takýmto znením už neobsahuje. Výrok Lucie Žitňanskej hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu Návrh


...je (Súdna rada, pozn.) významný ústavný orgán, upravený Ústavou SR, s obrovskými kompetenciami napríklad voliť predsedu najvyššieho súdu, navrhovať predsedov, navrhovať sudcov Európskeho súdu pre ľudské práva, rozhodovať o preraďovanie sudcov, to je naozaj významný orgán.

Ústava SR skutočne prideľuje Súdnej rade kompetencie, ktoré uvádza R. Fico. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Čl. 141a Súdna rada Slovenskej republiky (4) Do pôsobnosti Súdnej rady Slovenskej republiky patrí a) predkladať prezidentovi Slovenskej republiky návrhy kandidátov na vymenovanie sudcov a návrhy na odvolanie sudcov , b) rozhodovať o pridelení a preložení sudcov , c) predkladať prezidentovi Slovenskej republiky návrhy na vymenovanie predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a návrhy na ich odvolanie, d) predkladať vláde Slovenskej republiky návrhy kandidátov na sudcov, ktorí by mali pôsobiť za Slovenskú republiku v medzinárodných súdnych orgánoch , e) voliť a odvolávať členov disciplinárnych senátov a voliť a odvolávať predsedov disciplinárnych senátov , f) vyjadrovať sa o návrhu rozpočtu súdov Slovenskej republiky pri zostavovaní návrhu štátneho rozpočtu," Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústava SR


Myslím si, že je to vyhlásenie, ktoré sme urobili v piatok v Banskej Bystrici, bolo veľmi jednoznačné. (odpoveď na otázku moderátorky, či bude SMER akceptovať kandidáta opozície na post šéfa Najvyššieho kontrolného úradu, pozn.)

Podľa správy TASR a SITA z 30.3.2012 Robert Fico vyhlásil jednoznačne, že posty šéfa Najvyššieho kontrolného úradu a Úradu pre verejné obstarávanie patria opozícii.

"Bude to opozičný kandidát, my to budeme rešpektovať a takéhoto kandidáta podporíme v Národnej rade (NR) SR," dodal. "Chceme, aby zamestnávateľské zväzy a opozícia spoločne dali nejaký návrh na šéfa Úradu pre verejné obstarávanie. My rešpektujeme, že tieto kontrolné funkcie patria opozícii," zdôraznil Fico.

správy


Trojka, to znamená ten tím ľudí z Medzinárodného fondu a Komisie a ECB (ktorý skúma plnenie podmienok zo strany Grécka na čerpanie pôžičky pozn.) už niekoľkokrát prerušilo svoju prácu, lebo nebol spokojný ani, ani, ani s prístupom novej gréckej vlády alebo nového ministra financií gréckeho,

Zástupcovia únie, Medzinárodného menového fondu a Európskej centrálnej banky, ktorí prišli do Grécka overiť, ako vláda plní dohodu, na desať dní prerušili rokovania s vládou.

prerušili
stanovisku
Neoficiálne zdroje


...hráčska asociácia (na Slovensku, pozn.), ktorá tu chvíľu bola a potom zanikla.

Asociácia profesionálnych hráčov ľadového hokeja (APHĽH) vznikla v roku 2002. Výrok hodnotíme ako pravdivý, presný zánik hráčskej asociácie sa však nikde neuvádza, no zo zdrojov je zrejmé, že nefungovala dlho.

vznikla
Hokej.sk
Hráčska asociácia NHL


A preto od októbra minulého roku sa permanentne snažíme doplniť jedno malé ustanovenie do tohto zákona.

Zo strany Smer-SD vyšla iniciatíva novelizovať zákon č. 40/1993 Z.z. o štátnom občianstve SR dvakrát. Prvýkrát bola novela zákona z dielne Smeru doručená 13. januára 2011. NZ bol prerokovaný na 12. schôdzi NR SR, uznesenie číslo 321 zo dňa 10. februára 2011. Druhýkrát bola novela zákona prerokovaná na 16. schôdzi so začiatkom 22. marca 2011. Novela zákona bola navrhnutá na prerokovanie 13. mája 2011. Z vyššie uvedeného je jasné, že prvýkrát bola snaha zmeniť zákon o štátnom občianstve SR zo strany Smeru- SD v januári 2011. Pri prejednávaní koaličného návrhu na zmenu platného zákona o občianstve v októbri 2010 médiá neuvádzajú, že by poslanci za stranu SMER-SD ponúkali svoju alternatívu. Ako informuje agentúra SITA , napríklad D. Čaplovič (SMER-SD) sa proti navrhovaným zmenám výrazne postavil, kritiku však nevyužil na to, aby prezentoval, ako konkrétne by sa mal zákon zmeniť a zmierniť.

doručená prerokovaná SITA


Tento nápad, urobiť takýto projekt (riešenia nezamestnanosti mladých, pozn.) bola odpoveďou na iniciatívu predsedu Európskej komisie pána Barrosa, ktorý vyzval 8 členských krajín EÚ, ktoré majú najvyššiu mieru mladých nezamestnaných, aby využili eurofondy. Obdobné projekty prebehnú v krajinách vo všetkých vyzvaných krajinách.

B. Ondruš správne uvádza, že projekt riešenia nezamestnanosti mladých bol odpoveďou na iniciatívu predsedu EK, pričom na tieto projekty sa použijú realokované európske zdroje. Obdobné projekty prebehnú aj v ostatných krajinách EÚ, ktoré majú najvyššiu nezamestnanosť mladých. Premiérka Iveta Radičová dostala 31. januára 2012 list od predsedu Európskej komisie list, v ktorom ju vyzýva, aby Slovensko pripravilo plán na zníženie nezamestnanosti ľudí. José Manuel Barroso na Európskej rade koncom januára 2012 vydal iniciatívu, ktorá poskytla možnosť realokovať štrukturálne fondy na podporu zamestnanosti mladých. Realokácia zdrojov sa udiala na základe Uznesenia vlády č. 191/2012 zo 16. mája 2012. José Manuel Barosso píše vo svojom prejave , z 24. mája 2012: "I have reported on the initiatives taken for eight Member States on youth unemployment. As you know we have been working with eight Member States that have a more than average problem of youth unemployment and as promised I reported to the European Council on the progress achieved so far. The initial results of the joint action teams with the eight countries with the highest levels of youth unemployment were able to relocate €7 billion of funds for youth employment. " Tlačová správa 19. októbra 2012 CEDEFOP (European Centre for the Development of Vocational Training), hovorí o realokácii európskych fondov, a teda navýšeniu financií do programu, ktorý má za cieľ znížiť nezamestnanosť mladých: " In response to a letter by Mr. Barroso asking eight EU countries to rethink actions to fight their disproportionally high youth unemployment rate, the Slovak government decided to reallocate EUR 70 million from the ESF Operational programme education (OPE) to the Operational programme employment and social inclusion (OPESI)." Krajiny, ktoré J.M. Barosso vyzval, aby podnikli opatrenia na zníženie nezamestnanosti mladých sú Grécko, Írsko, Taliansko, Litva, Lotyšsko, Portugalsko, Španielsko a Slovensko. Predbežný výsledok v boji proti nezamestnanosti mladých prináša správa EK z 21. mája 2012, dostupná tu ( pdf .). Píše sa v nej, že hneď po výzve predsedu EK boli vytvorené akčné tímy zložené zo zástupcov členských štátov a Komisie. V tejto predbežnej správe o projektoch, ktoré prebiehali od februára do mája 2012 v krajinách s najvyššou mierou nezamestnanosti mladých sa uvádzajú využitia financií príklady: - V Lotyšsku bolo pridelených 44 mil. EUR na zlepšenie vybavenia a priestorov v školách poskytujúcich odbornú prípravu. - V Írsku bolo presunutých 25 mil. EUR v prospech integrovaného programu Youthreach, ktorý poskytuje vzdelanie, odbornú prípravu a pracovné skúsenosti mladým ľuďom, ktorí predčasne ukončili školskú dochádzku a sú bez akejkoľvek kvalifikácie alebo odbornej prípravy. - V Litve s boli okrem iných opatrení presunuté prostriedky vo výške 12,45 mil. EUR v prospech investícií do výroby s vysokou pridanou hodnotou a na rozvoj služieb podnikaniu. - V Taliansku bola začatá dôležitá iniciatíva zameraná na riešenie problematiky predčasného opustenia školskej dochádzky v konvergenčných regiónoch. - Portugalská vláda podporí 35 500 mladých ľudí v rámci programu „Employment Passport“, ktorý je zameraný predovšetkým na stáže v hlavných hospodárskych odvetviach. - V Španielsku bolo presunutých 135 mil. EUR na verejné služby zamestnanosti s cieľom pomôcť mladým ľuďom získať prácu. - V Grécku sa na základe spolupráce s osobitnou pracovnou skupinou Komisie pre Grécko. Očakáva sa, že projekt prinesie približne 100 000 pracovných miest, predovšetkým v stavebníctve. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

list Uznesenia prejave CEDEFOP pdf


My sme tento bod (znižovanie počtu poslancov, pozn.) v programe mali už absolútne dávno a ako jediní sme o tom vôbec rozprávali, keď ostatným ešte ani nedovolilo myslieť na takéto nejaké veci.

Strana Ľudová strana Naše Slovensko vznikla (na základe informácií z ich internetovej stránky) v roku 2011. Strana vznikla prebratím a premenovaním Strany priateľov vína v roku 2010. Návrh zníženia počtu poslancov zo 150 na 100 sa objavuje prvýkrát v programe strany, Desatoro ĽSNS , v roku 2012. Tento návrh sa vyskytuje aj vo volebnom programe (.pdf) strany pre rok 2016. Strana SaS však s takouto iniciatívou prišla skôr, v 2009 spustili petičnú akciu Referendum2009 , cez ktorú strana chcela dosiahnuť vypísanie referenda, kde by sa občania mohli rozhodnúť aj o znížení počtu poslancov NR SR. Referendum sa konal 18. septembra 2010, ale kvôli nízkej účasti výsledok bol neplatný. Kotlebovo vyjadrenie preto považujeme za nepravdivé. Marian Kotleba bol aj predsedom strany Slovenská pospolitosť, ale nenašli sme informácie o tom, že by sa tento politický subjekt snažil o zníženie počtu poslancov v NR SR. V roku 2006 Marian Kotleba kandidoval do parlamentu za Slovenskú ľudovú stranu , ako druhý na kandidátke. V slovenskom rozhlase rozprával o programe strany, kedy spomínal aj zníženie počtu poslancov: " Strana tiež presadzuje znížiť hranicu na vstup do parlamentu na jedno percento, pričom parlament by mal mať iba 80 poslancov a každé hlasovanie by malo byť verejné. Navrhuje znížiť počet ministerstiev. Zrušiť chce post podpredsedu vlády pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny. "

vznikla
Strany priateľov vína
Desatoro ĽSNS
programe
Referendum2009
Referendum
predsedom
informácie
Slovenskú ľudovú stranu
rozprával


Z tohto dôvodu sme si mysleli, že generálny prokurátor pán Trnka, ktorý bol zvolený pred siedmimi rokmi veľkým počtom hlasov a hlasovali za neho aj vtedajší predstavitelia vládnej koalície. Išlo o vládu pána Dzurindu a hlasovali sme za neho aj my.

V roku 2003 kandidoval SME okrem Trnku i Vojtech Ernest a Ján Bernát. D. Trnku navrhol poslanec SDKÚ Ivan Šimko. “Podľa Obrody Trnku nominovalo SDKÚ a podporilo SMK. Keďže je hlasovanie tajné, o skutočnej podpore môžeme iba špekulovať. Predpokladá sa, že za neho hlasovalo okrem poslancov okolo I. Šimka a SMK aj KDH, keďže časť SDKÚ a HZDS prevažne preferovalo kandidáta Bernáta.

