Áno, to je vysoká suma a pozrite sa, ako som kritizoval tie Rázsochy, však ja som prvý kritizoval tie Rázsochy a tvrdil som od začiatku, že to nie sú schopní urobiť.

Vláda o postavení nemocnice Rázsochy rozhodla v júli 2022 a stanovila rozpočet vo výške 281 miliónov eur. Kollár v júni 2022 toto rozhodnutie kritizoval . Slovensko na túto nemocnicu podľa Kollára nemá dostatočné finančné prostriedky a preferoval by kúpu nemocnice Bory. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kollár aj tento rok voľbu financovania nemocnice Rázsochy namiesto nemocnice Bory kritizuje a z veľkej časti za pochybenie viní Hegera. Okrem Kollára Rázsochy kritizujú aj politici zo strán Hlas-SD či SaS .

281 kritizoval kritizuje Hlas-SD SaS


Je tam (pri štátnej karanténe, pozn.) hneď niekoľko problémov. Po prvé ľudia, ako máme možnosť vidieť, čakajú veľmi dlho na hraniciach. Po ďalšie, došli kapacity ubytovacích zariadení, kapacitne sa to nezvláda, ale to, čo je najväčší problém štátnej karantény je, že tam slabá izolácia ľudí, ktorí sú nakazení a ktorí nie sú nakazení

Zavedenie a prevádzku povinnej štátnej karantény pri návrate na Slovensko zo zahraničia sprevádzalo dlhé čakanie na hraniciach, (v rôznych časoch) obmedzené kapacity zariadení a nezvládnutá izolácia cudzích ľudí. Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Čakanie Najmä zo začiatku sa stávalo , že občania snažiaci sa o vstup do krajiny museli čakať hodiny na hraniciach, kým im štát zabezpečil presun do karanténneho zariadenia. Demagóg.SK sa na aktuálnu situáciu na hraniciach (k času relácie - t.j. 10.5.2020) pýtal Ministerstva vnútra, email však zostal bez odpovede. Kapacity „Štátne karantény boli naozaj preplnené a preto tím expertov už týždne pracoval na smart riešení (aplikácii pre inteligentnú domácu karanténu),” uviedol štyri dni po relácií - t.j. 14.5.2020 - minister zdravotníctva Marek Krajčí. Na preplnené karanténne zariadenia upozorňovalo zahraničných Slovákov v jednom momente SMS-kou aj Ministerstvo zahraničných vecí. Podľa premiéra Igora Matoviča mal štát k 10. máju k dispozícii 10-tisíc karanténnych miest, využitých bolo iba 4-tisíc. Demagóg.SK sa na presné čísla a potvrdenie pýtal aj Ministerstva vnútra, email však zostal bez odpovede. Pochybné podmienky DenníkN upozornil na skúsenosti ľudí v štátnej karanténe. Mnohí sa sťažovali na to, že sú na izbách ubytovaní s cudzími ľuďmi, čím štát zvyšuje riziko ich nákazy.

stávalo
čakať
uviedol
upozorňovalo
10. máju
upozornil


Vláda jednomyseľne odsúhlasila, že chceme prejsť zo systému viacerých zdravotných poisťovní na systém jednej. Je to politické rozhodnutie vlády SR, v praxi to znamená, že by mali z trhu odísť súkromné zdravotné poisťovne Dôvera a Union ZP-

V roku 2012 Fico avizoval veľkú zmenu v oblasti zdravotníctva, ktorou malo byť vytvorenie jednej zdravotnej poisťovne. Vládny pokus hovoril o troch najvhodnejších postupoch jej vytvorenia a projektom na vytvorenie poveril bývalú ministerku zdravotníctva Zvolenskú. Zámer zavedenia unitárneho systému verejného zdravotného poistenia namiesto pluralitného mal začať plynúť od roku 2014. Od návrhu vlády do dnešného dňa sa v tejto oblasti nič nezmenilo, na Slovensku máme aj naďalej systém viacerých poisťovní a preto môžeme ten sľub Fica zhodnotiť ako nesplnený. Premiér Fico koncom júna 2012 pripustil, že štát bude musieť vyriešiť situáciu so súkromnými zdravotnými poisťovňami a ako vhodné riešenie videl vytvorenie jednej zdravotnej poisťovne. V tomto pláne pokračoval a poveril ministerku Zvolenskú vypracovaním rámcového návrhu na vytvorenie jednej poisťovne. Podľa Zvolenskej je základným dôvodom tohto konania vládne presvedčenie, že jedna zdravotná poisťovňa dokáže stabilizovať tok všetkých peňazí v zdravotníctve. "Všetky peniaze, ktoré do poisťovne prídu, sa vrátia k pacientovi vo forme kvalitnej zdravotnej starostlivosti," uviedla. Svoj negatívny postoj k tomu kroku prezentovalo združenie, ktoré zastrešuje súkromné poisťovne. Prezidentka združenia Kafková povedala: "Združenie zdravotných poisťovní SR považuje vyhlásenia o vysporiadaní sa so súkromnými zdravotnými poisťovňami a o urýchlenom smerovaní k jednej štátnej zdravotnej poisťovni za neuvážené a za vysoko populistické," Podľa nej bolo hlavným cieľom Fica odvrátenie pozornosti od dôležitých problémov v zdravotníctve, medzi ktoré v tej dobe patrilo pozastavenie účinnosti zákona o mzdách zdravotných sestier. K tomuto rozhodnutiu sa vyjadrili aj zainteresované strany - poisťovne . Štátna Všeobecná zdravotná poisťovňa nechcela komentovať vyjadrenia Fica a zdôraznila, že sa bude riadiť platnými zákonmi. Súkromná poisťovňa Dôvera, ktorá patrí spomedzi súkromných medzi najväčšie bola zhovorčivejšia. Podľa jej názoru sa potvrdilo, že téma jednej poisťovne,s ktorou narábala vláda, nemala opodstatnenie a podporu odborníkov. „Slúžila len na odpútavanie pozornosti od káuz, netransparentnosti a bezuzdného plytvania v zdravotníctve, či už to bol nákup CT prístroja, alebo zákazky na stravovanie a upratovanie nemocníc a ďalšie,“ uviedla poisťovňa. Druhá súkromná poisťovňa Union, ktorej hrozilo vyvlastnenie, zastávala názor, že viac poisťovní dopomáha pri zvyšovaní konkurenciu na trhu zdravotného poistenia a služieb. "Zdravotníctvo dnes čelí oveľa vážnejším problémom, ako je otázka jednej zdravotnej poisťovne. Dúfame preto, že namiesto straty času neustálym „oprašovaním“ témy o unitarizácii by sme ho mohli využiť na diskusiu o tom, čo kvalitu zdravotnej starostlivosti na Slovensku skutočne zlepší," dodala poisťovňa. Po rokovaní vlády v júli 2012 premiér Fico avizoval rozhodnutie vlády o vytvorení jednej zdravotnej poisťovne. Najlepším riešením pre vytvorenie takéhoto systému by podľa Fica bola dohoda o odkúpení: „Ja uprednostňujem model dohody s predstaviteľmi spoločností Dôvera a Union, či to je najreálnejší variant v tomto okamihu neviem povedať, rokovania začnú potom, ako pani ministerka predloží materiál do vlády,“ uviedol Fico. Ak by sa nepodaril tento model dohody za druhú variantu považoval dohodu o vyvlastnení za primeranú náhradu, ktorú označil za bežný inštitút. Zároveň pripustil, že štát v tej dobe nemal peniaze na kúpu a preto by sa musel zbaviť niektorých aktív. Chcel ich predávať na burze, ale žiadne z nich nekonkretizoval. Tvrdil, že by sa nejednalo o privatizáciu ako za vlád Mikuláša Dzurindu (SDKÚ) či Vladimíra Mečiara (HZDS). „Chceme normálny predaj akcií, ak k tomu dôjde cez burzu, toto je cesta, kde nikto nemôže obviniť vládu z ničoho, pretože to je trh, ktorý v nejakom okamihu vygeneruje cenu,“ potvrdil. Podľa Fica vláda pracuje s množstvom argumentov, pre ktoré verí, že jej rozhodnutie v tejto veci je správne. Pripomenul, že slovenské zdravotníctvo trpí na jednej strane podfinancovaním, a na druhej strane zdravotné poisťovne vytvárajú zisk. Jeho kabinet sa už v minulej dobe snažil o obmedzenie tvorby zisku, ale Ústavný súd SR poukázal, že to nie je správna cesta. Vytvorením jednej poisťovne by sa predbehlo takýmto problémom. Jedným z dvoch akcionárov súkromnej zdravotnej poisťovne Dôvera je finančná skupina Penta , ktorá zaregistrovala schválenie zámeru pre vytvorenie jednej poisťovne, ale podotkla, že okrem informácií zverejnených v médiach nemá žiadne bližšie informácie. „ Berieme tento zámer na vedomie, podrobnosti, ako ho chce vláda realizovať, nepoznáme," povedal hovorca skupiny Martin Danko. A ďalej doplnil, že: „Naďalej platí, že v sektore verejného zdravotného poistenia chceme pôsobiť dlhodobo. Žiadne rokovania s predstaviteľmi vlády k uvedenému zámeru neprebehli." Po kritike na tento vládny zámer vydalo ministerstvo zdravotníctva na svojej stránke päť hlavných faktov pre vznik jednej zdravotnej poisťovne. Ministerstvo sa týmto krokom snažilo o vysvetlenie a obhájenie svojho konania. Zvolenská len potvrdila ambíciu vlády, keď vyhlásila, že ministerstvo sa bude snažiť vytvoriť systém jednej poisťovne k 1. januáru 2014 . „ Ak sa nepodarí dospieť k dohode, vidíme cestu vyvlastnenia. Dávame si dôraz na formu dohody k 1. 1. 2014. V prípade, že táto dohoda nebude dovtedy uzavretá, následne by sme začali kroky ohľadne vyvlastnenia a rátame, že najneskôr do polroka 2014 bude tak či onak plne funkčný unitárny systém," uviedla. Prechod zo systému viacerých poisťovní na jednu podľa Zvolenskej nemal ma žiadny dopad na občanov. V máji roku 2014, teda pár mesiacov po avizovanom spustení tohto projektu naďalej na Slovensku pôsobili súkromné poisťovne. Fico sa však nevzdával a vyhlásil, že tento projekt ešte nie je stratený. Ako uviedol: „ My najskôr musíme získať zdroje z prevodu štátnych aktív do súkromného sektoru, ktoré nepotrebujeme a tieto zdroje potom použijeme na realizáciu tohto významného projektu." Celý projekt bol zastavený pre chýbajúce peniaze, keďže ministerstvo financií chcelo na zavedenie unitárneho systému verejného zdravotného poistenia použiť zdroje z predaja akcií spoločnosti Slovak Telekom , ktoré sa však ukázali ako dôležité prostriedky pri znižovaní dlhu. Ministerstvo zdravotníctva avizovalo, že je schopné v projekte pokračovať hneď ako bude zabezpečené finančné krytie. Zámer Fica o získanie zisku zo súkromných poisťovní a vytvorenie jednej štátnej poisťovne zostal nesplnený aj v jeho druhom vládnom období. Prvým pokus prišiel v roku 2006 kedy bolo súčasťou predvolebnej agendy zakázanie zisku súkromných poisťovní. Neskôr k tomu pridal aj myšlienku vytvorenia jednej zdravotnej poisťovne, ktorá viedla k súdnym sporom s vlastníkmi poisťovní a k nesplneniu jeho sľubu. V rozhovore pre Aktuálne.sk pripustil, že zo zavedením jednej zdravotnej poisťovne je koniec a ďalšiu snahu na pokračovaní tohto projektu prenechával budúcej vláde. „Jedna zdravotná poisťovňa by pravdepodobne bola cesta, len zasa stojím pred úlohou vyvlastniť zdravotné poisťovne a vyplatiť ich. Do akej miery by verejnosť bola pripravená akceptovať vyvlastnenie zdravotných poisťovní a vyplácanie peňazí do rúk nejakých súkromných firiem, ktoré dnes vlastnia tieto súkromné zdravotné poisťovne. Toto považujem za veľkú výzvu pre novú vládu.“ uviedol v rozhovore Fico. V súčasnosti vieme, že má opäť možnosť splniť svoj sľub z pozície vládnej strany a uvidíme, či sľub opäť nezostane len sľubom. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