SME Obrody


Čo sa týka rezortov, ktoré vedú nominanti Kresťanskodemokratického hnutia, tak aj pri tom zostavovaní toho úsporného balíka si myslím, že naši ministri si počínali veľmi zodpovedne a vybojovali, ak to môžem tak v úvodzovkách povedať, pre svoje rezorty výdavky naviac po tých dohodách o škrtoch, ktoré budú aj na prevádzku v rezortoch, aj na mzdy a odmeňovanie, že aj minister dopravy dostal, teda zvýšila sa čiastka, ktorá je určena na výstavbu ciest a diaľníc o niekoľko sto miliónov eur.

V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2011 je rozpočet ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii navýšený o zhruba 460 miliónov eur oproti roku 2010 . Súčasný rozpočet však nehovorí presne o jednotlivých kapitolách, preto nevieme či navýšenie bude použité na výstavbu ciest a diaľnic.

návrhu


Moderátorka: "Pán minister, vy ste povedali, že na gymnázium má ísť žiak, ktorý dosiahne 1,5 priemer. Lenže vy ste argumentovali nemeckým systémom a fakt je, že v Nemecku sú rôzne tie systémy. Čiže na tomto trváte?" D. Čaplovič: "Ja som argumentoval s bavorským a saským systémom."

V dostupných vyjadreniach, minister Čaplovič nehovorí konkrétne o bavorskom a saskom systéme, ale o nemeckom systéme všeobecne. Toto jeho vyjadrenie je rovnako spomenuté v spravodajskom portáli televízie TA3 zo dňa 28. apríla 2012, ako aj v rozhovore, ktorý uverejnila agentúra TASR 31. marca 2012. "Je to odvážne, ale urobím to, čo urobili Nemci. Na gymnáziá pôjdu žiaci, ktorí budú mať priemer známok v ročníkoch šesť až deväť základných škôl 1,5,“

TA3 TASR Pravda


Ale poviem ešte jednu vec k politizácii polície. A kto to bol na tlačovej konferencii, kto zo spisu čítal rôzne dôkazy, hovoril o naslinenej obálke. Nebol to pán Robert Fico náhodou?... Ja teraz nehovorím či pani Hedviga Malinová klame alebo neklame, ale to, čo predviedol pán Fico a pán Kaliňák, keď zobrali vyšetrovací spis a z neho produkovali dôkazy...

Aktualne.sk napísalo: "(Hedviga Malinová) Povedala, že polícia počas vyšetrovania vyvíjala nátlak a nútila ju priznať sa, že si útok vymyslela. Minister vnútra Robert Kaliňák a policajný prezident Ján Packa zorganizovali v reakcii na jej vyhlásenie tlačovú konferenciu, na ktorej zverejnili podrobnosti z vyšetrovacieho spisu. ” R. Fico rovnako narábal s faktami, ktoré boli súčasťou vyšetrovacieho spisu.

Aktualne.sk

R. Fico


Veď to nikde nebolo povedané, že keď vstúpime do Európskej únie, že musíme súhlasiť s čímkoľvek a platiť gréckym dôchodcom dvojtisícové eurové dôchodky.

V máji roku 2010 Gabriel Šípoš (a nielen on, pozn.) na svojom blogu upozornil, že sa v niektorých slovenských médiách ( HN , Markíza ) objavili pochybné čísla ohľadom gréckej ekonomiky. G. Šípoš, pracujúci pre Transparency International Slovensko, ktorý na svojom blogu monitoroval prácu novinárov, si teda posvietil na viaceré z týchto údajov. Napr. HN uvádzali za priemerný dôchodok 1600 eur . Uvádzame teda, jeho zistenia, ku ktorým sa (pri gréckych dôchodkoch) dopracoval: "Žiadne oficiálne čísla som nenašiel. Ak ale vydelím celkové výdavky na starobné dôchodky počtom poberateľov v najväčšej gréckej poisťovni (.doc) za minulý rok, tak to sedí celkom presne. Číslo vyzerá dosť pravdepodobné aj pre vyššie spomínaný pomer miezd a dôchodkov - priemerný mesačný príjem je podľa Gréckeho štatistického úradu (.xls) 2000 eur."

blogu
HN
Markíza
HN
najväčšej gréckej poisťovni
podľa Gréckeho štatistického úradu


VŠZP už napr. oznámila, že zvýši svoje platby pre nemocnice, ktoré sú v Asociácii nemocníc o 7,5%.

SITA


Ten, kto zabil na pešej zóne v Bratislave človeka dostal tuším 5 alebo 6 rokov a Dušan Kováčik, ktorému sa ešte nič nedokázalo, dostal 14 rokov za niečo, čo nikomu v úvodzovkách neublížilo na zdraví a dokonca, že by mu zobral život.

Blanár odkazuje na prípad Juraja Hossua z roku 2018 a porovnáva ho s prípadom špeciálneho proukrátora Dušana Kováčika. Hossu však dostal 9 rokov a nie je pravda, že by Kováčik dostal 14 rokov a zároveň mu nič nedokázali. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Hossu napadol na Obchodnej ulici v Bratislave Filipínca Henryho Acordu, ktorý následne zraneniam podľahol. Okresný súd v Bratislave I. Hossu odsúdil na 6 rokov väzenia, no po návrhu prokuratúry o zvýšenie trestu Krajský súd pozmenil trest na 9 rokov odňatia slobody.

Bývalý špeciálny prokurátor Dušan Kováčik bol obvinený z činnosti pre zločineckú skupinu takáčovcov a rovnako aj za prijatie úplatku od mafie v hodnote 50-tisíc eur. V septembri 2021 ho Špecializovaný trestný súd neprávoplatne odsúdil na 14 rokov väzenia a trest prepadnutia majetku. Rozsudok teda ešte nie je právoplatný, Kováčik sa odvolal a o prípade bude rozhodovať Najvyšší súd. Vyjadrenie Juraja Blanára z 7. 2. 2021: „Šešťročný trest páchateľa vraždy bol neprávoplatný rovnako, ako je neprávoplatný trest Dušana Kováčika. Je pravdou, že páchateľ vraždy dostal 9 rokov, ale až po definitívnom verdikte súdu vyššieho stupňa. Kováčik ešte stále čaká na verdikt súdu vyššieho stupňa, preto som v tejto situácii použil toto prirovnanie, aby som poukázal na dvojitý meter pri prvostupňových rozhodnutiach a rešpektujúc prezumpciu neviny. Pre dynamiku a krátkosť priestoru na odkomunikovanie v televíznej diskusii však rečník, ktorý má oproti sebe aj oponenta, nemôže popisovať obšírne a obsiahlo všetky podrobnosti. Nešlo o písomný prejav, kde je priestor na doformulovanie všetkých okolností.”

prípad odsúdil odsúdil odvolal


...ešte aj k tomu hodnoteniu konkurencieschopnosti. Sú naozaj niektoré veľmi renomované agentúry vo svete a sú určité informácie, ktoré sú naozaj všeobecne akceptované. Čím sú napríklad ratingy a investormi v podstate definované nejaké spready alebo prirážky rizikové, ktoré pri požičiavaní peňazí sa prirátavajú k tým najlepším, ako sú nemecké bondy. Tie hovoria úplne inou rečou. Treba sa pozrieť aj na to, kto takéto hodnotenia, ako je napríklad toto konkrétne, produkuje. Jediným partnerom tejto spoločnosti, ktorá vyprodukovala tento report, je podnikateľská aliancia Slovenska, konkrétna firmička na Slovensku, ktorá je teda ta meritorna, ktorá vydefinovala toto hodnotenie Slovenska.

Podľa správy (pdf) bola hodnotiteľom za Slovensko PAS, konkrétne sú uvádzaní Robert Kičina, Peter Klátik a Matej Tunega.

správy


Pamätáte sa, na začiatku ešte aj jeho sa snažili do toho dostať, pritom on ani na tom inkriminovanom ministerstve nie je štátnym tajomníkom. Neodišiel vtedy, lebo to ja si myslím, že to je obhajiteľné, on za tým určite nebol.

Ivan Švejna (Most-Híd) zastával funkciu štátneho tajomníka na ministerstve dopravy, rovnakú funkciu zastáva Martin Chren (SaS) na ministerstve hospodárstva. Obaja boli spoluvlastníkmi firmy Hayek Consulting, ktorá podpísala iba niekoľko dní po nástupe novej vlády zmluvu na 8100 eur s Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania, ktorá patrí pod ministerstvo hospodárstva. V čase podpisu (21. júl) boli obaja štátni tajomníci ešte stále spolumajiteľmi HC. Neskôr (16. Augusta) HC túto zmluvu vypovedala.

zastával


...pán Štefunko už má niekoľkoročnú tradíciu vytvárania takých podobných konferencií, ktoré sú naozaj zamerané najmä na rozvoj prostredia start-upového práve na Slovensku.

Ivan Štefunko je niekoľkonásobný podnikateľ a podnikateľský anjel (investor, kt. zhodnocuje investovaním do projektov iných podnikateľov v ranom štádiu rozvoja ich podnikania), ktorý založil niekoľko spoločností s regionálnou aj celosvetovou pôsobnosťou, vrátane Monogram Technologies, Pelicantravel.com, Euractiv.sk a wineshop.sk. Je spoluzakladateľom Neulogy Ventures, bratislavskej poradenskej spoločnosti zameranej na manažment vedy, inovácie a začínajúce technologické firmy. Neulogy Ventures investuje najmä v oblasti informačných a komunikačných technológií, energetiky a medicínskej diagnostiky, ale aj v iných sektoroch podľa záujmu. Ich fondy sa v súčasnosti zameriavajú na spoločnosti založené alebo pôsobiace na Slovensku. V podnikateľskej sfére Štefunkovi prischla prezývka krstný otec start-upov. Je spoluzakladateľom každoročnej (od roku 2011) súťaže Startup Awards , výročného odovzdávania ocenení pre inovatívne firmy založených na Slovensku a ich nápady.

Ivan Štefunko
investuje
prezývka
spoluzakladateľom
súťaže
Startup Awards


Zastavili tie rekonštrukcie nemocníc v Roosveltovej v Bystrici, ružinovskú.

Počas vlády Petra Pellegriniho bola schválená rekonštrukcia nemocnice v Banskej Bystrici. Nemocnica v máji 2019 vyhlásila verejné obstarávanie, no to bolo napokon v roku 2021 ukončené bez podpisu zmluvy.

K ukončeniu došlo kvôli zdražovaniu materiálov a finančnej neudržateľnosti projektu, podľa ministerstva zdravotníctva bolo dôvodom aj to, že projekt nebol dostatočný vzhľadom k požiadavkám, ktoré sa objavili počas pandémie. Podľa ministerstva zdravotníctva sa bude nemocnica uchádzať o peniaze z Plánu obnovy, v súvislosti s ním však v máji 2022 banskobystrický kraj kritizoval ministra Lengvarského kvôli nedostatočnej komunikácií. Je však pravda, že projekt, ktorý pôvodne schválila predošlá vláda, bol zastavený.

V roku 2019 Pellegriniho vláda schválila aj rekonštrukciu ružinovskej nemocnice, projekt mal obsahovať nový heliport či zmeny v parkovaní v podobne parkovacích domov alebo rozšírenie operačných sál. Nový heliport bol otvorený vo februári 2022. K tomu, či bol projekt zastavený, sa nám nepodarilo nájsť potvrdzujúce či vyvracajúce informácie.

Ministerstvo zdravotníctva 23. 11. 2022 reagovalo na obvinenia týkajúce sa Plánu obnovy. Súčasťou reakcie bola aj kritika predošlej vlády, tá vraj nechala naplánované projekty rekonštrukcie nemocníc bez príslušnej dokumentácie.

schválená vyhlásila ukončené dostatočný kritizoval rekonštrukciu obsahovať otvorený reagovalo


Pred všetkými na tripartite povedal (predstaviteľ RUZ, pozn.) a úplne jasne, áno samozrejmá vec, Zákonník práce nemá vplyv na zamestnancov.