júna Zvolenskú poisťovne rozhodnutie Penta faktov 2014 projektu Aktuálne.sk


Mzdový fond učiteľov sa tuneluje, príkladom toho je známa stredná škola, ktorú uvádza p.p. Žarnai, každý mesiac sa 500 eur posielalo na účet neznámej osoby.

Kandidát Džunko hovorí pravdepodobne o prípade učiteľa Ota Žarnaya zo strednej Obchodnej akadémie Polárnej v Košiciach, ktorý bol prepustený niekoľko týždňov po tom, čo verejne upozornil na to, že škola mesačne netransparentným spôsobom platí za externé právne služby istej právničke 450-550€ mesačne. Je teda známe, komu sa posielalo spomínaných cca 500 euro, rovnako nie je úplne jasné, čo myslí Jaroslav Džunko pod "mzdovým fondom učiteľov". Výrok však napriek tomu hodnotíme ako pravdivý, pretože jeho odkaz zodpovedá skutočnosti. O príbehu Ota Žarnaya informovali viaceré Slovenské médiá. Žarnay bol prepustený po tom, čo informoval radu školy o neadekvátnom a predraženom využívaní externého právnika, ktorému musela škola platiť mesačný paušál. Po týchto informáciach bol prepustený z organizačných dôvodov. Na tomto odkaze si môžete pozrieť zmluvy, ktoré podpísala škola s externým právnikom. PLUSKA : ,,Príbeh nebojácneho pedagóga zaujal mnohých Slovákov. Podporu mu vyjadrili napríklad aj podpisom petície proti jeho prepusteniu. V stredu mu istá nezisková organizácia darovala aj tisíc eur. Pedagóg so špecializáciou na slovenský jazyk sa ozval po tom, čo ako predseda rady školy zistil, že vedenie platilo košickej právničke mesačný paušál od 450 do 550 eur. Po tom, čo škole vytkol takéto hospodárenie, ho po 17 rokoch práce prepustili. S ním aj ďalšieho učiteľa, ktorý sa ho ako jediný zastal. Prepustenie škola zdôvodnila organizačnými dôvodmi." Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ota Žarnaya
tomto
PLUSKA


Ona (EÚ, pozn.) dokonca ani nehovorí o tom, že to je negatívne, že tí utečenci sem prúdia. Ona hovorí jediné popri tej, tom obale, ktorý tam dala, lepšia kontrola hraníc, nové postavenie agentúry FRONTEX, čo je agentúra zodpovedná za ochranu vonkajších hraníc a mnoho ďalších skvelých nápadov...

V správe Európskej komisie Migrácia a azyl , vydanej v roku 2014, sa spomína azylová politika, a okrem iného aj jej problémy či spôsoby riešenia. V dokumente sa skutočne spomínajú skutočnosti, o ktorých hovorí minister vnútra Robert Kaliňák. Podobne aj agenda EK z roku 2015 nehovorí o utečencoch a migrácii celkovo negatívne, považuje za problematické však spôsoby vstupu z ohľadom na ich bezpečnosť pre utečencov a migrantov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Migrácia a azyl
Migrácia a azyl
.pdf,
zdôrazňuje
návrhy


...ostatní malí musia sa skladať po 480, respektíve 960 euro (na daňové úľavy pre iné firmy, pozn.)

Ivan Švejna hovorí o daňovej licencii, ktorú budú od roku 2015 platiť firmy vo výške 480, 960 alebo 2280 eur v závislosti na tom, či platia DPH a veľkosti obratu. Licenciu vo výške 480 a 960 eur budú platiť podnikatelia s výškou obratu do 500 tisíc eur a teda malí podnikatelia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Daňovú licenciu schválila Ficova vláda v roku 2013, prvé licencie za rok 2014 budú firmy odvádzať od marca (respekt. od júna) 2015. Výška licencie pre jednotlivé subjekty bude nasledovná:

schválila licencie odvádzať úniku inicioval


Keď bola invázia do Iraku, tak ste patrili medzi tých politikov (Bárdos, SMK, pozn.), ktorí podporovali Američanov. Ja som stiahol vojakov z Iraku.

Je síce pravdou, že za prvej vlády R. Fica boli v roku 2007 slovenskí vojaci stiahnutí z Iraku. Je tiež pravdou, že návrh na vyslanie vojakov do Iraku v roku 2003 by neprešiel bez podpory vtedajšej koalície ANO, KDH, SMK a SDKÚ-DS a taktiež časti SMER-SD. Tento návrh však nepodporil vyslanie vojakov Bárdos (nebol prítomný), na ktorého Fico reaguje (dokonca ani Hrušovský). Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Naše vojenské jednotky boli do Iraku prvýkrát poslané v období druhej vlády Mikuláša Dzurindu, tento návrh bol schválený NR SR 19. júna 2003. Gyula Bárdos totiž na tomto hlasovaní prítomný nebol, podobne ako R. Fico, takže nemohol podporiť nárvh, ktorým boli do Iraku vyslaní slovenskí vojaci. Za tento návrh hlasovali aj 5 poslanci SMER-SD, všetci poslanci SDKÚ-DS, 12 poslanci HZDS, 5 poslancov KDH (Hrušovský sa zdržal hlasovania), 10 poslanci ANO, 9 poslancov Klubu nezávislých poslancov. Poslanci KSS hlasovali proti. Podobne možno hodnotiť aj rozhodnutie NR SR o ukončení našej misie v Iraku. V danom hlasovaní totiž Bárdos (Hrušovský nebol prítomný) hlasoval za stiahnutie vojakov z Iraku. K stiahnutiu našich vojakov z Iraku došlo za prvej vlády Roberta Fica 25. februára 2007, jednalo sa o takmer 100-člennú jednotku ženistov. V Iraku však aj naďalej pôsobili dvaja velitelia z operácie Iracká sloboda, ktorí boli definitívne stiahnutí rozhodnutím parlamentu 11. decembra 2007. Viac článok denníka SME . Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schválený hlasovaní hlasovaní stiahnutiu rozhodnutím SME


V konkurencii európskych regiónov, poslednom európskom rebríčku, je Východné Slovensko až na 240 mieste z 273 vrátane Chorvátska.