Podobný výrok o vyjadreniach predstaviteľov zamestnávateľov k zákonníku práce sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 27. január 2013; O5M12 13. januára 2013; O5M12 28. októbra 2012). Ján Richter opakovane nehovorí pravdu. Dokazuje to Záznam z Hospodárskej a sociálnej rady (20.8.2012, .docx ), ktorý uvádza stanovisko RÚZ takto: " Stanovisko za RÚZ predniesol pán Jusko, ktorý uviedol, že realizácia podstatných zmien v pracovnom práve je v súčasnom období nevhodná. Podnikateľský sektor bude musieť v nasledovnom období absorbovať tlaky spôsobené prijatím nevyhnutného konsolidačného balíčka, v dôsledku ktorého dôjde k zvýšeniu daňového a odvodového zaťaženia, čo spôsobí podnikateľom podstatné náklady. Zamestnávatelia považujú Zákonník práce za predpis, ktorý ma hlboké dopady na konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky. Slovensko by preto malo v tejto situácií uvažovať skôr nad ďalším zlepšovaním regulačného prostredia s cieľom podpory vytvárania pracovných miest prostredníctvom domácich aj zahraničných investícií a nie nad oslabovaním vlastnej konkurencieschopnosti, čo predložený návrh robí. RÚZ zastáva názor, že v prípade predpisov kódexového typu je potrebná istá základná miera stability legislatívy. Posledná veľká novela Zákonníka práce, zákon č. 257/2011 Z. z. nadobudla účinnosť len 01.09.2011. Podľa názoru RÚZ je príliš skoro na hodnotenie dopadov uvedenej novely a aj z tohto dôvodu RÚZ navrhuje Zákonník práce nemeniť. " V oficiálnom stanovisku RÚZ (s.3) k novele Zákonníka práce (20. augusta 2012) sa ohľadom vplyvu na zamestnanosť píše: "Ide o veľmi závažnú zmenu s negatívnym vplyvom na náklady podnikateľských subjektov, na podnikateľské prostredie a konkurencieschopnosť. Nie je od nej možné očakávať ani pozitívny vplyv na rasť zamestnanosti ..." Prezident RÚZ Mariána Jusko už koncom júla 2012 vyhlásil, že v dôsledku zmien v Zákonníku dôjsť k ohrozeniu 35 až 50 tisíc pracovných miest, následkom čoho sa zvýši nezamestnanosť na Slovensku. RTVS , (26. októbra 2012): "Zamestnávatelia vnímajú prijatú novelu negatívne. Podľa nich zhorší flexibilitu trhu práce a zdraží zamestnávanie . Martin Hošták z Republikovej únie zamestnávateľov: „Je nepochopiteľné, že vláda, ktorá nesie na pleciach problém riešenia 398.000 nezamestnaných, prijme takú legislatívu, ktorá riešenie tohto problému a možnosť nezamestnaných nájsť si prácu ešte viac sťažuje .“ Na nasledujúcich rokovaniach (24. septembra 2012, 9. októbra 2012) sa už Rada Zákonníkom práce nezaoberala. Novela zákonníka práce bola schválená 25. októbra 2012. Počas rokovaní došlo k ústupkom na oboch stranách a došlo k dohodám v určitých oblastiach, ako napríklad súbeh odstupného a výpovednej doby, či problematiku nadčasovej práce. Konečný postoj zamestnávateľov bol nesúhlas s novelou Zákonníka práce. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
O5M12
O5M12
.docx
stanovisku
35 až 50
RTVS
rokovaniach
schválená


Okrem zisku (zdravotných poisťovní, pozn.) hovoríme stále o 360 miliónov, ktoré sú na správu.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 23. septembra 2012). Podobne ako aj vtedy aj teraz výrok hodnotíme ako pravdivý. V tlačovej správe MZ SR Päť faktov o jednej zdravotnej poisťovni z augusta 2012 sa uvádza: "V rokoch 2006 až 2011 dosiahli súkromné zdravotné poisťovne zisk vo výške viac ako pol miliardy eur, čo je v starej mene viac ako 16,5 miliardy korún. Pritom len na prevádzku týchto súkromných poisťovní išlo takmer 350 miliónov eur , čo je 10,5 miliardy slovenských korún." Podobné údaje priniesol ešte v júli 2012 aj denník Pravda . "V rokoch 2006 až 2011 súkromné poisťovne vykázali zisk v celkovej výške 558,6 milióna eur. Zároveň na ich prevádzku v rovnakom období odišlo 347,7 milióna." Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
správe
Pravda


To snáď mi niekto nechce povedať, že tri dni pred parlamentnými voľbami, keď tak vehementne vykrikovali, že nebudú privatizovať a nebudú zvyšovať dane, že nevedeli, že je 7% deficit, však sme sami oznámili ešte krátko pred parlamentnými voľbami, že deficit bude 7%.

Podľa ŠÚ zo dňa 22. apríla 2010 bol prognózovaný deficit/HDP SR na rok 2010 5,5%. O neskoršom zverejnení, ako býva zvykom, ktoré odhadlo deficit na 6,98% informovalo napríklad SME .

ŠÚ SME


Tá iniciatíva začala pri manželstve a rodine (ústavná ochrana manželstva, pozn.) ešte v septembri minulého roku.

Je pravda, že o návrhu na ústavné zakotvenie definície manželstva ako zväzku muža a ženy sa hovorilo už septembri v roku 2013. S týmto návrhom, hoci ešte nie v legislatívnej podobe, prišlo v septembri 2013 KDH. Návrh v legislatívnej podobe vznikol menej ako mesiac pred prezidentskými voľbami. Ide o dlhodobú agendu KDH . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

KDH
objavila
prišla
predložený
predložili
Ján Podmanický


Určite. Ale my sme hlavne chceli pracovať na odvodoch a mali sme pripravený celý komplexný plán zmeny aj výberu odvodov aj sadzieb odvodov a stropov odvodov, zjednocovanie vymeriavacich základov. Toto bola naša cesta, aby práve tí nízko príjmoví neboli poškodení. Toto by sa týkalo viac vysoko príjmových skupín...

Ján počiatek, ešte ako minister financií, naozaj pripravoval zmeny vo výbere daní a odvodov. Túto informácie potvrdzuje hneď niekoľko zdrojov .

niekoľko zdrojov


Oni žiadajú v podstate navýšenie o vyše 240.000.000 EUR len na koeficientoch bez ohľadu na to, aký ten ten zdravotník je, či sú s ním napr. jeho nadriadení spokojný alebo nie. Pre porovnanie, keď sme teraz zvyšovali vlastne platy v zákone, tak 25 povolaní sme zvýšili o 232 000 000, z čoho 51 sú lekári. Teraz oni žiadajú ďalších 240 (miliónov).

Je pravdou, že požiadavky LOZ v oblasti zvýšenia platov upravujú len zákonné koeficienty, podľa ktorých sa odvíjajú platy od priemernej mzdy v hospodárstve, a neobsahujú iné kritéria ovplyvňujúce výšku platu. Ministerstvo zdravotníctva vypočítalo náklady ma mzdové požiadavky lekárov na 240 miliónov eur.

Na svojej stránke LOZ ako 8. bod uvádza :

„Slovensko nesmie stratiť konkurencieschopnosť pri získavaní lekárov a sestier pre pacientov a preto žiadame, aby bola neatestovanému lekárovi priznaná základná zložka mzdy vo výške 1,7 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve, atestovanému lekárovi priznaná základná zložka mzdy vo výške 2,8 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve, so zohľadnením aktívne vykonávaných špecializácií a certifikovaných činností a so zohľadnením dĺžky praxe a to zvýšením koeficientu za každý rok praxe o 0,05 násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve (aktuálne teda cca o 50 eur za každý rok praxe). Čas materskej a rodičovskej dovolenky pre účely mzdového ohodnotenia započítavať do času odbornej praxe.”

Jana Bittó Cigániková na žiadosť Demagóg.sk dodala výpočet z Zdravotníckej implementačnej agentúry:

„Požiadavka 8: pri limitácii do 20r praxe (ako je to v schválenej novele) by navýšenie podľa LOZ iba u lekárov a iba v UZS stala navyše budúci rok ďalších 248 mil EUR (nad rámec novely 232 mil EUR, z toho 52 mil EUR sú ÚZS lekári navýšenie nad rámec valorizácie)."

Minister financií uviedol, že navýšenie platov lekárov by štát stálo 300 miliónov eur, túto informáciu však nijak nešpecifikoval.

V septembri 2022 vláda schválila najkomplexnejšie a najvyššie zvýšenie platov v oblasti zdravotníctva od roku 2013. Platy sa zvýšia od januára 2023.

Zvýšenie platov sa týka 25 zdravotníckych profesií a bude stáť približne pol miliardy eur. Táto suma má pokryť platový automat a zároveň dodatočné navýšenie zdrojov na platy vo výške 232 miliónov eur .

požiadavky
uvádza
navýšenie platov
zdravotníckych profesií
232 miliónov eur


Predaj z dvora stanovilo, že bol tam limit. 30 veľkých jednotiek za týždeň. To znamená, že 30 veľkých kusa hovädzieho dobytka, vykŕmeného býka môžte poraziť.

Z. Simov správne uvádza limit, ktorý sa vzťahuje na kusy hovädzieho dobytka. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Limit 30 jednotiek porazeného hovädzieho dobytka ako výnimku zo štrukturálnych požiadaviek povolovalo maloobchodným potravinárskym prevádzkarňam nariadenie vlády R. Fica Nariadenie vlády 283/2009 (§3, (1) a.)) ako aj nariadenie vlády I. Radičovej Nariadenie 359 /2011 (§2, (3) a.)).

"Výnimku zo štrukturálnych požiadaviek možno povoliť tejto potravinárskej prevádzkarni s malým objemom výroby:

a) bitúnku, ktorý 1. zabíja najviac 30 dobytčích jednotiek za týždeň, 2. vopred oznámi regionálnej veterinárnej a potravinovej správe) čas zabíjania a počet a pôvod zvierat tak, aby jej umožnil vykonať prehliadku ante mortem) na farme alebo na bitúnku,"

Nariadenie vlády 283/2009
Nariadenie 359 /2011


Dôvod predčasného ukončenia vlády Mikuláša Dzurindu bolo nedodržanie záväzku z koaličnej zmluvy.

Druhá vláda Mikuláša Dzurindu vo volebnom období 2002 až 2006, osem mesiacov pred skončením riadneho funkčného obdobia, KDH oznámilo koniec svojho pôsobenia vo vláde a odchod do opozície . Dôvodom pre tento krok sa stalo to, že vtedajší premiér nevyhovel ich žiadosti predložiť a prijať vo vláde zmluvy o výhrade svedomia. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že záväzok dopracovať sústavu dohôd so Svätou stolicou bol v Programových tézach, na ktoré sa odvolávala koaličná zmluva v bode zásady vládneho programu.

opozície
TASR
vládnom programe
zmluva
tézach


Môj názor je dlhodobo známy, že samozrejme treba konsolidovať, to znamená, treba znížiť ten deficit, to som veľmi rád, že sa teda nová vláda k tomu hlási, ale jednoducho mám iný názor, akým spôsobom a ja dlhodobo aj s kolegami v tej bývalej koalícii sme argumentovali to, že ten priestor na šetrenie na výdavkoch štátu stále je.

Výrok I. Švejnu hodnotíme ako pravdivý, keďže svoj názor o potrebe konsolidácie verejných financií, a to hlavne prostredníctvom šetrenia na strane výdavkov štátu, prezentuje v rôznych médiách. Tento názor zdieľa aj jeho kolega z bývalej koalície Ivan Štefanec. TASR v správe z 15.4.2012 uvádza , že podľa Švejnu je dôležité zabrániť daňovým únikom. Takýmto spôsobom by štát mohol nájsť finančné prostriedky aj na zaplátanie diery v rozpočte.Taktiež uviedol, že je potrebné sústreďovať sa na konsolidáciu verejných financií. Na stránke politickej strany MOST-Híd je tiež zverejnená informácia o názore I. Švejnu o potrebe konsolidácie verejných financií, ktorý bol vydaný ako súčasť prezentácie volebného programu: "Dôležité je zvoliť si správny spôsob konsolidácie a hľadať zdroje na jeho zníženie na strane výdavkov prostredníctvom poctivého auditu." I. Švejna sa tiež na túto tému vyjadroval aj na svojom blogu z 13. februára 2012, kde hlavne poukázal nato, ako by mal štát šetriť: "..., že sa ešte nevyčerpali všetky možnosti na strane výdavkov štátu. Prečo najprv nediskutujeme o tom, kde všade sa dá ušetriť? Ja sám som jasne povedal, že relevantne veľké peniaze sa dajú ušetriť napr. v sociálnom systéme." Priestor na šetrenie vo výdavkoch štátu podľa Hospodárskych novín vidí napríklad aj poslanec za SDKÚ-DS Ivan Štefanec: "Ale myslím si, že podstata šetrenia by stále mala byť najmä na strane výdavkov. Pomer dva ku jednej rešpektujem, ale napriek tomu si myslím, že stále je väčší priestor na strane výdavkov." Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza stránke blogu vidí


Minulý rok bolo tu meranie na systém 23 štátov v Európe a myslím, že zámorské tam boli USA a Austrália. McKinsey to robil aj pre nás aj pre ČR. My sme zatiaľ tieto výsledky dokonale neanalyzovali, ale je tam jasne povedané, že čo sa týka efektivity vzdelávania, tak Slovensko je na druhom mieste.