V poslednom vyhodnotení konkurencieschopnosti európskych regiónov z roku 2013 sa Východné Slovensko umiestnilo najhoršie zo štyroch slovenských regiónov, konkrétne na 240 mieste (celkové hodnotenie regiónov str. 147). Celkový počet hodnotených regiónov je však 262 a nie 273, ako hovorí Rudolf Bauer. Tento rozdiel však nehraje žiadnu rolu, Východné Slovensko sa navyše nachádza ešte bližšie k úplnému chvostu, čo iba podrtuje argument Rudolfa Bauera.

vyhodnotení


sa vláda rozhodla, že prispeje tým najslabším, budú trináste dôchodky, dokonca v porovnaní s minulým rokom to bude 200 percentný nárast. Takisto je pripravený balíček opatrení v hodnote 500.000.000 EUR, kde sa budú tí najslabší podporovať, to sú tehotenská dávka od štvrtého mesiaca tehotenstva pre budúcu matku, je to dvojnásobný odvodový bonus pre pracujúcich rodičov atď

Na 13. dôchodky má ísť raz toľko peňazí ako štát vyplatil na vianočných príspevkoch vlani. Vlada pripravila sociálny balíček pre zraniteľné skupiny vo výške 500 miliónov eur. Tvrdenie Andrey Letanovskej hodnotíme ako ešte pravdivé. 13. dôchodky Vláda Igora Matoviča schválila na návrh ministra práce zmeny v tzv. 13. dôchodkoch. Nové pravidlá musia ešte prejsť v parlamente. Podľa starých pravidiel prijatých predošlou koalíciou tesne pred voľbami mali penzisti dostať priplatené vo výške priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku - teda 460,40 eura. Štát to malo stáť 442 miliónov eur, rozpočet na rok 2020 s nimi však nerátal. Matovičova vláda sumu 460 eur mení. Výšku 13. dôchodku navi a zala na výšku štandardnej penzie - čím nižšia, tým vyšší bude 13. dôchodok. Penzisti s priemerným dôchodkom po novom dostanú asi 205 eur. Minulý rok štát vyplatil dôchodcom 154,3 milióna eur na vianočných príspevkoch, tento rok má ísť na trináste dôchodky 307,5 miliónov eur - teda asi dvojnásobok. Ministerstvo tento rozdiel interpretovalo ako 201-percentný nárast, čo prebrala aj Letanovská. Sociálny balíček Vláda tiež predstavila sociálny balíček za 500 miliónov eur. Jeho súčasťou má - okrem 13. dôchodkov - byť aj tehotenská dávka vo výške 200 eur od 4. mesiaca a dvojnásobný daňový bonus na deti od 7 do 15 rokov.

schválila
mali
malo
a
154,3 milióna eur
307,5 miliónov eur
predstavila


Napríklad aj v Českej republike vtedy, keď dochádzalo k zníženiu plynu ceny plynu v Českej republike, u nás k nemu nedochádza.

V Českej republike od 2. kvartálu roku 2009 došlo niekoľkokrát k zníženiu ceny plynu. V porovnaní s rokom 2008 sa cena plynu znížila o 11% . U nás sa v tomto období síce o možnosti zníženia cien hovorilo , ako termín zníženia bol očakávaný 1. september 2009. Nakoniec však k zníženiu cien v roku 2009 nedošlo . K miernemu poklesu cien plynu došlo od 1. januára 2010.

niekoľkokrát 11% hovorilo termín nedošlo poklesu


V sume eur je to 16 miliónov, ktoré v súčasnosti dáva mesto na MHD, plus ďalšie milióny eur, kvôli tomu, pretože sa predpokladá, že MHD by naozaj pritiahla viacej cestujúcich.

Medzi Dopravným podnikom a Mestom Košice bola uzavretá zmluva o výkonoch mestskej hromadnej dopravy vo verejnom záujme vykonávanej električkami, trolejbusmi a autobusmi v Košiciach na obdobie 2009-2023, v rámci ktorej prispelo Mesto Košice v rokoch 2013 a 2014 na bežné výdavky Dopravného podniku v sume 16 020 000 EUR. (. pdf , s. 35) Tento výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

prispelo pdf


Na Európsky súd to maďarská strana dala, ale prehrala. (hovorí o návrhu Maďarska na zrušenie zápisu chráneného zemepisného označenia "Vinohradnícka oblasť Tokaj" s označením Slovenska ako krajiny pôvodu, pozn.)

Rozsudok Všeobecného súdu Európskej únie z 8. novembra 2012 hovorí: " Všeobecný súd zamietol žalobu Maďarska podanú proti zápisu označenia "Vinohradnícka Oblasť Tokaj" pre Slovensko v databáze E-Bacchus (elektronický register chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení vín)".

Rozsudok TU


Zaujímavé je, že v štátoch Európskej únie od 2 do 5%, len v Nemecku 8% (výdavkov na zdravotníctvo, pozn.) sa dáva na nešpecifikované platby. U nás za tých posledných 10 rokov, to znamená, že dá sa povedať za vlády pána Fica, to narástlo na 32%. To znamená, že 32% zdrojov, to je 1,7 miliardy eur...

Eurostat v štatistike General government expenditure on health za rok 2013 (najnovšie údaje) uvádza, že slovenské zdravotníctvo v roku 2013 pracovalo s 7,5 % HDP. Z toho 2,4 % HDP, Eurostat zaradil medzi nešpecifikované (Health n.e.c). Ide po prepočte (z HDP z roku 2013, 72 mld eur) o 1,73 mld eur. Celkovo ide o 32 % z celkových výdavkom na zdravotníctvo. Nie je však pravdou, že v iných štátoch EÚ je to maximálne 8 %. Napríklad v prípade Rumunska ide o 15 %, Litvy o 25 %. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Ak by sme chceli zistiť nárast týchto nešpecifikovaných výdavkov od roku 2006, museli by sme čerpať dáta z Eurostat General government expenditure by function (COFOG) , kde je možné zvoliť zobrazenie práve nešpecifikovaných výdavkov na zdravotníctvo (Pri COFOG99 zvoliť Health n.e.c.). Problémom však je, že pri Slovensku nie sú údaje k dispozícii. Eurostat (pdf. s., 174) uvádza v popise parametra 7.6, teda nešpecifikovaných výdavkoch všetko, čo zapadá do tejto kategórie: "07.6 (health n.e.c.) Administration, operation or support of activities such as formulation, administration, coordination and monitoring of overall health policies, plans, programs and budgets; preparation and enforcement of legislation and standards for the provision of health services, including the licensing of medical establishments and medical and paramedical personnel; production and dissemination of general information, technical documentation and statistics on health. Includes: health affairs and services that cannot be assigned to (07.1), (07.2), (07.3), (07.4) or (07.5)." Graf o vývoji týchto výdavkov uvádza na svojom blogu Tomáš Meravý, ekonóm Most-Híd. Z jeho grafu je zrejmý nárast nešpecikovaných výdavkov, dokonca relatívne najväčší z jednotlivých kategórii výdavkov zdravotníctva. Tneto nárast však ale nevieme nezávisle overiť z údajov Eurostat. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat HDP Eurostat uvádza


Využitie marihuany na medicínske účely je povolené v Českej republike, Švajčiarsku, Rakúsku, Izraeli, Fínsku, Čine, Kanade a v 22 štátoch USA a ďalších sedem chráni svojich občanov pred federálnym zákonom.

Využívanie marihuany na medicínske účely je dovolené v týchto krajinách:

Presné informácie o Číne sa nám nepodarilo nájsť. V USA je legálna len v 16-tich štátoch.

Kanada
Rakúsko
Izrael
Česká republika
Švajčiarsko
Fínsko
USA


Ak ste si všimli, kto je štátnym tajomníkom pána Glváča? Štátnym tajomníkom pána Glváča je náš bývalý veľvyslanec pri Severoatlantickej aliancii.

Štátnym tajomníkom ministra obrany je Ing. Miloš Koterec. Ministerstvo obrany SR zatiaľ neuvádza jeho štruktúrovaný životopis avšak uvádza ho naozaj ako človeka z prostredia blízkeho rezortu: Do funkcie prichádza z diplomatického prostredia, pričom prostredie rezortu obrany mu nie je neznáme. V minulosti totiž pôsobil ako veľvyslanec pri NATO. To sa zhoduje i s informáciami na stránke Osobnosti.sk a stránke Smeru-SD , ktoré uvádzajú:

február - aug. 2003 Misia SR pri NATO, charge d´ affaires a.i., vedúci misie

marec 2001 Misia SR pri NATO v Bruseli, radca, zástupca veľvyslanca

okt. 2000 - marec 2001 Ministerstvo zahraničných vecí SR, riaditeľ Odboru OBSE, odzbrojenia a RE

sep. 1999 - okt. 2000 Ministerstvo zahraničných vecí SR, Odbor OBSE, odzbrojenia a RE, vedúci Oddelenia pre kontrolu zbrojenia

júl 1998 - august 1999 Stála misia SR pri OSN, New York, prvý tajomník misie - politicko- bezpečnostné a odzbrojovacie otázky, výkonný zástupca vedúceho misie

sept. 1995 - júl 1998 Stála misia SR pri OSN, New York, druhý tajomník misie - politicko- bezpečnostné a odzbrojovacie otázky

júl 1993 - sept. 1995 Ministerstvo zahraničných vecí SR, Odbor OSN a iných medzinárodných organizácií, referent / vedúci Oddelenia OSN

august 1989 - júl 1993 Slovenská technická univerzita, Fakulta elektrotechniky a informatiky, odborný asistent.

Ministerstvo obrany SR
Osobnosti.sk
Smeru-SD


Slovensko za rok 2009 vykázalo najväčší nárast prílevu zahraničných investícií v rámci východnej Európy podľa hodnotení Pricewaterhouse Coopers...

Počiatek hovorí o správe PWC Foreign Direct Investment In Central and Eastern Europe (.pdf), ktorá okrem iného konštatuje: "Slovakia is unique amongst the countries we analysed as FDI (primae zahraničné investície, pozn.) rose by 55% in 2009. This rise was driven by an announced US$2.3 billion real estate investment by TriGranit. This single investment accounted for more than 40% of total Slovakian FDI inflows in 2009." "Slovensko je jedinečné medzi krajanami, ktoré sme analyzovali, keďže FDI (primae zahraničné investície, pozn.) narástli o 55% v roku 2009. Tento nárast bol poháňaný oznámenou realitnou investíciou 2,3 milárd USD spoločnosti TriGranit. Sama táto investícia predstavovala viac ako 40% všetkých FDI v roku 2009." V porovnaní s ostatnými krajinami Počiatek hovorí pravdu.


Dnes je ruská ekonomika považovaná za silnejšiu ako nemecká, hoci pred niekoľkými rokmi to bolo opačne.