*opravené dňa 2.mája 2012: hodnotenie zmenené zo "Zavádzanie" na "Neoveriteľné". D. Čaplovič pravdepodobne hovorí, o štúdii, ktorú si dalo interne vypracovať Ministerstvo školstva od spoločnosti McKinsey & Company. Demagog.sk získal len čiastočný výstup z tejto štúdie, ktorý nie je verejne prístupný a je chránený spoločnosťou McKinsey. Keďže nemáme k dispozícii celú štúdiu nevieme overiť podrobnosti ktoré hovorí D. Čaplovič.


Pokiaľ ide o ochranu menšinových práv, to je ďalší argument prezidenta Putina.

Ruské ministerstvo zahraničia vyjadrilo znepokojenie nad dodržiavaním ľudských práv na Ukrajine, a obavy pred diskrimináciou na základe etnicity alebo krajiny pôvodu, informuje Russia Today : "The Russian Foreign Ministry has expressed its concerns over the overall human rights situation in Ukraine. Among the most acute issues, the ministry cited “infringement of the right to speak [people’s] native language, discrimination based on ethnicity or country of origin, attacks and acts of vandalism performed on monuments of historical and cultural heritage as well as on places of religious worship.” Putin sám tento argument pravdepodobne použil aj v telefonáte s Obamom, keďže Obama naň reaguje : "President Obama told President Putin that, if Russia has concerns about the treatment of ethnic Russian and minority populations in Ukraine, the appropriate way to address them is peacefully through direct engagement with the government of Ukraine and through the dispatch of international observers under the auspices of the United Nations Security Council or the Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE)." Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Russia Today
reaguje


Čo sa týka sťažnosti pána Čentéša, ten sa sťažoval na základe toho, že mu boli porušené jeho práva domôcť sa funkcie, na ktorú bol zvolený.

Je pravdou že, J. Čentéš v sťažnosti namieta porušenie práva na prístup k voleným a iným verejným funkciám.

Denník SME ku svojmu článku zaoberajúcim sa sťažnosťou J. Čentéša, pripojil aj celé znenie sťažnosti, ktoré si môžete pozrieť tu . Okrem porušenia práva na prístup k voleným a iným funkciám, J. Čentéš namietal aj porušenie práva na zachovanie ľudskej dôstojnosti, osobnej cti, dobrej povesti a mena.

Tlačovej správa
článku
tu


Programové tézy vychádzajú z volebných programov jednotlivých strán a je tam všetko, nie, zásadne nehovoríte pravdu. Väčšina programových volebných programov je prenesená do programových téz a ja som verejne povedala, ktoré tam nie sú, pán premiér. A sú to tie otázky osobných slobôd a na tom sme sa dohodli, pretože rôzne strany na to majú rôzny názor a nebudem riešiť veci, ktoré navyše aj občania na to majú rôzny názor.

Radičová o tom, čo v programe nebude, hovorila už 22.6.

hovorila


Zverejňovanie zmlúv, to je zákon, za ktorý som hlasoval. Myslím, pán Kaliňák, vy ste za to nehlasovali.

O zákone o zverejňovaní zmlúv (zákon č.546/2010 Z.z. Zverejňovanie zmlúv) ako o celku sa hlasovalo na 9. schôdzi – 9 decembra 2010. Robert Kaliňák sa hlasovania nezúčastnil a teda za uvedený zákon nehlasoval. Miroslav Beblavý hlasoval v prospech navrhovaného zákona. Výrok považujeme za pravdivý.

nezúčastnil
zákona
vládnym
Rafaela Rafaja
druhého čítania
hlasovaní
vyjadrenie


Ohlasovala sa ekaranténa, a poviem úprimne, tú ekaranténu sme začali vyvíjať už v marci, keď som ešte bola ministerka vnútra na ministerstve vnútra. Tá istá aplikácia, s tou istou firmou, išla na. Išla na Ministerstvo zdravotníctva, potom pompézne sa vyvíjala a mala byť implementovaná alebo resp. mala byť používaná začiatkom septembra, bolo tu, bola tu veľká oslava, veľká slávnosť na hraniciach, kde boli prítomní viacerí členovia vlády, zapli túto ekaranténu, fungovala 2 týždne tá karanténa.

Denisa Saková si pomýlila dátumy, spomínaná aplikácia fungovala od polovice mája do 10. júna - nie v septembri. Jej tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé. Polícia SR na svojom Facebooku v 20. marca 2020 informovala , že v spolupráci s IT firmami vyvíjajú aplikáciu určenú na boj s koronavírusom. Užívateľa mala upozorniť, ak sa za posledných 14 dní pohyboval v blízkosti pozitívnej osoby. Po výmene vlády Denisa Saková tvrdila , že táto aplikácia by sa dala využívať aj na sledovanie, či ľudia dodržujú domácu karanténu po príchode zo zahraničia na Slovensko. 19. mája 2020 premiér Igor Matovič s ďalšími členmi vlády oznámil na hraničnom priechode v Bergu spustenie tzv. Smart karantény. Aplikáciu s názvom eKaranténa štátu pomohla vyvinúť spoločnosť Sygic. Aplikácia začala fungovať od 23. mája, no len na jednom hraničnom priechode a len pre mobily s operačným systémom Android. Na všetkých hraniciach začala aplikácia fungovať 25. mája, Apple ju schválil 28. mája. eKaranténa vznikla ako alternatíva k vtedy povinnej štátnej karanténe po príchode zo zahraničia. Ľudia teda nemuseli čakať na výsledok testu v štátnom zariadení, ale doma, kde ich pohyb kontrolovala aplikácia. Povinnosť štátnej karantény s postupným uvoľňovaním opatrení zanikla 10. júna a s ňou aj využívanie aplikácie eKaranténa.

informovala tvrdila oznámil pomohla fungovať fungovať schválil vznikla zanikla


... všetky ostaté krajiny okolité V4 majú 19 percent daň z príjmu (právnických osôb, pozn.).

Daň z príjmu právnických osôb, o ktorej Lipšic hovorí sa v roku 2012 zvýšila z 19 % na 23 % a od 1. januára 2014 znížila na 22 % zákonom č. 463/2013 Z. z., ktorý platí dodnes. Lipšíc tvrdí správne, že ostatné krajiny V4, Poľsko, Česká republika a Maďarsko majú nižšiu , zhodnú 19 % sadzbu dane z príjmov právnických osôb. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

znížila zákonom krajiny nižšiu


V roku 2010, keď sme sa ujali vlády, bol deficit verejných financií 8%, tohoto roku bude maximálne 4,9.

Ako uvádza Eurostat , deficit verejných financií v roku 2010 bol 7,7% HDP. (8 %-ný deficit bol v roku 2009, pozn.) Ako uvádza dokument Rozpočet VS na roky 2011 - 2013 (.pdf), deficit verejnej správy je nastavený skutočne v roku 2011 na deficit 4,9% HDP. (str. 2). Údaje o tohtoročnom deficite nemáme k dispozícii, je možné pevne veriť, že prognóza Mikuláša Dzurindu sa naplní.

Eurostat
Rozpočet VS na roky 2011 - 2013


Teraz som videl krásny príklad, myslím že Airbus do Číny predáva 76 alebo 77 obrovských lietadiel.

Robert Fico zrejme naráža na informácie , podľa ktorých spoločnosť Airbus uzavrela dohodu o predaji lietadiel pre čínsku leteckú spoločnosť China Eastern v hodnote 6,37 mld. dolárov. Fico však nesprávne uvádza počet objednaných lietadiel: jedná sa 70 lietadiel nového typu A320neo . K nesprávnemu počtu sa pravdepodobne dopracoval omylom pri nepochopení informácie, že v inej zmluve sa Airbus dohodol na odkúpení 7 použitých lietadiel modelu A300-600 od tej istej spoločnosti: "China Eastern also said it signed a separate deal with Airbus to sell back seven used A300-600 jets."

informácie


...20 miliónov eur to dáte nejakým väzňom do väznice, náramky, aby sa mohli volne pohybovať...

30. septembra 2015 vstúpil do riadnej prevádzky Elektronický systém monitorovania osôb (ESMO) ako nový projekt Ministerstva spravodlivosti SR (MS SR) počas šéfovania Tomáša Boreca. Za tento projekt zaplatil štát 22,04 mil. eur, financie boli získané z Európskych fondov. Systém je možné využiť nielen na monitorovanie väzňov v domácom väzení, ale aj napríklad na monitorovanie chránených osôb. Odsúdení na domáce väzenie sa pritom nemôžu úplne voľne pohybovať, preto hodnotíme výrok Hegera za zavádzajúci

.pdf
centrálnu stanicu
11 väzňov.
25-krát
20 až 25 %
efektívnosť
.pdf
pilotná prevádzka


Teraz ten trend musím povedať, že sa začal zvyšovať počet smrteľných nehôd, začal koncom júna, po povodniach. Ešte ste boli vy na ministerstve.

Štatistika smrteľných dopravných nehôd :

Smrteľné dopravné nehody v roku 2009

smrteľných dopravných nehôd


Naposledy, keď sme boli spolu v inej televízii, ste mi hovorili, že v žiadnom prípade sa nestane niečo také, že by sa nás vojna dotýkala alebo že by proste nejakým spôsobom vojna vôbec na Ukrajine bola. Že to nie je úplne jasné. Vtedy sa ešte nebojovalo.

Juraj Šeliga sa s Robertom Kaliňákom naposledy stretol v relácii Na telo 6. februára 2022. Kaliňák tvrdil, že konflikt medzi Ruskom a Ukrajinou je ešte ďaleko a stačí konať, až keď budú ruskí vojaci v Užhorode. „Strašenie a práve týmto sa zvyšuje to napätie namiesto toho, aby sa deeskaloval ten konflikt, tak sa len zvyšuje napätie posielaním vojakov, posielaním zbraní na Ukrajinu, všetkých možných vecí,” povedal Kaliňák o prípravách na hroziaci konflikt (od 34. minúty). Juraj Šeliga vtedy tvrdil, že ak by vypukol na Ukrajine konflikt, naši vojaci by mali chrániť hranicu s Ukrajinou. Kaliňák mu oponoval, že Schengenský kódex zakazuje chránenie hranice vojakmi a že túto funkciu plnia policajti. Následne zopakoval, že konflikt je od Slovenska ešte ďaleko. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na telo


To znamená, zákon (o hmotnej núdzi,pozn.) je účinný od prvého januára tohto roku, ale má takzvané prechodné obdobie pol roka.