Nemecká ekonomika je väčšia než ruská - v absolútnych číslach, aj v prepočte na jedného obyvateľa a to napriek tomu, že Rusko je oveľa väčšia krajina. Rusko navyše zaostáva za Nemeckom nielen vo veľkosti, ale aj kvalite ekonomiky. Zatiaľ čo Nemecko má ekonomiku vysoko rozvinutú a sústredenú na inovácie a služby, ruská ekonomika stojí najmä na vývoze nerastných surovín. Ekonomický rozdiel je citeľný aj pre bežných obyvateľov – kým priemerná mzda v Rusku je okolo 940 eur, v Nemecku je to viac ako 4,5-tisíc. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivý.

Premiér Robert Fico v nedeľu 27. júla 2025 publikoval ďalšie video (archivované tu ) z jeho pravidelnej série Čo sa nezmestilo na tlačovku. Vo videu kritizoval západ, opozíciu aj médiá a vyjadroval sa ku konfliktom v Gaze a na Ukrajine.

Okrem iného premiér vo videu povedal, že ruská ekonomika je silnejšia než nemecká: „Chápem, že obrovské územie je Ruska a jeho nerastné bohatstvo láka. Chápem, že Západu by vyhovovalo politicky a ekonomicky oslabené Rusko, na ktoré by sa ľahko privatizovalo a porciovalo. Táto stratégia však nevychádza a nech za všetko hovorí údaj, že dnes je ruská ekonomika považovaná za silnejšiu ako nemecká, hoci pred niekoľkými rokmi to bolo opačne,“ povedal Fico vo videu (v čase od 3:40 ).

Nie je jasné, z akých údajov Fico vychádza, pretože väčšina relevantných dát tvrdí presný opak – že nemecká ekonomika je väčšia, silnejšia a vyspelejšia.

Jedným z hlavných ukazovateľov sily ekonomiky je výška HDP. Podľa dát Svetovej banky má v súčasných cenách HDP Nemecka hodnotu vyše 4,66 biliónov USD, zatiaľ čo ruské HDP dosahuje len 2,17 biliónov USD. Nemecká ekonomika je treťou najväčšou na svete po USA a Číne. Rusko je, napriek svojej veľkosti, až na 11. priečke.

O čosi silnejšia je ruská ekonomika v celkovom vyjadrení podľa parity kúpnej sily (PPP). Nemecké HDP podľa parity kúpnej sily predstavuje niečo vyše 6 biliónov USD, ruské približne 6,92 biliónov USD. Ekonóm VÚB banky Michal Lehuta banky vo svojom statuse upozorňuje, že výpočty parity kúpnej sily vďaka nižším cenám a väčšiemu množstvu pracujúcich v Rusku nemusia byť v tomto prípade spoľahlivé.

Nedá sa navyše hovoriť o „dnešnom vývoji“, keďže tento stav platí už od roku 2021, teda v čase pred Ruskou inváziou na Ukrajinu a spustením aktuálnych balíkov sankcií. Ak by sme vo veľkosti ekonomiky hľadeli len na tento údaj, tak podľa rovnakej logiky by napríklad Slovensko ekonomicky predbehli krajiny ako Pobrežie Slonoviny, Omán alebo Demokratická republika Kongo.

Ruská federácia je podstatne väčšia ako Nemecko, má viac ako 144 miliónov obyvateľov, zatiaľ čo Nemecko má 84,5 miliónov. Rozlohou je Rusko navyše takmer 48-krát väčšie. Pri porovnávaní krajín sa preto omnoho častejšie pozerá na údaje na obyvateľa, ktoré lepšie vyjadrujú kvalitu ekonomiky. Pri pohľade na tieto štatistiky Nemecko jasne dominuje.

V porovnaní na hlavu predstavuje nemecké HDP vyše 55-tisíc USD, zatiaľ čo ruské len vyše 14-tisíc USD. Pre porovnanie, Slovensko má niečo viac ako 26-tisíc na hlavu.

Aj v prepočte na paritu kúpnej sily Rusko výrazne zaostáva. Podľa PPP predstavuje nemecké HDP 72-tisíc USD na obyvateľa, kým ruské len 47-tisíc.

V Rusku je nízka životná úroveň, ekonomika je postavená na nerastných surovinách

Priemerná mzda v Nemecku za rok 2024 predstavuje viac ako 4,5-tisíc eur mesačne, v Rusku to bolo 89-tisíc rubľov , čo v prepočte predstavuje len niečo viac ako 940 eur .

Minimálna mzda v Rusku pre tento rok je 22 440 , čo je v prepočte približne 236 eur, v Nemecku to podľa Eurostatu bol takmer desaťnásobok – až 2161 eur .

Ruská centrálna banka navyše musela stanoviť veľmi vysokú základnú úrokovú sadzu – v súčasnosti až 18 %. To v praxi znamená, že požičiavanie peňazí je drahé pre banky, firmy aj bežných ľudí, čo brzdí úvery, investície a spotrebu a spomaľuje ekonomický rast. Ruská centrálna banka k tomuto kroku pristúpila, aby udržala stabilitu rubľa, ktorá sa po zavedení sankcií zo strany EÚ otriasala . Mierne zníženie na 18 % oznámila ruská banka len pred pár dňami – 25. júla 2025. Predtým táto sadzba dosahovala 20 % a do mája 2025 dokonca až 21 %.

Pre porovnanie, Európska centrálna banka, ktorá určuje úrokové sadzby pre všetky krajiny eurozóny vrátane Nemecka, znížila v júni 2025 úrokovú sadzbu na 2 %. ECB navyše svoje úrokové sadzby konštantne znižuje takmer dva roky, zatiaľ čo ruská centrálna banka ich dlhodobo drží na rekordných číslach.

V júni bola v Rusku inflácia 9,4 % , v Nemecku to boli len 2 % . Guvernérka ruskej centrálnej banky pred mesiacom vo svojom príhovore varovala pred turbulentnými časmi pre ruskú ekonomiku.

Okrem čisto ekonomických ukazovateľov Nemecko predbieha Rusko aj v ukazovateľoch, ktoré hovoria o kvalite života. Najčastejšie používaným je Index ľudského rozvoja (HDI), ktorý hodnotí úroveň rozvoja krajiny na základe troch hlavných oblastí: očakávanej dĺžky života, úrovne vzdelania a životnej úrovne a HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily. Vyjadruje sa hodnotou od 0 do 1, pričom vyššia hodnota znamená vyšší ľudský rozvoj. Nemecko sa v poslednom rebríčku tohto indexu umiestnilo na 5. mieste, zatiaľ čo Rusko skončilo na 63. mieste a predbehli ho krajiny ako Kazachstan, Kostarika či Srbsko.

V rebríčku Global Innovation Index, ktorý skúma, ako dobre krajiny podporujú nové nápady, vynálezy a ich využitie v praxi, sa Nemecko v roku 2024 umiestnilo na 9. mieste, Rusko skončilo 59. ( s. 19 ).

Nemecko je taktiež omnoho významnejšou krajinou aj pre slovenskú ekonomiku. V roku 2024 tam smerovalo až 21 % nášho exportu, kým do Ruska iba 0,21 %.

Celkovo Nemecko predstavuje tretiu najväčšiu exportnú krajinu na svete. Nemecká ekonomika exportuje najmä motorové vozidlá a diely, ako aj chemické výrobky. Sektor služieb sa podieľa na hrubom domácom produkte až 70 %.

Rusko je vo veľkej miere závislé od svojho energetického priemyslu najmä ropy, zemného plynu, uhlia a ocele. Príjmy zo zahraničného predaja energetických komodít významne prispievajú do federálneho rozpočtu Ruska, keďže nerastné produkty tvoria viac ako 60 % celkového vývozu.

video
tu
3:40
je
silnejšia
statuse
predbehli
väčšia
Rozlohou
predstavuje
Podľa PPP
4,5-tisíc eur
89-tisíc rubľov
940 eur
22 440
Eurostatu
2161 eur
spomaľuje
otriasala
zníženie
dosahovala
znížila
drží
9,4 %
2 %
varovala
umiestnilo
s. 19
smerovalo
Nemecká ekonomika
závislé


Slovensko má dnes jeden z najnižších dlhov z krajín eurozóny, a EÚ.

Kým Slovensko má skutočne 4. najnižší verejný dlh v eurozóne (zo 17 krajín, Lotyšsko nie je zahrnuté, pretože prijalo euro až 1. januára 2014, pozn.), ale až 11. najnižší v rámci EÚ. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý. Vychádzajúc zo štvrťročných údajov Eurostat, malo Slovensku v 3. štvrťroku roku 2013 štvrtý najnižší verejný dlh spomedzi všetkých krajín eurozóny a 11. najnižší verejný dlh spomedzi krajín EÚ . Podľa údajov za 3. štvrťrok 2013, má Slovensko 11. najnižší dlh v EÚ. Podľa údajov Eurostat za rok 2012, bol dlh Slovenska 9. najnižší v EÚ a 3. najnižší v eurozóne (nižší dlh malo Estónsko a Luxembursko). Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov Eurostat


Do vyhlásenia tej súťaže (v obci Plachtince, pozn.) nenapísal, že ide o 130 miliónov eur, nenapísal, že ide obstarávať pre ministerstvo vnútra, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo pôdohospodárstva, 25-26 obstarávateľov..