Minister Richter správne uvádza účinnosť zákona o hmotnej núdzi, zároveň tiež správne poukazuje na niektoré prechodné ustanovenia tohto zákona, pričom tieto ustanovenia sú stanovené na obdobie cca pol roka. Článok IV zákona č. 417/2013 Z.z (.pdf, strana 13) o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov (prijatý 29. októbra 2013) uvádza účinnosť tejto novely od 1. januára 2014. Zároveň však tento zákon v §33 upravuje tiež niektoré prechodné ustanovenia. Minister v prípade polročného prechodného obdobia naráža pravdepodobne na ods. 3 a ods. 4 toho istého paragrafu, ktoré uvádzajú: § 33 ods. 3: "Úrad z vlastného podnetu prehodnotí dávku v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi, na ktoré trval nárok k 31. decembru 2013 a rozhodne o nároku na pomoc v hmotnej núdzi podľa zákona účinného od 1. januára 2014 najneskôr do 31. júla 2014." §33 ods. 4: "Dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi, o ktorých úrad právoplatne rozhodol do 31. decembra 2013, patria najdlhšie do 30. júna 2014." Prechodné ustanovenia slúžia na zosúladenie nového právneho predpisu s už existujúcimi právnymi predpismi. Ako uvádza dokument (.rtf) Legislatívne pravidlá tvorby zákonov v čl. 6 ods. 4: "Vplyv navrhovaného zákona na právne vzťahy upravené doterajším zákonom treba do návrhu zákona zaradiť do časti označenej nadpisom „Prechodné ustanovenia“ („Prechodné ustanovenie“). To isté platí, ak časť ustanovení zákona má mať časovo obmedzenú platnosť." Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona dokument


Ešte pred tým, než sa zinscenovala rozprávka o netopierovi, si na Slovensku dosadili svoju bábku – pred pár dňami dokonca priznali vo Forbse, že Čaputová na Slovensku organizovala majdan.

Prezidentka bola zvolená 30. marca 2019. Vírus sa objavil v novembri 2019 vo Wu-chane .

Autor statusu odkazuje na chybu portálu Forbes, ktorý mal v článku o 100 najvplyvnejších ženách sveta spojiť prezidentku s organizáciou protestov po tom, čo bol na Slovensku zavraždený novinár Kuciak. Forbes po upozornení túto chybu opravil. Samotné protesty prirovnáva Blaha k majdanu – ku krvavému protestu v Kyjeve 2013. Majdan, za ktorým prezidentka zaručene stojí, je ňou vymenovaný profesor Marek Majdan .

Výrok hodnotíme ako zavádzanie. Forbes síce označil Čaputovú za organizátorku protestov, no článok upravil, čím označenie zrušil.

zvolená Wu-chane ženách organizáciou chybu majdanu krvavému Majdan


Bol (Lajčák, pozn.) druhý najúspešnejší v boji o post generálneho tajomníka OSN.

Na základe dostupných informácií hodnotme výrok Roberta Fica ako pravdivý. V roku 2016 sa konali voľby na post generálneho tajomníka OSN. Na pozíciu kandidoval aj minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák, ktorý v poslednom , šiestom kole hlasovania 5. októbra, skončil na druhom mieste. Pre rozhodnutím Bezpečnostnej rady OSN sa konalo šesť hlasovaní o podpore kandidátov medzi členmi Rady. Miroslav Lajčák získal trikrát druhé miesto, raz tretie a v prvých hlasovaniach sa umiestnil skôr medzi poslednými kandidátmi. Srbský kandidát Vuk Jeremic získal druhé miesto dvakrát, ako druhý raz končil aj slovinský kandidát Danilo Türk. Výrokhodnotíme ako pravdivý. Mandát generálneho tajomníka OSN trvá 5 rokov. Predchádzajúcim generálnym tajomníkom bol Pan Ki-mun. Medzi právomoci generálneho tajomníka patrí reprezentácia OSN navonok a slúžiť ako obhájca všetkých ľudí na zemi, najmä chudobných a zraniteľných. Generálneho tajomníka OSN vymenuje Valné zhromaždenie na odporúčanie Bezpečnostnej rady . Bezpečnostná rada je 15 členná, päť krajín sú stálymi členmi rady (Ćína, Francúzsko, Rusko, USA, Veľká Británia). Zvyšných desať krajín sú členmi Rady na dvojročné obdobie. Kandidátov na post generálneho tajomníka OSN mohli nominovať aj členské štáty, išlo o snahu aj takýmto spôsobom urobiť proces voľby transparentnejším . Kandidovalo celkovo 13 kandidátov, z nich 3 postupne odstúpili od kandidatúry: Vesna Pusić z Chorvátska, Igor Lukšic z Čiernej Hory a Christiana Figueres z Kostariky. Prvé hlasovanie členov Bezpečnostnej rady sa konalo 21. júla 2016, Lajčák sa umiestnil na siedmom mieste z 12, sedem krajín ho podporilo, tri nepodporili a päť krajín sa nevyjadrilo. Vuk Jeremic, kto sa stal v posledných hlasovaniach Lajčákovým najväčším konkurentom, získal 9 podporných hlasov. Na druhej pozícii za Guterresom skončil Danilo Türk. Druhé hlasovanie prebehlo 5. augusta 2016, vtedy Lajčák skončil predposledný (Jeremic získal 8 hlasov za a stal sa tak druhým). V treťom kole voľby generálneho tajomníka OSN, 29. augusta 2016, bol Miroslav Lajčák druhý pred Jeremicom a Irinou Bokovou. Skončil hneď po Antóniom Guterresom, čo je prekvapivý výsledok v porovnaní s jeho podporou v druhom kole. Štvrté neoficiálne hlasovanie sa konalo 9. septembra, Lajčák opäť získal druhé miesto, získal o jeden hlas viac ako Jeremic. Piate hlasovanie sa konalo 26. septembra, najviac podporných hlasov získal opäť Guterres, Lajčák bol tetí, Jeremic získal o jeden hlas proti menej, ako Lajčák. Definitívne rozhodnutie Bezpečnostnej rady padlo 5. októbra. Guterres získal 13 hlasov, žiadny protihlas nepadol. Lajčák skončil druhý so 7 hlasmi za a 6 hlasmi proti. Kandidát na tretej pozícii, Vuk Jeremic dostal rovnaký počet hlasov za a proti, rozdiel je v tom, že Lajčák získal dva hlasy proti od stálych členov, kým Jeremic tri. Stále členy rady majú právo veta. Počas konania voľby sa odhadovalo a predpokladalo, že nový generálny tajomník bude z obasti východnej Európy , ktorá ešte tajomníka nikdy nemala. Taktiež sa debatovalo o tom, že funkciu by mohla zastávať konečne aj žena .

poslednom
právomoci
Bezpečnostnej rady
stálymi členmi
transparentnejším
Kandidovalo
Prvé hlasovanie
Druhé hlasovanie
predposledný
voľby
Štvrté
hlasovanie
Definitívne rozhodnutie
východnej Európy
žena
Prehľad


Po prvé treba povedať, že je to rozpočet, ktorý spôsobuje historické zadlženie Slovenska. Keď sa nám zdvihol verejný dlh o 1 % na 43 %, (...). Keď sa nám zdvihol verejný dlh na 43 %, tak všetci kričali ako Viktorky na splave, vrátane televízie Markíza, ako zadlžujeme tento štát. V roku 2021 ste dotiahli zadĺženosť štátu na úroveň skoro 63 %. A máte, máte, 63 %. Na budúci rok rátate s deficitom 6,5 %. Rozdiel medzi výdavkami a príjmami máte 8,3 miliardy.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2021 skutočne hrubý dlh dosiahol úroveň 63,1 % HDP, čo je historicky najvyššie číslo za existencie samostatného Slovenska, pričom na budúci rok rozpočet skutočne ráta s deficitom 6,4% HDP. Schodok štátneho rozpočtu (rozdiel medzi príjmami a výdavkami štátu, pozn.) sa má podľa návrhu vyšplhať na 8,3 miliardy eur.

Predseda strany Smer-SD Robert Fico má pravdu, keď uvádza, že hrubý dlh Slovenskej republiky dosiahol v predošlom roku 2021 úroveň až 63,1 %. Toto číslo je skutočne historicky najvyššie, avšak ako vysvetľuje Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, čo je nezávislý orgán, ktorý hodnotí hospodárenie Slovenskej republiky, tak hrubý dlh nie je úplne ideálnym ukazovateľom, na ktorý je potrebné sa zamerať pri posudzovaní dlhodobej udržateľnosti zadĺženia štátu. Namiesto hrubého dlhu Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odporúča sledovať vývoj čistého dlhu verejnej správy, ktorý rástol v nižšej miere ako hrubý dlh a dosiahol úroveň 51,5 % HDP.

Návrh rozpočtu pre rok 2023, ktorý je v súčasnosti ostro diskutovaný kvôli obávanej udržateľnosti verejných financií, skutočne ráta s deficitom 6,4 % HDP. Návrh počíta s príjmami štátneho rozpočtu vo výške 26,7 miliardy eur, výdavky majú predstavovať 35 miliárd eur. Schodok rozpočtu by mal teda dosiahnuť 8,3 miliardy eur.

odporúča
Návrh rozpočtu
ráta


...bývalý minister vnútra, pán Lipšic, hovoril, že vlastne len Čechy sú také nejaké výnimočné v tomto (úplné oddelenie inšpekcie, pozn.) a tiež nie je za to, (...), aby tá inšpekčná služba vlastne bola.

TASR (2016) píše o názore Lipšica nasledovne: " Podľa názoru exministra vnútra a poslanca Národnej rady SR Daniela Lipšica je postavenie inšpekcie MV SR v poriadku. „Netreba na tom nič meniť. Okrem Českej republiky nepoznám krajinu, kde by bola trestná činnosť policajtov vyšetrovaná mimo rámec rezortu vnútra. Vo väčšine krajín je policajná inšpekcie pod policajným prezídiom a nie je ani pod MV SR a v tomto má u nás inšpekcia nezávislejšie postavenie ,“. V novšom článku denníka Postoj (2018) Lipšic toto stanovisko potvrdzuje: " Upozorňuje tiež na to, že v Česku došlo k oddeleniu policajnej inšpekcie od rezortu vnútra a ich skúsenosti s týmto krokom nie sú dobré ." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR Postoj


...mne bol sympatický model dvanástich voliteľov tzv. ktorý bol predložený do parlamentu minulé volebné obdobie...

V minulom volebnom období parlament rokoval o novom návrhu spôsobu voľby šéfa RTVS, ktorého mali voliť dvanásti volitelia. Tvrdenie Natálie Milanovej preto hodnotíme ako pravdivé. Podľa dnes platného Zákona o Rozhlase a televízii Slovenska volí generálneho riaditeľa RTVS parlament na návrh príslušného výboru. V roku 2018 predložili Marek Maďarič a Martin Poliačik návrh na zmenu spôsobu voľby, ktorý predpokladal zriadenie zboru voliteľov s dvanástimi členmi. Mal medzi nich patriť riaditeľ Audiovizuálneho fondu, riaditeľ Fondu na podporu umenia, riaditeľ Fondu na podporu kultúry národnostných menšín, člen reprezentujúci novinársku profesiu, prezident Slovenskej rektorskej konferencie, zástupca cirkví a náboženských spoločností, prezident Slovenského olympijského výboru, predseda Združenia miest a obcí Slovenska, člen navrhnutý združeniami zamestnávateľov, člen navrhnutý združeniami odborových zväzov, člen za oblasť ochrany záujmov osôb so zdravotným postihnutím a člen zvolený zamestnancami Rozhlasu a televízie Slovenska.

Zákona predpokladal


..sa tam konali aj majstrovstvá vo volejbale (v športovej hale na Bôriku, pozn.).

Je pravdou, že v hale Bôriku (Korytnačke) sa hrali majstrovstvá sveta vo volejbale žien v roku 1986. V Žiline sa hrala skupina základná skupina A.

Bôriku hrala


Za rok 2012 išlo o sumu približne 264 tis. vecí v hlavných agendách na okresných súdoch a takmer 110 tis. vecí na krajských súdoch . Čo je dokopy 374 tisíc vecí. V prípade nevybavených vecí vidíme na okresných súdoch v tomto roku na okresných súdoch 318 tisíc vecí vo všetkých agendách a 43 tisíc vecí na krajských súdoch. Údaje za rok 2013 ešte nie sú uzatvorené, ale ministerstvo predpokladá, že agenda naďalej narastala. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože dostupné čísla sa blížia číslam uvádzaným ministrom.

okresných súdoch
krajských súdoch


Druhá skupina štátov (z V4, Poľsko a Česko, pozn.) je za to, že by sa zrušilo právo veta, aby štát zanikol. Napríklad aj pán Korčok.