Je pravdou, že vo vyhlásení obstarávania sa spomenuté údaje neudávali. Až v Oznámení o výsledkoch VO sú uvedené všetky ministerstvá a ostatní obstarávatelia, ktorých spomína Igor Matovič a taktiež predpokladaná cena služieb. V Oznámení o vyhlásení verejného obstarávania , ktoré bolo do Vestníka verejného obstarávania zaslané 10. septembra 2012 sa píše: "Predpokladaná hodnota bez DPH: Hodnota: ,0000 EUR" Kapitola verejný obstarávateľ podľa oznámenia o vyhlásení súťaže: "ODDIEL I: VEREJNÝ OBSTARÁVATEĽ I.1)NÁZOV, ADRESY A KONTAKTNÉ MIESTO (MIESTA) Regionálna Obstarávacia Agentúra s.r.o. Vnútroštátne identifikačné číslo (ak je to známe) : 46792104 Horné Plachtince 75, 991 24 Horné Plachtince Slovenská republika. (...) I.2)DRUH VEREJNÉHO OBSTARÁVATEĽA Druh verejného obstarávateľa: Iné (uveďte) verejný obstarávateľ podľa § 6 ods. 1 písm. f) zákona (...) I.4)Zadanie zákazky v mene iných verejných obstarávateľov Verejný obstarávateľ nakupuje v mene iných verejných obstarávateľov : Áno . (ak áno, ďalšie informácie o týchto verejných obstarávateľoch možno uviesť v prílohe A) Príloha A.IV): ADRESY INÉHO VEREJNÉHO OBSTARÁVATEĽA, V MENE KTORÉHO VEREJNÝ OBSTARÁVATEĽ NAKUPUJE Úradný názov: Bude uvedené v súťažných podkladoch . Vnútroštátne identifikačné číslo (ak je známe): Bude uvedené v súťažných podkladoch. Poštová adresa: Bude uvedené v súťažných podkladoch. PSČ: Bude uvedené v súťažných podkladoch. Mesto/Obec: Bude uvedené v súťažných podkladoch. Štát: Slovenská republika" "Stručný opis zákazky alebo nákupu (nákupov) Predmetom zákazky je komplexné zabezpečenie plnení týkajúcich sa publicity a informovanosti, najmä pre projekty financované/spolufinancované zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu a z iných verejných rozpočtov." "Celkové množstvo alebo rozsah V závislosti od predpokladanej hodnoty zákazky ide o nadlimitnú zákazku. " Všetky menované informácie (cena a obstarávatelia) sa objavili až v Oznámení o výsledku verejného obstarávania zo dňa 6. apríla 2013. Zoznam 25 subjektov, ktoré obstarávali prostredníctvom Centrálneho obstarávateľa (podľa Oznámenia o výsledku verejného obstarávania ): 1.Ministerstvo financií Slovenskej republiky 2.TIPOS, národná lotériová spoločnosť, a.s. 3.Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 4.Slovenská konsolidačná a.s. 5.Centrum vedecko-technických informácií SR 6.Univerzita Komenského v Bratislave 7.Národná agentura pre rozvoj malého a stredného podnikania 8.Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 9.Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 10.Slovenská technická univerzita v Bratislave 11.Národné športové centrum 12.Slovenská akadémia vied 13.DataCentrum elektronizácie územnej samosprávy Slovenska 14.Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 15.LESY Slovenskej republiky, š.p. 16.Združenie miest a obcí Slovenska 17.Tlačová agentúra Slovenskej republiky 18.Divadlo Nová scéna 19.Slovenský paralympijský výbor 20.Prešovský samosprávny kraj 21.Slovenská agentúra pre cestovný ruch 22.Mesto Trenčín 23.Mesto Nitra 24.Mesto Prešov 25.Mesto Partizánske Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Oznámení o výsledkoch VO


...(v spoločnosti Letisko Piešťany, a. s., pozn.) má majoritný podiel župa, a práve na základe správy župana, ktorý je zároveň aj šéfom predstavenstva letiska, sa letisko dostalo do likvidácie.

Viskupič obvinil TTSK, majoritného akcionára spoločnosti vlastniacej piešťanské letisko, za zlyhanie v jeho vedení. TTSK má síce majoritný podiel v spoločnosti (a predseda TTSK, Mikuš, je predsedom predstavenstva), ale nenašli sme jednoznačné informácie podporujúce tvrdenie Viskupiča. Podľa dostupných informácii k problémom letiska prispeli aj nominanti štátu a mesto Piešťany, ktorý sú menšinovými akcionármi. Akcionári sa navzájom obviňujú, ale dôkazy, ktoré by hovorili o tom, či zlyhalo vedenie letiska alebo sú za tým napríklad objektívne podmienky v leteckej doprave, nie sú dostupné. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Aktuálny predseda TTSK, Tibor Mikuš, je skutočne od júna 2014 predsedom predstavenstva Letiska Piešťany, a. s. Spoločnosť pritom koná prostredníctvom spoločného podpisu minimálne dvoch členov predstavenstva. Akcionármi spoločnosti sú TTSK (59,31 %), mesto Piešťany (20,04 %) a Ministerstvo dopravy a výstavby SR (20,65 %). " Majorita TTSK vznikla vložením letiskovej infraštruktúry do akciovej spoločnosti Letisko Piešťany, a.s., a ďalej kapitalizáciou pohľadávky vo výške 1,6 milióna eur, " informuje TASR. Viktor Stromček sa za ministerstvo vyjadril, že: " My so svojimi dvadsiatimi percentami nemáme absolútne žiadny vplyv na chod tejto spoločnosti. ". Podľa neho majú od roku 2012 vo svojej kompetencii všetky majetkové úkony štatutárne orgány Letiska Piešťany, a. s. Letisko sa dostalo do rúk TTSK a mesta Piešťany bezodplatným prevodom zo strany štátu, pričom letisko malo od počiatku problém so ziskovosťou. Už dlhšie obdobie vykazuje stratu 30 tis. eur za mesiac. Predseda dozornej rady, Remo Cicutto, vidí problém v konkurencií – letiska v Bratislave a Schwechate. Situáciu v minulosti sanoval práve TTSK, keď mu poskytoval pôžičky. Svoju pohľadávku pritom kapitalizoval, čím znížil dlh letiska: " Majetok letiska je vyčíslený na 22 miliónov eur, dlh je vo výške 1,8 milióna eur. Z toho 600.000 eur je dlh predstavenstvu a dozornej rade na nevyplatených odmenách, 620.000 eur je záväzok za daň z nehnuteľnosti mestu Piešťany od roku 2010. Letisko dlhuje aj členovi dozornej rady Petrovi Sopkovi, ktorý mu od minulého roka požičal viackrát ako fyzická osoba spolu viac ako 300.000 eur. Prima banke dlhuje 200.000 eur, zamestnancom a ďalším spoločnostiam, medzi nimi aj Advokátskej kancelárii JUDr. Sopko & JUDr. Floriš & JUDr. Spál za právne služby, spolu viac ako 100.000 eur." TTSK obviňuje mesto Piešťany z nezákonného blokovania majetku letiska, uplatňujúc si záložné právo za nezaplatenú daň z nehnuteľností. Piešťanský týždeň sa vo svojom článku vyjadril , že " ...zablokovanie majetku spoločnosti menšinovým akcionárom je veľmi negatívny signál pre akéhokoľvek potenciálneho investora. ". Na to, aby piešťanské letisko bolo ekonomicky sebestačné, je potrebné, aby jeho bránami ročne prešlo okolo stotisíc cestujúcich. Je však potrebné aj pristúpenie nejakého strategického partnera, píše piešťanský týždeň. Riaditeľ spoločnosti Anius, ktorá sa stará o servis lietadiel v Piešťanoch, Michal Toma tvrdí , že manažment urobil niektoré zlé rozhodnutia: „ Už druhý rok sme museli v letnej sezóne odmietať chartrové lety z dôvodu konania letných festivalov, pričom letisko sa prenajímalo pod cenu prevádzkových nákladov. (...) Hoci festivaly zaberú predĺžený víkend, letisko je pre ne zatvorené oveľa dlhšie. " Toma ďalej spomína, že letisko nebolo v prevádzke päť týždňov: „ Ak niekto hovorí, že cestovné kancelárie nemajú záujem o letisko, tak ho mať ani nemôžu, keďže je počas ich hlavnej sezóny zatvorené. “ Tiež nevidí konkurenciu v iných letiskách, pretože vraj piešťanské letisko "priťahuje" inú klientelu – spomína nemeckých kúpeľných hostí. O situáciu okolo piešťanského letiska sa zaujímali aj poslanci NR SR, okrem Viskupiča, najmä Boris Kollár: " A doposiaľ ani ich piešťanský predvolebný míting s názvom „poslanecký prieskum“ nemá žiadne ukončenie. A už vôbec nemá vyhodnotenie v duchu, či sa letiskovej spoločnosti nedarí z dôvodu objektívnych príčin a zlej situácie v leteckej doprave, alebo je to, ako poslanci hlásali spolu s obomi piešťanskými viceprimátormi, z dôvodu zlého súčasného manažmentu akciovky. " TTSK navrhoval, aby bola spoločnosť zlikvidovaná. Viskupič sa domnieva , že TTSK to chce z toho dôvodu, že ho má "niekto" záujem sprivatizovať: " Ja som hovoril o scenári, že nejaký finančný žralok alebo finančná skupina má záujem cez scenár likvidácie sprivatizovať Letisko Piešťany podľa starého HZDS manuálu z deväťdesiatych rokov. Zatiaľ tomu všetko nasvedčuje. ". Treba ešte dodať, že veriteľom je napríklad aj trnavský podnikateľ Vladimír Póor a trnavský právnik Peter Sopko. K problematike sa vyjadrovali aj poslanci SaS, Ivan a Kaščáková, ktorí vyzývajú, aby ministerstvo konalo: „ Práve štátni nominanti si začali súdnou cestou uplatňovať svoje pohľadávky. Tými pohľadávkami sú ich odmeny, ktoré majú dostať za výkon práce členov predstavenstva spoločnosti Letisko Piešťany a.s. Odmeny, aj vďaka ktorým sa dnes letisko ocitá v situácii hroziaceho konkurzu. “. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

obvinil
Výrok
predsedom
Akcionármi
informuje
Stromček
Letisko
stratu
pohľadávku
obviňuje
vyjadril
piešťanské letisko
tvrdí
zaujímali
domnieva
napríklad
vyjadrovali


...zníženie DPH o 10% na základné potraviny, čo je obrovský projekt, mimoriadne náročný finančne na štátny rozpočet, toto zníženie nás stálo v štátnom rozpočte 77 miliónov eur.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože nemožno s istotou povedať, aká bude finálna suma. Momentálne ide o odhad v rámci vládneho materiálu pre rok 2016. Zníženie DPH o 10% na vybrané potraviny, vstúpilo do platnosti 1. januára 2016. Zoznam potravín so zníženou DPH o 10% nájdete tu . Zníženie DPH o 10% na základné potraviny by si malo odhadom vyžiadať 77 miliónov eur zo štátneho rozpočtu. Prezident zväzu obchodu a cestovného ruchu Pavol Konštiak minulý rok v septembri povedal, že od 1.januára 2016 budú znížené ceny potravín, ktoré sú v zákone o 8,33%, " pretože 10 - percentná DPH sa podľa metodiky výpočtu premietne na konečnej cene výrobku o 8,33 percenta." ( dennikn.sk) Zníženie DPH by malo ušetriť peniaze všetkým Slovákom. Ak si napríklad nakúpime 10 vybraných základných potravín, ktoré stoja 60 eur , od januára by tento nákup mal zlacnieť o 5 eur. Ako by mal pokles DPH ovplyvniť ceny vybraných potravín v obchodoch si môžete pozrieť tu .

tu
77 miliónov eur
dennikn.sk)
zlacnieť
tu


Opäť zdroj Štatistický úrad, ktorý avizoval v druhom štvrťroku pokles ziskovosti firiem o 12%.