Česko, Poľsko ani Ivan Korčok nie sú za to, aby sa v EÚ zrušilo právo veta alebo aby štát zanikol. Ivan Korčok pripustil diskusiu o hlasovaní kvalifikovanou väčšinou na Rade EÚ v zahraničnej politike a presadzuje silnejšiu zahraničnú politiku EÚ, neskôr však zdôraznil, že právo veta v európskych inštitúciách rušiť nechce. Zrušenie jednomyseľnosti v zahraničnej politike v máji 2023 presadzovalo 9 štátov EÚ na čele s Nemeckom, avšak Poľsko ani Česko medzi ne nepatria. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vo februári 2024 prezidentský kandidát Peter Pellegrini skritizoval druhého prezidentského kandidáta Korčoka, že chce zrušiť právo veta v EÚ. Korčok na to vo februári reagoval , že je za silnejšiu EÚ v oblasti zahraničnej politiky a pre Postoj uviedol, že je treba otvoriť diskusiu o hlasovaní kvalifikovanou väčšinou v niektorých oblastiach zahraničnej politiky na Rade EÚ. V marci 2024 pre Denník N povedal , že hoci podporuje mechanizmy na posilnenie EÚ v zahraničnopolitickej oblasti, právo veta rušiť nechce. Ako si posilnenie úlohy EÚ predstavuje nekonkretizoval.

Právo veta v Rade EÚ a Európskej rade je nastavené Lisabonskou zmluvou, ktorá určuje jednomyseľnosť ako hlasovací mechanizmus pre oblasť zahraničnej politiky ( .pdf , s. 25). Podobne to platí aj pre niekoľko ďalších oblastí, akými sú napríklad rozhodovanie o finančnom rámci, členstvo nových štátov alebo harmonizácia národných legislatív v oblasti sociálneho zabezpečenia.

V roku 2022 Europarlament prijal rezolúciu, ktorá žiada Európsku radu o započatie reformného procesu zmlúv EÚ, v rámci ktorého by bolo rozšírené hlasovanie kvalifikovanou väčšinou. Kvalifikovaná väčšina vyžaduje súhlas minimálne 15 členských štátov, ktoré predstavujú aspoň 60 % obyvateľov. Toto hlasovanie uplatňuje Rada EÚ vo všetkých prípadoch, okrem tých, ktoré vyžadujú jednomyseľnosť ( čl. 218, ods. 8 ). Medzi tieto oblasti patrí okrem zahraničných vecí a obrany napríklad oblasť sociálneho zabezpečenia a ochrany a daňová harmonizácia.

Rozšírenie kvalifikovanej väčšiny na oblasť zahraničných vecí a obrany v súčasnosti oficiálne podporuje 9 štátov EÚ: Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Slovinsko a Španielsko. Tieto štáty vytvorili skupinu priateľov, ktoré podporujú reformu hlasovania o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike EÚ. V roku 2022 s rozšírením kvalifikovanej väčšiny nesúhlasilo 13 členských štátov, medzi nimi aj Poľsko a Česko.

Report Európskeho parlamentu upozornil na množstvo prípadov využitia práva veta v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky ( .pdf , s. 8) a experti poukazujú na detrimentálne dopady veta na schopnosť EÚ reagovať na medzinárodné dianie.

skritizoval
reagoval
Postoj
povedal
.pdf
platí
prijal
vyžaduje
čl. 218, ods. 8
patrí
podporuje
nesúhlasilo
.pdf
poukazujú


Keď tu terorizovali ľudí, keď zabili Milana Lučanského, lebo pani Remišová si ho potrebovala hodiť ako odfajknutého na svoje pexeso.

Poslanec Blaha vo svojom tvrdení obviňuje ministerku Remišovú z priamej účasti na zabití bývalého policajného prezidenta Milana Lučanského, ktorý zomrel po pokuse o samovraždu vo svojej väzenskej cele. Separátne vyšetrovania poslaneckej komisie a policajnej inšpekcie preukázali, že Lučanského v cele nikto cudzí nenapadol. Samotné vyšetrovanie však stále prebieha, čaká sa na vyjadrenie prokuratúry. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Bývalého policajného prezidenta Milana Lučanského polícia obvinila a vzala do väzby v kauze Judáš. Vo väzbe sa pokúsil o samovraždu 29. decembra 2020, keď sa obesil vo svojej cele na teplákovej bunde.

Robert Fico slovne útočil na vtedajšieho premiéra Matoviča, vraj sa Lučanský dostal do väzenia na jeho objednávku a sudcovia s prokurátormi mu vyhoveli. Rovnako útočil na novinárov.

Vicepremiérka Veronika Remišová sa po udalosti vyjadrila , že „Milan Lučanský nebol vo väzbe z vôle vlády, ale na základe riadneho rozhodnutia súdu a na návrh vyšetrovateľov.”

Po Lučanského smrti sa začalo vyšetrovanie, za akých okolností zomrel a či vlastnou vinou. Zriadila sa aj poslanecká komisia zložená zo zástupcov koalície aj opozície. Komisia nezistila skutočnosti, ktoré by boli v rozpore s všeobecnou informáciou, že si Lučanský siahol na život sám.

Samotné vyšetrovanie stále prebieha . Policajná inšpekcia zastavila vlastné vyšetrovanie vo veci porušenia povinnosti väzenskej služby či trestného činu ublíženia na zdraví zo strany cudzej osoby.

Portál Aktuality.sk uverejnil odpovede policajnej inšpekcie, z ktorých vyplýva, že „bývalého policajného prezidenta v jeho väzobnej cele nikto nenapadol ani mu neublížil. Žiadny dozorca nezlyhal. Nikto nezneužil svoje právomoci ani nezanedbal svoje povinnosti.”

Tvrdiť, že bývalého policajného prezidenta Milana Lučanského zabili členovia súčasnej vládnej koalície je nepodloženou domnienkou poslanca Blahu. Ak má, tak ako tvrdí, dôkazy, že sa Lučanský nemohol zabiť sám mal by ich odovzdať na polícii, pretože vyšetrovanie zo strany prokuratúry stále nebolo ukončené a jeho dôkazy môžu priniesť nové svetlo do prípadu.

V súčasnosti je však jeho tvrdenie zavádzajúce.

obvinila samovraždu útočil vyjadrila nezistila prebieha Aktuality.sk


Keď vidím tie tendre na ministerstve vnútra, kde ste si prihrávali zákazky, svojim kamarátom, vašim konkrétne a dokonca Hegerovým, keď vidím ako za jednu sviňu sa platilo 4.500 EUR na ministerstve pôdohospodárstva…

Erik Tomáš vo výroku odkazuje na kauzy, ktoré boli úzko prepojené na hnutie OĽaNO. Prvá spomínaná kauza sa týka utečeneckej krízy, kedy ministerstvo bez verejného obstarávania najalo eventovú firmu blízku premiérovi Hegerovi. Druhá kauza vznikla keď agrorezort vyplácal dotáciu na ochranu ošípaných pred africkým morom. Ministerstvo pôdohospodárstva vyplatilo firme, v ktorej bol konateľom štátny tajomník ministerstva enormnú dotáciu, ktorá prevyšovala aj hodnotu samotných ošípaných. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Počas utečeneckej krízy v roku 2022, ministerstvo vnútra najalo na pomoc eventovú firmu Dustream production, na čele ktorej stojí Július Slovák, ktorý v minulosti pracoval pre stranu OĽaNO a pozná sa aj s Igorom Matovičom. Úrad pre verejné obstarávanie pri kontrole konštatoval, že pri zákazke ministerstvo porušilo zákon o verejnom obstarávaní.

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka koncom roka 2021 pod vedením ministra Vlčana a štátneho tajomníka Kyseľa, vyplatilio firme Rimanec až 4500 eur na ošípanú. Táto suma pritom prevyšovala hodnotu jatočného prasaťa viac ako dvadsaťnásobne . Na kauze nebola zarážajúca iba suma, ale aj personálne prepojenie firmy na ministerstvo. Vo firme Rimanec pôsobil štátny tajomník Kyseľa ako konateľ až do roku 2021. Dokopy bola tejto firme za šesť ošípaných vyplatená suma 27 000 eur.

najalo pracoval vyplatilio dvadsaťnásobne


Od roku naozaj 2006, keď zoberiete, tak celkovo bolo na Slovensku 115 tisíc trestných činov, medzičasom klesli na nejakých 66...

Robert Kaliňák v tomto výroku hovorí o klesajúcej tendencii trestných činov v Slovenskej republike. Ešte v roku 2006 podľa dostupných štatistík sa trestná činnosť pohybovala na čísle 115 151 trestných činov ( .csv ), pričom v roku 2017 bolo spáchaných iba 66 215 trestných činov. 15. januára 2018 o tom informovali minister vnútra SR Robert Kaliňák a prezident Policajného zboru Tibor Gašpar s tým, že ide o najlepšie čísla v histórii samostatnej SR. Preto daný výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý.

.csv informovali .pdf klesá


10 mil. eur bolo vyčlenených na projekty zvýšenia kapacít jaslí a materských škôl. Súčasne je v príprave výzva na projekt v hodnote 100 mil. eur z fondov EÚ na ďalšie zvýšenie kapacít materských škôl, čo pokryje bezmála 100 % požiadaviek na miesta v predškolských zariadeniach.

Výrok súvisiaceho obsahu sme overovali už 1. marca 2015. Projekt zvýšenia kapacít jaslí a materských škôl počítal s 9.5 mil., čo je takmer 10 mil. eur ako uvádza výrok. Preto ho hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo školstva aj napriek prvotne proklamovaných 10 miliónom a 422 žiadostiam podporilo 113 žiadateľov v sume len 9.5 milióna eur: " Na základe výsledkov hodnotenia dotáciu získa 113 žiadateľov, pre ktorých bude rozdelená suma 9 500 000,- €. Z tejto sumy je vyčlenených 9 000 000,- € na kapitálové výdavky a 500 000,- € na bežné výdavky ." Ďalšie plánované navyšovanie kapacít sľubuje v kombinácii zdrojov štátneho rozpočtu a európskych fondov investíciou do tejto oblasti vo výške viac ako 100 miliónov eur do roku 2023. Tento projekt sa v súčasnosti nachádza len v počiatočnej úrovni plánovania. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok Projekt počítal Ministerstvo investíciou


A faktom je, že tieto pravidlá (ohlasovanie pobytu, pozn.), ktoré platia dnes a ktoré platia aj po schválení zákona, platia už viac ako 15 rokov.

Novela zákona ktorú predkladá R. Kaliňák síce nemení 90 dňovú lehotu na nahlásenie vycestovania do zahraničia, ale zavádza povinnosť, pričom nesplnenie sa bude považovať za priestupok. Pôvodný zákon takúto povinnosť neobsahoval. Pôvodný zákon o hlásení pobytu občanov bol schválený v júly 1998 a účinný od 11. augusta 1998, čo znamená že platí takmer 15 rokov. Nie je teda pravdou, že platí viac ako 15 rokov. Vzhľadom na nepresnosti hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Zákon č. 253/1998 Z.z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky: § 9 Pobyt občana v zahraničí "Občan, ktorý má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a ktorý sa pripravuje na vycestovanie do zahraničia na dobu dlhšiu ako 90 dní , pred vycestovaním ohlási túto skutočnosť ohlasovni v mieste trvalého pobytu; v ohlásení uvedie štát a miesto pobytu a predpokladanú dobu pobytu." Stanovisko MV SR k novele zákona schválenej 16.mája 2013: Zavádza sa povinnosť občanom, ktorí sa pripravujú na vycestovanie do zahraničia na dlhšie ako 90 dní, oznámiť túto skutočnosť ohlasovni pobytu . Nesplnenie si povinnosti sa bude pokladať za priestupok. V § 9 sa slovo „ohlási“ nahrádza slovami „je povinný ohlásiť“. Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon Stanovisko novele


..minulý rok z 330 (žiadostí o azyl, pozn.) len 15 (bolo udelených azylov, pozn.).

Žiadostí o azyl za minulý rok bolo skutočne 330, no nesprávny je údaj o udelených azyloch pre minulý rok- bolo ich len osem, čo vyplýva zo štatistiky Ministerstva vnútra . Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ministerstva vnútra


Ako je možné, že v čase našej vlády, až do úplného konca, žiadna iná krajina z V4 nemala vyšší rating, ako Slovensko

Nižšie uvedené sú zmeny ratingov všetkých krajín V4 podla dvoch najrenomovanejších agentúr Fitch a Moody's (prístup k histórii ratingov tretej najrenomovanejšej agentúry, Standard&Poor's sa nám získat nepodarilo) v období vlády Roberta Fica od júla 2006 po júl 2010:

Fitch Moody's


Ja som ocenil to, že sa vláda nespráva ako slon v porceláne, a zároveň som vyslovil výhradu voči neschopnosti včas a dostatočne rázne sa prihlásiť k základným hodnotám našej civilizácie.

Tímu demagog.sk sa nepodarilo zistiť informácie o predchádzajúcich vyjadreniach R. Procházku na tému reakcie slovenskej vlády voči kríze na Ukrajine. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Ja kandidujem ako nezávislý a nestranícky kandidát a dal som verejný prísľub, že neprijmem ani jeden cent od žiadnej politickej strany alebo žiadneho sponzora.

Andrej Kiska na svojom blogu uvádza nasledovné:

blogu uvádza


Ja si pamätám, že v prípade Banskej Bystrice a v prípade Bratislavy kandidátovi Smeru neprišli ani tí voliči, ktorí boli v prvom kole. To sa proste stalo teraz v župných voľbách.

Podľa volebných výsledkov volieb VÚC v novembri 2013 mali kandidáti SMER-SD V. Maňka (BBSK) a M. Flašíková-Beňová (BSK) v druhom kole menej hlasov ako v prvom kole. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

1. kolo


Všade vo vyspelej Európe je kolektívne vyjednávanie absolútny základ akéhokoľvek dojednávania pracovných podmienok zamestnanca v nejakej firme, respektíve v nejakom odvetví.

Nevieme úplne presne overiť či je kolektívne vyjednávanie absolútnym základom dojednania pracovných podmienok.

K dispozícií máme štúdiu L. Fultona (2009) z Európskeho odborového inštitútu (ETUI), ktorá prehľadne ukazuje aké percento pracovníkov a ktorý sektor podlieha v danej krajine kolektívnemu vyjednávaniu. Podiel zamestnancov, ktorí kolektívnemu vyjednávania podliehajú sa líši od krajiny ku krajine. V Rumunsku je to napr. až 100% zamestnancov, na druhej strane v Litve len 10%. Štúdia tiež upozorňuje, že podmienky a úrovne vyjednávania sa rovnako líšia podľa jednotlivých krajín.

štúdiu


Návrh z Ministerstva práce išiel iný, oni chceli zachovať garancie iba v konzervatívnom fonde, kde je iba 5% sporiteľov a chceli v tých zvyšných zvyšovať poplatky.

Samotný návrh z Ministerstva práce sa nám nájsť nepodarilo. V správe agentúry SITA sa uvádza, že ministerstvo plánuje zachovať a zvýšiť garancie v konzervatívnom fonde. V článku portálu sme.sk sa však neuvádza, či ministerstvo navrhuje výlučné zachovanie garancií v tomto fonde. Súčasťou návrhu je aj zvyšovanie poplatkov podľa rizikovosti fondu.

SITA sme.sk poplatkov


Vy ste povedali v jednom okamihu, že došli za vami firmy a povedali vám, že sú schopní ísť dole o 1/3, dokonca, že padali návrhy vo výške 190 až 210 miliónov eur ročne.

Ako aj vyššie uvádzame J. Fígeľ povedal : „ Nová úroveň zamýšľaná na diskusiu bola medzi 190 a 210 milióna eur ročnej platby po dobu 30 rokov." Dodal však, že to bol návrh, ktorý by ďalej koncesionár musel prediskutovať s bankami.

povedal


Finančná podpora pre vedu a výskum je na Slovensku dlhodobo jedna z najnižších v EÚ.

Podľa údajov Eurostatu majú najnižšie výdavky na vedu a výskum krajiny východnej a južnej Európy. Slovensko patrí k ôsmim krajinám (Bulharsko, Cyprus, Malta, Poľsko, Litva, Lotyšsko, Poľsko, Rumunsko, Slovensko. pozn), ktorých výdavky na vedu a výskum sú dlhodobo najnižšie a predstavujú menej ako 1% z HDP. Naopak krajiny s najvyššími výdavkami na vedu a výskum boli v roku 2010 Fínsko (3.87 %), Švédsko (3.42 %) a Dánsko (3.06 %). V nasledujúcej tabuľke je uvedený percentuálny podiel výdavkov na vedu a výskum z HDP v rokoch 2004-2010 na Slovensku.

údajov výdavky


Keď to funguje v Rumunsku, prečo by to nemohlo fungovať na Slovensku. ... keď tam môžu takýto ľudia takýmito metódami opravovať cesty, stavať mosty ... (M. Kotleba hovorí o svojom návrhu zapojiť nezamestnaných do prác, napr. pri údržbe ciest, pozn.)

Z overovaného výroku Mariana Kotlebu ako ani z jeho ostatných vyjadrení, ktoré zazneli počas tlačovej konferencie, nie je jasné, aká je jeho konkrétna predstava o zapojení nezamestnaných do prác, napr. pri údržbe ciest. Volebný program do volieb VÚC 2013, v ktorom by Marian Kotleba mohol tento problém bližšie vysvetliť, nie ja však zverejnený na oficiálnej stránke ĽSNS a ani z iných zdrojov sa nám ho nepodarilo získať. Marian Kotleba uvádza prípad Rumunska, kde existuje program zameraný na dočasné zamestnanie primárne ťažko zamestnateľných občanov. Ich pracovná náplň spočíva vo verejnoprospešnej práci ako napr. čistenie ulíc, oprava a rekonštrukcia historických a kultúrnych monumentov, údržby ciest a pod. Domnievame sa, že medzi opísanou predstavou Mariana Kotlebu a príkladom z Rumunska existujú isté spoločné prvky. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý, pretože prípad Rumunska sa dá v istom zmysle použiť na ilustráciu návrhov, o ktorých hovorí Marian Kotleba. Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

program


Ľudia nevedia, že pokiaľ si potiahnu z tej cigarety, tak ide do nich 43 druhov toxických látok priamo rakovinových, rakovinotvorných, 60 druhov toxických látok, ktoré sú spojené so vznikom onkologických ochorení, množstvo alergénov a množstvo iných látok. Sú to niekoľko tisíc druhov látok, ktoré do nášho tela nepatria a jedným tým vdychnutím toho dymu sa k nám dostávajú.

Neexistujú jednotné všeobecne prijímané štatistiky v tomto smere, ale najčastejšie sa naozaj spomína, že cigaretový dym obsahuje viac ako 4000 chemikálií, z ktorých je 43 rakovinotvorných a 400 ďalších toxínov. Aj napriek tomu, že sa údaje do značnej miery rôznia, čísla uvedené Zuzanou Zvolenskou sa dajú považovať za zodpovedajúce skutočnosti.

cigaretový dym


Boli sme svedkami nejakého pokusu o špeciálnu operáciu NATO, ktorá mala zlikvidovať opozíciu.

Uhrík hovorí o kampani NATO s názvom „ Why Ukraine Matters “, ktorá je zameraná na vojenskú podporu Ukrajiny v rámci celkovej bezpečnosti Slovenska a jeho postavenia v Aliancii. Na kampaň upozorňoval najmä Fico , ktorý ju považuje za zásah do volieb a tvrdí, že je namierená proti opozícii. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky aj Ministerstvo obrany Slovenskej republiky sa jasne vyjadrili, že kampaň nemá nijako zasiahnuť do parlamentných volieb. Rovnako tvrdenia proti kampani komentuje aj premiér Ódor a generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg. Dôležité je tiež dodať, že kampaň nakoniec prebehne až na jeseň po septembrových voľbách.

Severoatlantická aliancia uskutočňuje podobné kampane už od svojich začiatkov v 50. rokoch minulého storočia. V roku 1953 bol založený Výbor informácií a kultúrnych vzťahov. V správe „Troch múdrych mužov“ z roku 1956 sa písalo, že „obyvatelia členských krajín musia o NATO vedieť, ak ho majú podporovať“ a odporučili aby bola „podpora informovanosti o NATO (...) spoločným úsilím organizácie a jej členov.“ Aj preto sa neskôr prešlo aj k informačným programom na úrovni a pod záštitou Aliancie, aby zvyšovali povedomie a porozumenie politík a cieľov NATO v jednotlivých členských štátoch. Príkladom mnohojazyčnej kampane Aliancie bola v roku 2017 # WEARENATO , spustená s cieľom vysvetliť občanom členských štátov NATO, ktorí vyrástli v dobe mieru, akú rolu Aliancia takmer 70 rokov po jej založení hrá v zaistení bezpečnosti a prosperity pre jej členov. Kampaň sa prebiehala v mnohých členských štátoch.

Kampaň je jednou z mnohých NATO kampaní a jej úlohou je občanov informovať. Tvrdenie, že cieľom kampane je zlikvidovanie opozície, nie je založené na faktoch a preto daný výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Why Ukraine Matters
Fico
nemá
Rovnako
po
uskutočňuje
prešlo
WEARENATO
vysvetliť


Výsluhový dôchodok sa rovná doživotná renta, to len sa tomu dal mediálny názov doživotná renta. V prípade pána generálneho prokurátora to nie je nejaká kumulácia.

Novela zákona upravuje podmienky vzniku nároku a výšku výsluhového dôchodku prokurátorov a generálneho prokurátora. Generálny prokurátor bude mať po splnení zákonom stanovených podmienok nárok na jeden výsluhový dôchodok vo výške svojho základného platu. Nejde o kombináciu viacerých dôchodkových dávok, ale o legislatívne definovaný výsluhový dôchodok, ktorý je v médiách neformálne označovaný ako „doživotná renta“. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Platná legislatíva doposiaľ ustanovuje , že výsluhový dôchodok prokurátora upravuje osobitný zákon. Tento zákon však priamo neurčuje podmienky vzniku nároku ani výpočtu výsluhového dôchodku.

Poslanci 27. marca 2025 schválili novelu zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry. Účelom novely bolo „blanketovú normu nahradiť právnou úpravou, ktorá doplní inštitút výsluhového dôchodku a s ním spojený inštitút predčasného odchodného do právnej úpravy”.

Podľa schválenej novely by mal generálny prokurátor nárok na výsluhový dôchodok, ak: vykonával funkciu generálneho prokurátora najmenej 4 roky, a zároveň vykonával funkciu prokurátora najmenej 20 rokov (bod 16, ods. 2 a 3).

Novela zákona zavádza výsluhový dôchodok pre generálneho prokurátora, ktorý sa líši od výsluhových dôchodkov iných prokurátorov, rovnako uvedených v novele. Zatiaľ čo prokurátori budú mať podľa novely nárok na výsluhový dôchodok vo výške 0,8 % z priemerného platu prokurátora, výsluhový dôchodok generálneho prokurátora podľa novely zodpovedá výške jeho základného platu.

Právna úprava zavádza jeden výsluhový dôchodok, ktorý bude generálnemu prokurátorovi vyplácaný doživotne. Tento výsluhový dôchodok nie je kombináciou viacerých dávok, teda nejde o súbeh výsluhového dôchodku a inej formy samostatnej „doživotnej renty“. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ustanovuje schválili Účelom nárok Novela


Keď ja som vyhlásil, že áno, mali by sme v rámci manažmentu dlhu znížiť aj rezervu, aby sa vedeli pasovať technicky s týmito hranicami, tak sa ozval vami nominovaný viceguvernér Tóth, že je to nebezpečné.