Minister financií uvádza pokles ziskovosti firiem o 12 %, pričom len finančné korporácie (banky, poisťovne, správcovské spoločnosti) zaznamenali v 2. štvrťroku 2013 pokles ziskovosti o 12,8 %. Ziskovosť nefinančných korporácií (podnikateľské subjekty okrem peňažníctva a poisťovníctva) poklesla v 2. štvrťroku 2013 len o 8,2 %. Ziskovosť finančných a nefinančných inštitúcií spolu, klesla v 2. štvrťroku 2013 o 8,8 %. P. Kažimír účelovo hovorí o ziskovosti firiem, pričom jeho údaj sedí na ziskovosť finančných inštitúcií. Výrok hodnotíme ako zavádzanie. V správe Štatistického úradu Slovenskej republiky z 4. septembra 2013 sa uvádza: “V 2. štvrťroku sa znížil zisk nefinančných a finančných korporácií medziročne o 8,8 % na 2 900,9 mil. Eur. Vývoj ovplyvnil pokles zisku v nefinančných korporáciách o 8,2 % na 2 504,9 mil. Eur a vo finančných korporáciách o 12,8 % na 396 mil. Eur. Na zhoršení hospodárenia finančných korporácií sa podieľali poisťovacie korporácie a penzijné fondy pri poklese zisku o 49,8 % na 47,4 mil. Eur a ostatní finanční sprostredkovatelia pri poklese o 53,1 % na 24,2 mil. Eur. Zisk finančných inštitúcií vzrástol o 5,3 % na 324,4 mil. Eur.” Definícia nefinančných a finančných korporácií ( ŠÚ SR ): " Nefinančné korporácie sú podnikateľské subjekty zapísané v obchodnom registri vyvíjajúce aktivitu s cieľom dosiahnutia zisku vo všetkých oblastiach činnosti, okrem peňažníctva a poisťovníctva. Patria sem tiež príspevkové organizácie, ktoré svoje výdavky kryjú z viac ako 50 % tržbami. Nezahŕňajú údaje za podniky, ktoré nemajú charakter korporácie (domácnosti, živnostníci, slobodné povolania a farmári). Finančné korporácie sú subjekty, ktoré sa zaoberajú hlavne finančným sprostredkovaním a pomocnými finančnými činnosťami. Sektor finančných korporácií zahrnuje Národnú banku Slovenska, komerčné banky, subjekty zaoberajúce sa finančným lízingom, zmenárne, správcovské spoločnosti, komerčné poisťovne, podielové fondy atď. " Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správe
ŠÚ SR


My sme zmenu v paušálnych nákladoch urobili za cenu zníženia sociálneho odvodu zo 16 na 13 %. Áno, ak sa vrátim, pôvodný návrh bol taký, že sme nechceli meniť paušálne náklady, ale sociálny odvod sme navrhovali vo výške 16 %.

netusim o com toci, socialny odvod pre koho???13% maju dohodari, ale ti predtym soc odvody neplatili, cize im ho nemohli ani "znizit". ci o niecom inom to je?


Keď sa pozrieme späť, čo hovoril pán predseda pred pár rokmi, keď bol v opozícii, tak hovoril to isté, a dokonca nabádal, že musíme zvrhnúť vládu a musíme tam, musíme uchopiť moc a tieto veci...

Boris Kollár má pravdepodobne na mysli výrok Roberta Fica ešte z októbra 2003, keď sa na adresu vtedajšieho predsedu vlády Mikuláša Dzurindu vyjadril: „Je zbytočné opakovať, že predseda vlády SR, by mal odstúpiť. On nikdy neodstúpi sám. Jeho treba deložovať. A my urobíme všetko preto, všetko preto, aby tento proces nastal čo najrýchlejšie..." Aj keď Fico nepoužil priamo výraz zvrhnúť , ale pojem deložovať , ktorého interpretácia môže byť aj v zmysle deportovať (násilne vysťahovať- deportovanie z politických príčin ), vyjadrenie Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivé, keďže už v júni 2003 Fico inicioval referendum na vypísanie predčasných volieb.

výrok deložovať referendum predčasných podporu čase obhajoval Účasť


Do 15 dní po ratifikácii, po podpise prezidentom aj súvisiaceho zákona, o ktorom sa bude rokovať budúci týždeň budeme musieť zaplatiť prvých 131 miliónov eur, ktoré sú pripravené v štátnych finančných aktívach a potom v októbri ďalších 131 miliónov a ďalšie tri roky až do tých 660.


Táto vláda ... Je schopná teroristický, protiteroristický balíček pána Kaliňáka..predložiť v skrátenom legislatívnom konaní, za dva dni ho pretlačiť cez Národnú radu..

Poliačik hovorí o protiteroristickom balíčku, ktorý bol schválený krátko po novembrových útokoch v Paríži. Balíček upravoval niektoré zákony a Ústavu a mal za cieľ zvýšiť bezpečnosť v kontexte možných teroristických útokov. Rokovania NR SR o protiteroristickom balíčku ale prebiehali 4 dni (1.,2.,3. a 8. decembra) a nie dva dni, ako uvádza Poliačik, preto výrok musíme hodnotiť ako nepravdivý.

skrátenom legislatívnom procese
novely
vetoval
8.decembra
skrátený
SME
aktuality.sk


Po 6 mesiacoch musí byť občan vyrozumený. Samozrejme, že budú výnimky, pretože nemôžeme každému teroristovi, nemôžeme každému príslušníkovi cudzích tajných služieb povedať, že bol odpočúvaný. Pretože to by naozaj ohrozovalo bezpečnosť štátu ako takého, nás. Ale občanom, na ktorých bolo toto ITP alebo odpočúvanie teda rozhodnuté, že sa nasadzuje, tak do 6 mesiacov bude mať možnosť, teda každý štátny orgán bude povinný mu to oznámiť do tých 6 mesiacov.

Znenie novely, o ktorej hovorí M. Fedor zatiaľ nie je zverejnené, nemôžeme preto výrok overiť. Zhŕňame len doplňujúce informácie M. Fedora, ktoré uviedol pre niektoré médiá. Pravda.sk (23. november 2011): Fedor tiež navrhuje rozšíriť práva občanov, ktorých by štátne orgány odpočúvali. Do pol roka by im to mali oznámiť. "Upovedomení o svojom odpočúvaní by neboli len v tom prípade, keby tak rozhodol sudca," spresnil Fedor. SITA (24. november 2011): Novela zákona na ochranu pred odpočúvaním, na ktorej SDKÚ pracuje od júna, by mala posilniť aj práva občanov, proti ktorým bolo odpočúvanie nasadené. Podľa Fedora každý orgán, ktorý môže používať odpočúvanie, by mal mať povinnosť do šiestich mesiacov informovať občana, že bolo proti nemu použité odpočúvanie. To umožní občanom, ktorí sa nemajú ako dozvedieť, že boli odpočúvaní, aby sa mohli obrátiť na súd, aby preskúmal opodstatnenosť ich odpočúvania. Bude platiť aj výnimka. Tá však musí byť schválená súdom a preskúmateľná branno-bezpečnostným výborom.

Pravda.sk

SITA


Áno, ja som sa už aj verejne vyjadril aj pre média, že obidve podmienky (porazeného kandidáta na predsedu J. Kollára, pozn.) považujem za zmysluplné...

Predseda SaS po kongrese strany, ktorý ho v sobotu zvolil do funkcie, verejne vyhlásil , že mnohé body programu J. Kollára akceptuje a na podmienkach ďalšej spolupráce sa plánujú dohodnúť.

vyhlásil TASR podmienky


Zákon presne hovorí o koľko musí (minimálne, pozn.) rásť minimálna mzda, ak sa nedohodnú zástupcovia zamestnávateľov a zástupcovia odborov.

Zákon o minimálnej mzde obsahuje ustanovenie, kde sa uvádza, o koľko najmenej musí minimálna mzda rásť ročne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákona


Máme najvyšší nárast nezamestnanosti z krajín OECD. To je takmer 200 tisíc ľudí, ktorí prišli o prácu...

Štatistiky hovoria pri porovnávaní marcových údajov o medziročnom náraste nezamestnanosti na Slovensku o 3,5 percenta, z 10,6 na 14,1. Z krajín OECD (ktoré dodali údaje) sa jedná o najväčší nárast.