Denník SME už v júli 2013 uvádzal informácie o plánoch ministerstva financií na zníženie dlhu prostredníctvom zníženia rezervy. Podľa informácií z TASR Peter Kažimír avizoval 2. decembra, že nedostatok príjmov bude pokrytý rezervou, čo potvrdil aj 14. decembra , kedy opäť zopakoval, že sa bude hotovostná rezerva znižovať. Informácie o reakcii viceguvernéra NBS Jána Tótha sa Demagog.SK získať nepodarilo. Je pravdou, že Ján Tóth bol do pozície navrhnutý opozičnou stranou SDKÚ-DS a vymenovaný v novembri 2012. "Za predchádzajúcej vlády pôsobil ako hlavný ekonóm a šéf Inštitútu finančnej politiky (IFP) Ministerstva financií (MF) SR pod vedením Ivana Mikloša (SDKÚ-DS)." Výrok hodnotíme za neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
TASR
14. decembra
viceguvernéra NBS


V žiadnom prípade neporušujem zákon, keďže nie som a nikdy som ani nebol konateľom žiadnej firmy.

Podľa verejne dostupných informácii sme zistili, že Peter Chudík síce zákon neporušuje, je ale členom štatutárneho orgánu vo firme Prešovské zdravotníctvo, a.s. (akciová spoločnosť s podielom PSK). V minulosti, v časoch, keď nebol verejným funkcionárom, bol vedený ako štatutár firmy MINERÁLNE VODY a.s.. Predpokladáme, že Chudík výrokom myslel predovšetkým to, že ako súkromná osoba nebol konateľom firmy, počas svojho pôsobenia vo verejnej funkcii. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Z výroku ( zaznel 14. februára 2017) dedukujeme, že predseda PSK má na mysli zákon č. 357/2004 Z.z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov. V článku 5, odseku 2 predmetného zákona sa uvádza nasledovné: "Verejný funkcionár nesmie byť štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu, členom riadiaceho, kontrolného alebo dozorného orgánu právnickej osoby, ktorá bola zriadená na výkon podnikateľskej činnosti, okrem valného zhromaždenia a členskej schôdze. Verejný funkcionár nesmie podnikať; to sa nevzťahuje na výkon povolania, ktoré môže vykonávať len fyzická osoba za zákonom ustanovených podmienok." Podľa odseku 4 písmena c predmetného zákona sa zákaz podľa odseku 2 prvej vety nevzťahuje na zastupovanie: "obce, alebo vyššieho územného celku v orgánoch právnických osôb s majetkovou účasťou obce alebo vyššieho územného celku ."

Konateľ "je štatutárny orgán spoločnosti – je tou osobou, ktorá je oprávnená v mene spoločnosti konať navonok vo všetkých veciach, ktoré sa spoločnosti týkajú (napr. podpisuje v mene spoločnosti zmluvy, uzatvára obchody…). Riadi každodenný a bežný chod spoločnosti."

Podľa registra, ktorý vedie FinStat je v súčastnosti 8 firiem, v ktorých je Peter Chudík spoločníkom. V ďalšej firme Prešovské zdravotníctvo, a.s., je Chudík spolu s ďalšími dvomi osobami členom predstavenstva. FinStat ho však v prehľade firmy eviduje spolu s ostatnými členmi predstavenstva ako štatutára . Podľa informácií zverejnených na stránke FinStatu : " V mene spoločnosti konajú spoločne najmenej dvaja členovia predstavenstva. Podpisovanie za spoločnosť sa vykoná tak, že k vytlačenému alebo napísanému obchodnému menu spoločnosti, menu, priezvisku a funkcii podpisujúci pripojí svoj podpis."

Avšak podľa úradnej tabule Prešovského samosprávneho kraja má kraj vo firme Prešovské zdravotníctvo, a.s. podiel. Teda zo zákonného hľadiska sa uplatní článok 5, odsek 4, písmeno c zákona č. 357/2004 Z.z.. V tomto prípade predseda PSK zákon neporušuje.

V spoločnosti MINERÁLNE VODY a.s., bol Peter Chudík členom predstavenstva v rokoch 1995 a 1996. V tej dobe bol Chudík riaditeľom Nemocnice s poliklinikou J.A.Raimana v Prešove. Podobná formulácia ohľadom konania menom spoločnosti je vedená v obchodnom registri aj v tomto prípade : " V mene spoločnosti sú oprávnení konať všetci členovia predstavenstva. Písomnosti zakladajúce práva a povinnosti spoločnosti podpisujú najmenej dvaja členovia predstavenstva a to tak, že k písanému alebo tlačenému obchodnému menu spoločnosti, menám a funkciám podpisujúci pripoja svoje vlastnoručné podpisy."

Výrok zaznel zákon odseku odseku Konateľ FinStat FinStat FinStatu tabule členom prípade


Keď bol Viktor Orbán na jednom stretnutí u Barrosa, tak smrteľne vážne povedal Barrosovi, "ja mám takú silu v Maďarsku, že z republiky môžem urobiť monarchiu".

O takomto vyjadrení Orbána Barrosovi sa nám informácie nájsť nepodarilo.


Moderátor: "Má Richard Sulík na každej schôdzi zvolávať teda alebo iniciovať voľbu generálneho prokurátora?" Môže a nemusí. To je výlučné a výsadné.

Zákon č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku NR SR stanovuje, že predseda NR určí, kedy mu majú byť predložené návrhy na kandidátov na GP: " ŠESTNÁSTA ČASŤ NÁVRHY NA VYMENOVANIE A ODVOLANIE GENERÁLNEHO PROKURÁTORA § 123 (1) Návrhy na vymenovanie generálneho prokurátora podávajú poslanci predsedovi národnej rady písomne a odôvodnené v termíne, ktorý určí predseda národnej rady; predseda národnej rady pridelí návrhy na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru. ... (6) Ak kandidát na vymenovanie generálneho prokurátora nebol zvolený, vykonajú sa nové voľby." Bližšie zákon voľbu generálneho prokurátora, a teda ani termíny kedy vyhlásiť nové voľby, neurčuje.

Zákon č. 350/1996 Z. z.


Keď sme tvorili na tento rok, tak sme vychádzali zo svetových cien ropy okolo 85 dolárov za barel, dnes tá svetová cena je 120 až 140 dolárov zhruba.

V období finalizovania rozpočtu, teda september - december 2010, sa cena ropy Brent pohybovala na úrovni 80-90 dolárov za barel. V apríli 2011 prekročila hranicu 120 dolárov a momentálne sa pohybuje medzi úrovňou 110 a 120 dolárov. Graf vývoja cien môžete nájsť napr. tu . Okrem Brentu, existujú aj iné benchmarky, Brent sa používa na oceňovanie 2/3 obchodovanej svetovej ropy , je preto najpoužívanejší.

tu
2/3 obchodovanej svetovej ropy


V Maďarsku majú zatknutého človeka, ktorého majú nahratého v Rozke na maďarsko-srbskej hranici, u ktorého maďarská polícia našla 9 normálnych pasov aj s vízami na vstup do EÚ. A zistili maďarskí policajti, že ani jeden nebol falošný. Experti, bezpečnostno-politickí experti hovoria, že to musí byť nejaký vysoký dôstojník nejakej tajnej služby, keď takto bol vybavený. Boli u neho samozrejme aj peniaze v hotovosti.

Podľa dostupných informácií maďarská polícia naozaj zatkla Sýrčana, ktorý organizoval a viedol imigrantskú vzburu v Röszke. V detailoch sa dostupné informácie rozchádzajú. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Denník Pravda napísal s odvolaním sa na denník Népszabadság , že ide o 39-ročného sýrskeho utečenca a člena moslimského fundamentalistického hnutia zvaného Tablighi Džamaát, ktoré využívajú teroristické organizácie na posielanie radikálov do vybraných krajín. "Muž, ktorého denník Népszabadság identifikoval ako 39-ročného sýrskeho občana Ahmada H., mal pri sebe podľa polície spolu deväť pasov, z ktorých osem bolo vydaných na iné osoby a zrejme nie sú falšované. Podozrivý mal tiež platné schengenské vízum." Konzervatívny výber a Daily News Hungary píšu iba o siedmych pasoch a v každom z nich boli aj schengenské víza. "Ahmeda H. zadržala maďarská antiteroristická jednotka minulú sobotu v Győri. Našli u neho sedem pasov a vo všetkých mal schengenské víza. Podľa polície bol jedným z organizátorov nepokojov pri srbsko-maďarskom hraničnom priechode pred týždňom. Ahmed riadil agresívnu skupinu utečencov, ktorí prelomili maďarské hraničné zábrany a hádzali do policajtov kamene a neskôr – pri útoku na policajtov – mali pri sebe aj palice. Tento skutok hodnotí polícia ako ozbrojený útok na maďarské hranice." O hotovosti sa média nezmieňujú, aj keď Ahmed rozhodne nie je chudobný. Podľa Daily News Hungary má na Cypre rybársku loď, 5 áut a dom v hodnote 90000 eur. Ako sa dostal k rôznym pasom zatiaľ nie je známe. Žiadny zo zdrojov taktiež neuvádza, že by sa malo jednať o člena tajnej služby.

Pravda Népszabadság Konzervatívny Daily Daily


Na mzdy a odmeny kraj vynakladá ročne pre (krajských, pozn.) úradníkov 4,4 milióna eur. V BSK, TNSK a ŽSK je to oveľa menej.

Podľa výročnej správy Košického samosprávneho kraja (KSK) a medializovaných informácií predstavoval súčet miezd a odmien zamestnancov Úradu KSK v uplynulom roku (2016) 3,8 milióna eur, čo sa zásadne odlišuje od informácie vo výroku Štefana Surmánka. Hoci minimálne v prípade Surmánkom spomínaného Trenčianskeho (TSK) a Žilinského samosprávneho kraja (ŽSK) boli na mzdy zamestnancov úradu vynaložené nižšie finančné prostriedky, hodnotíme tento výrok ako nepravdivý.

.pdf .pdf .pdf článku .pdf .pdf .pdf


Prvý krát po dlhých rokoch, za vlády Ivety Radičovej, napriek tomu, že bol pozitívny hospodársky rast, klesali reálne mzdy.

Na základe indexu reálnych miezd z databázy Štatistického úradu, je zrejmé, že v posledných dvoch kvartáloch došlo k poklesu reálnych miezd. Index 100 je vždy k predchádzajúcemu kvartálu.

Ako je z tabuľky vidieť, reálne mzdy klesali v posledných dvoch kvartáloch, tzn. 2011Q1 a 2011Q2. Výrok R. Fica môžeme hodnotiť ako pravdivý, pretože reálne mzdy v posledných dvoch kvartáloch klesali a hospodárstvo rástlo.

Dávať do priamej súvislosti rast HDP a rast reálnych miezd môže byť sporné vzhľadom na množstvo iných faktorov, ktoré vplývajú na reálne mzdy.


Aj rokovací poriadok Národnej rady Slovenskej republiky vnímajú (predsedovia parlamentov v Európe, pozn.) ako progresívny a nový.

Napriek tomu, že počas dvojdňového neformálneho samitu predsedov parlamentov krajín EÚ v októbri minulého roka v Bratislave sa ku novelizovanému rokovaciemu poriadku kladne vyjadril Martin Schulz, iné podobné vyjadrenia sa nám nepodarilo dohľadať. Výrok predsedu parlamentu preto hodnotíme ako neoveriteľný. Súčasťou zmien nového rokovacieho poriadku je aj to, že Národná rada SR po novom umožňuje vystúpenie europoslancom v parlamente. Podľa dokumentu (§ 58a) “poslanci Európskeho parlamentu, ktorí boli zvolení na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu, sa môžu zúčastniť na rokovaní výboru pre európske záležitosti a majú právo sa vyjadrovať o prerokúvanej veci.” ( .pdf , str. 29). Práve túto zmenu vyzdvihol aj vtedajší predseda Európskeho parlamentu Martin Schulz na stretnutí predsedov parlamentov 6. a 7. októbra minulého roka. Euractiv cituje Schulzovo ocenenie: “je dôležité dostať európske posolstvo, myšlienky na národnú úroveň. Preto vítame túto iniciatívu, aby sa mohli europoslanci vyjadriť v pléne.” O rokovacom poriadku sa vyjadrili podľa Danka aj lídri štátov Vyšehradskej štvorky začiatkom marca 2017. Konkrétnejšie znenie ich vyjadrení nespomenul resp. neboli médiami zaznamenané. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf Euractiv Danka