Ale to je ropa, tie sankcie platia na ropu dovážanú po mori a naviac toto nie sú iba európske sankcie a to je mimoriadne dôležité, to sú sankcie, na ktorých sa dohodli ďalšie krajiny vrátane sedmičky, čo vlastne ten ich účinok znásobí, ale my sme prijali, myslím, že deväť balíčkov sankcií, ktoré sú myslím, že veľmi dobre cielené a v podstate nemajú v histórii obdoby a Rusko zasahujú a zasiahnu a môže hovoriť ruská propaganda, čo chce.

Európska rada v júni 2022 prijala šiesty balík sankcií , ktorým sa okrem iného zakázal nákup, dovoz alebo presun ropy a určitých ropných výrobkov prepravovaných po mori z Ruska do EÚ. Obmedzenie platí od 5. decembra 2022 pre ropu a od 5. februára 2023 začne platiť aj pre rafinované ropné výrobky.

Na sankciách na ruskú ropu a ropné produkty sa Európska únia dohodla aj s krajinami G7.

Ku dnešnému dňu bolo prijatých celkom deväť balíčkov sankcií, pričom posledný bol prijatý 16. decembra 2022.

Sankcie Západu a Európskej únie majú negatívny efekt na ruskú ekonomiku aj napriek tomu, že Rusko nezverejňuje všetky ekonomické ukazatele, alebo sú oprávnené dôvody na ich spochybňovanie. Pokles je evidentný v mnohých oblastiach ekonomiky s výnimkou exportu komodít, kde má Rusko vyššie príjmy kvôli stúpajúcim cenám.

Podľa analýzy Svetovej banky, Medzinárodného menového fondu (MMF) a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) je rok 2022 pre ruské hospodárstvo nepriaznivý . Očakáva sa, že hrubý domáci produkt Ruska (HDP) do konca roka 2022 klesne o najmenej 3,4 % v tom najlepšom prípade a o 4,5 % v tom najhoršom prípade. Ruské hospodárstvo bude ďalej upadať aj v roku 2023. Podľa prognóz má jeho HDP medziročne klesnúť o 2,3 % v tom najlepšom prípade a o 5,6 % v tom najhoršom prípade.

šiesty balík sankcií
dohodla
posledný
negatívny
nezverejňuje
nepriaznivý


Prijali sme zákon o sociálnom poistení, ktorý predefinoval od budúceho roka postavenie živnostníkov. Dobre, tak sa poďme baviť v čom sa im pohoršilo? No veď im sa polepšilo aj na základe dohody s nimi, pretože konečne títo ľudia, ak ukončia svoju živnostenskú aktivitu, budú mať nárok na normálny dôchodok, na ktorý doposiaľ nemali a uchádzali sa potom na úrade práce o dávku hmotnej núdze.

Novela zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení prijatá vládou Robert Fica 10. augusta 2012 bola schválená po niekoľkotýždňových rokovaniach so zástupcami živnostníkov. Predseda Slovenskej živnostníckej komory Vojtech Gottschall sa na margo týchto rokovaní vyjadril ( TA3 , SITA, 12. júna 2012): "Veci, ktoré boli dohodnuté, vychádzali z reálnej skutočnosti, podmienok, ktoré boli na začiatku našich rokovaní navrhnuté a ktoré boli dnešným dňom vyrokované." Tento zákon zvyšuje vymeriavací základ na výpočet odvodu pre živnostníkov zo 44,2% na 50% priemernej mzdy na Slovensku. Minister práce Ján Richter predpokladá , že vďaka tejto zmene už samostatne zárobkovo činné osoby už nebudú odkázané v dôchodkovom veku na sociálne dávky. To či sú v súčastnosti živnostníci po ukončení živnostenskej aktivity skutočne odkázaní na sociálne dávky sa nám nepodarilo zistiť. Neexistuje žiadna štatistika, ktorá by hovorila o dôchodkoch živnostníkov odvádzajúcich z minimálneho základu. Nedokážeme preto overiť koľko percent živnostníkov má resp. v najbližších rokoch bude mať dôchodok vo výške životného minima. Prezident Slovenského živnostenského zväzu na tému zvyšovania odvodov pre týždenník PLUS 7 dní 13. septembra 2011 povedal : " Ak si živnostník platí odvody z minima a pôjde do dôchodku, či už starobného ale aj do invalidného, je z neho človek odkázaný na spoločnosť. Nevidím to ako pozitívum. Ale nemôžem považovať za riešenie to, že ak niekto má nízke príjmy, tak ho ešte potrestám tým, že mu zvýšim odvody. Vyzerá to tak, ako by sme chceli potrestať občanov s nízkym príjmom." Je potrebné dodať, že každí živnostník si môže zabezpečiť v budúcnosti vyšší dôchodok využitím možnosti dobrovoľného dôchodkového poistenia. Inými slovami pripoistiť sa a tak posielať do Sociálnej poisťovne vyššie odvody. Dátum zverejnenia analýzy: 03.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela
TA3
, SITA,
predpokladá
povedal


Nikto z vás, nikto z vás nehlasoval, pán predseda, ani za Ústavu Slovenskej republiky, ani za deklaráciu...

Výrok premiéra Fica hodnotíme ako pravdivý, pretože je pravdou, že poslanci MKDH ako aj KDH v spomínaných hlasovaniach nehlasovali za prijatie spomínaných dokumentov.

Podľa stenografického zápisu rokovania Slovenskej národnej rady zo dňa 17.7.1992 bolo o návrhu Deklarácie zvrchovanosti Slovenskej republiky hlasované verejne (str. 7).

(pozn. uvedené strany sú určené pre zobrazený pdf dokument, nie číslovanie v samotnom prepise schôdze)

Vtedajší predstavitelia Maďarského kresťansko-demokratického hnutia nepodporili návrh Deklarácie, čo pred hlasovaním uviedol v rozprave predseda Pál Csáky (str. 24 - 26).

Proti hlasovali i poslanci za vtedajšieho Kresťansko-demokratického hnutia, dôvody uviedol Ján Čarnogurský (str. 29- 36).

Deklarácia bola schvaľovaná vyvolaním poslanca a jeho následným výrokom hlasujem/nehlasujem za deklaráciu alebo zdržujem sa hlasovania. Podrobný priebeh hlasovania je zaznamenaný na str. 50 - 86. Deklarácia bola schválená 113 hlasmi zo 147 prítomných poslancov pričom 10 poslancov sa zdržalo a 24 bolo proti.

V prípade hlasovania o vládnom návrhu Ústavy Slovenskej republiky 31.8 a 19.9. 1992 bola podľa stenografickej správy situácia nasledovná:

Návrh bol schválený 114 hlasmi z 134 prítomných poslancov pričom 16 hlasov bolo proti návrhu a 4 poslanci sa zdržali hlasovania (str. 332). I v tomto prípade sa Maďarské kresťansko- demokratické hnutie nevyjadrilo za návrh Ústavy.

Poslanec Bugár ako i terajší predstavitelia opozície pôsobiaci v Slovenskej národnej rade v roku 1992, na ktorých je poukazované, sa skutočne nevyslovili za návrh Deklarácie o zvrchovanosti ani za vládny návrh Ústavy.

stenografického zápisu
bola schválená
stenografickej správy


No, čo sa týka pána Švejnu, určite to problém nie je. Jednak on nemohol o tom vedieť...

Ivan Švejna tvrdí , že „v čase podpisu zmluvy som nemal o tejto skutočnosti vedomosť“. Toto jeho tvrdenie je ale pochopiteľne pre nás neoveriteľné.

tvrdí


... v roku 2009 výzva Päť viet, kde 105 sudcov sa postavilo proti vám (Štefanovi Harabinovi, pozn.)...

Výzvu a petíciu Päť viet skutočne v roku 2009 podpísalo 105 sudcov nespokojných so stavom justície pod vedením Štefana Harabina. Táto skupina sudcov sa takto rozhodla pomenovať problémy v súdnictve a upozorniť na atmosféru strachu v justícii. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa denníka SME sa sudcom „nepáči atmosféra strachu”, ktorú šíril Štefan Harabin . “Nejde len o disciplinárne konania, ale aj nesystémové zmeny rozvrhov práce, ktorými sa potiera špecializácia sudcov. Väčšinou tých, čo pomery kritizujú.“

Sudcovia sa síce snažili vyvolať širšiu spoločenskú diskusiu o danej problematike, vtedajší premiér Robert Fico bol však toho názoru, že sudcovia si problémy majú vyriešiť sami. O tom, či je kritika oprávnená, mala podľa Fica rozhodnúť zástupkyňa sudcu Harabina na poste ministra spravodlivosti) spolu so sudcom Harabinom. Fico navyše upozornil, že je potreba odlíšiť oprávnenú kritiku pomerov v súdnictve od toho, že niekto sa môže snažiť zakryť svoju (ne)schopnosť, respektíve sudcovské výkony.

problémy atmosféru SME


Ja neviem prečo by som mal hovoriť o Slovensku, že ide zlou cestou, keď to bude jedna z mála krajín v Európe, ktorá bude mať pozitívny hospodársky rast.

Výrok premiéra R. Fica hodnotíme ako nepravdivý, keďže ani v roku 2012, 2013 ani 2014 nie je pravdou, že by väčšina krajín Európy nezaznamenala pozitívny hospodársky rast, tak ako to tvrdí premiér Robert Fico.

Eurostatu Eurostatu 2014


Pozmeňovacie návrhy som predložil a my, opozícia, sme ich predložili desiatky, ale čo je najpodstatnejšie, ani jeden pozmeňovací návrh opozície ste nepodporili.

Výrok Júliusa Brocku hodnotíme ako pravdivý, pretože opozícia predložila 31 pozmeňujúcich návrhov a vládny SMER nepodporil ani jeden z nich.

stránky


...podobné ustanovenia z tej pôvodnej koaličnej zmluvy, kde je napísané, že za každú politickú stranu nominanti, ktorí sú nominovaní, sa zodpovedá tá strana a premiér môže konať až na základe súhlasu tej politickej strany, ktorá nominovala tohto člena vlády do tejto pozície. Takže nájdete to aj v pôvodnej koaličnej zmluve.

Pôvodná koaličná zmluva, ktorú podpísali štyria predsedovia koaličných strán v marci 2016 pri vzniku vlády skutočne v Článku III., ods. 10 ( .pdf s. 9) podmieňuje odvolanie ministra premiérom súhlasom strany, ktorá ministra nominovala. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf zmluva dovetok odvolal zmluvy


..vy ste rozprávali na Dzurindu, že no tak toto je hanba, že sa ten, kto bol premiér, vráti do poslaneckej ľavice..Pán Fico povedal v roku 2009, nepovažujem za správne, aby človek, ktorý mal k dispozícii vládnu moc, potom sa vrátil do parlamentu a vykrikoval z ľavice, ako dnes vykrikuje pán Dzurinda

Na základe diskusie z roku 2009 na TA3 hodnotíme výrok Richarda Sulíka ako pravdivý. Robert Fico v nej reagoval na Mikuláša Dzurindu, ktorý pôsobil ako predseda vlády Slovenskej republiky v rokoch 1998-2006, a z ktorého sa po voľbách 2006, kedy vládu tvorili Smer-SD, SNS a ĽS-HZDS, stal opozičný poslanec NR SR.

vládu dispozícii zvolení


Pomohli sme im pri schválení ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti.

V rámci hlasovania NRSR o zákone o rozpočtovej zodpovednosti z 8. decembra 2011 všetci poslanci Smer-u, okrem jedného (Róbert Madej), zahlasovali za prijatie tohto zákona. Zo 147 prítomných hlasovalo za jeho prijatie 146 poslancov. Výsledky hlasovania si môžete pozrieť TU .

TU


...NATO ho má, OBSE ho má (komunikačný kanál s Ruskom, na rozdiel od EÚ pozn.)...

Od anexie Krymu v roku 2014 a vzniku konfliktu na východnej Ukrajine boli mechanizmy spolupráce a dialóg s EÚ pozastavené . Európska únia na Rusko uvalila sankcie, ktoré každoročne obnovuje a tiež prerušila konanie pravidelných bilaterálnych summitov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Spolupráca NATO a Ruska bola v roku 2014 prerušená v reakcii na ruskú vojenskú intervenciu na Ukrajine. Napriek tomu politické aj vojenské komunikačné kanály ostali funkčné . V Organizácii pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) je Ruská federácia členom . Riadiacim orgánom OBSE je Ministerská rada , ktorá sa schádza každý rok v krajine aktuálne predsedajúcej Organizácii, pričom tieto stretnutia od roku 2014 neboli prerušené.

pozastavené
prerušila
funkčné
členom
Ministerská rada


Pán premiér povedal, že no tak v žiadnom prípade sa nemôže stať, len aby sa nestalo, že aby bol Maďar predsedom v trnavskej VÚC-ke.

Portál trnava.sme.sk citoval slová Roberta Fica, ktoré vyhlásil v Trnave nasledovne: „Ak nám Most-Híd a SMK odkazujú, že sa spájajú v týchto voľbách, aby si zvolili v Trnave, v slovenskom meste, maďarského župana, ja odpovedám: Spojme sa Slováci v slovenských stranách a zvoľme Tibora Mikuša." Výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko Gyula Bárdos interpretuje slová predsedu vlády správne. Dátum zverejnenia analýzy: 16.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

trnava.sme.sk


A tu si dovolím možno začať citátom splnomocnenca, ktorý vystúpil v parlamente na túto tému a sám povedal: "ja si uvedomujem, že dnešný zákon nevyrieši rómsku problematiku bez toho, aby. A to bez toho, aby, toho je strašne veľa. To je od toho, aby sme poskytovali primerané vzdelanie deťom z tohto prostredia, aby sme nevyrábali ďalších nezamestnaných a aby sme robili dobrú terénnu prácu."

Lucia Žitňanská síce úplne presne necituje z vystúpenia P. Polláka , splnomocnenca pre vlády pre rómske komunity, počas rozpravy o zákona v hmotnej núdzi, avšak korektne uvádza podstatu vyjadrenia P. Polláka. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pollák vo svojom vystúpení 24. októbra 2013 vyhlásil: "Uvedomujem si, že v sociálnom systéme sa nachádza aj množstvo ľudí žijúcich v chudobných rómskych komunitách. Viem, že táto reforma v sociálnom systéme nevyrieši všetky problémy, ktoré v týchto komunitách sú. O čakávaný pokrok v rómskych komunitách nedosiahneme bez ďalších opatrení , ktorými by sme zabezpečili to, aby rómske deti vychádzali zo vzdelávacieho systému tak, aby boli uplatniteľné na pracovnom trhu. Očakávaný pokrok v rómskych komunitách nedosiahneme bez opatrení, ktoré spôsobia to, aby čo najväčšie množstvo ľudí z chudobných rómskych komunít bolo súčasťou pracovného trhu." Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

splnomocnenca vystúpení


Tak ako prepáčte, aby sa volebné prieskumy dva alebo tri dni pred voľbami mýlili o 30 % alebo o 12 % bodov napríklad v prípade niektorých politických strán, tie tri dni pred voľbami.

V prípade percentuálnej odchýlky predvolebných prieskumov tri dni pred voľbami a oficiálnych výsledkov Demagog.SK zistil sedem prípadov, ktoré by zodpovedali cca 30% odchýlke medzi oficiálnymi výsledkami a poslednými prieskumami tri dni pred voľbami. Na druhej strane odchýlky predvolebných prieskumov tri dni pred voľbami a oficiálnych výsledkov vyjadrené v percentuálnych bodoch však boli oveľa nižšie ako uvádza Kaliňák. Inými slovami, v prípade odchýlky v p. b. stojí ministrova argumentácia na vode, v prípade rozdielu v percentách nastali sedemkrát prípady ako spomína minister. Vzhľadom na faktickú chybu o údajnej chybe predvolebných prieskumov, výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

R. Kaliňák hovorí o parlamentných voľbách. Demagog.SK analyzoval dve posledné parlamentné voľby. V roku 2006 ešte platil zákaz zverejňovať prieskumy 7 dní pred voľbami. Do úvahy preto berieme len voľby v roku 2012 a 2010. Do úvahy taktiež berieme len prieskumy zverejnené tri a menej dní pred voľbami, tak ako uvádza R. Kaliňák.

V tabuľkách uvádzame výsledky predvolebných výskumov 3 dni pred voľbami v rokoch 2012, 2010.

Výsledky posledných predvolebných prieskumov 3 dni pred voľbami 2012: MVK , WakeUp , eCall . Oficiálne výsledky volieb.

Tabuľka č.1: Voľby 2012

Maximálny rozdiel medzi skutočnými výsledkami volieb a poslednými predvolebnými prieskumami bol 6,2 percentuálneho bodu , (strana SMER-SD). V prípade KDH, OĽaNO a SMK išlo o približne 30 percentný rozdiel medzi oficiálnymi výsledkami a prieskumami tri dni pred voľbami.

Výsledky predvolebných prieskumov 3 dni pred voľbami: Polis , MVK , Focus .

Tabuľka č.2: Voľby 2010

Najväčší rozdiel medzi oficiálnymi výsledkami a prieskumami bol 5,69 percentuálnych bodu (strana SMER-SD). V prípade KDH, HZDS, SMK a Most-Híd bolo možno hovoriť o cca 30% rozdiele medzi oficiálnymi výsledkami a prieskumom tri dni pred voľbami.

MVK WakeUp eCall výsledky Polis MVK Focus


Tento trend začal v roku 2005, to je v tom stanovisku zapísané, čiže bol to výsledok súdneho managementu a toho, že vyšší súdni úradníci v rokoch 2002 až 2004 do justície.

Vychádzame zo stanoviska Rady ministrov z decembra 2010, ktoré spomína a na ktoré sa odvoláva M. Madarič a L. Žiťňanská. V stanovisku sa uvádza, priemerná dĺžka občiansko právnych sporov od roku 2002 do roku 2009, ktorá je nasledovná:

stanoviska


LOZ nie je súčasťou odborov na tripartite.

Tripartita v rámci Hospodárskej a sociálnej rady SR predstavuje sociálne partnerstvo vlády, združení zamestnávateľov a odborárskych zväzov. Forma daného partnerstva sa upravovala niekoľkokrát, naposledy v roku 2007 prostredníctvom zákona č. 103/2007 Z.z. o trojstranných konzultáciách na celoštátnej úrovni a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o tripartite) .

zdroj, .pdf

nie je členom KOZ SR


Zaujímavé je, že možnože si pamätáte, v roku 2010 na konci mojej prvej vlády, sme urobili tri tlačové konferencie a sme zložili Mikuláša Dzurindu kvôli schránkovým firmám a financovaniu SDKÚ.

Odstúpeniu Mikuláša Dzurindu z kandidátky SDKÚ-DS predchádzala séria obvinení spojených s financovaním strany. O nejasnostiach vo financovaní SDKÚ-DS a jej predchodkyne SDK informoval Fico na troch tlačových konferenciách. Odstup Dzurindu bol s Ficom spájaný aj médiami, ako ukazuje napríklad článok sme.sk s názvom Dzurinda pod tlakom Fica skončil. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prvá tlačovka sa uskutočnila 22. januára 2010, druhá 27. januára a posledná 1. februára. Podľa článku portálu tyzden.sk na nich Fico " postupne otvoril financovanie SDKÚ, predaj straníckej budovy na Medenej ulici a hotela Fórum počas Dzurindovej vlády, spolu so schémou schránkových firiem... " Dzurinda ohlásil, že v parlamentných voľbách 2010 nebude kandidovať 1. februára. Podľa správy SITA " dôvod Dzurindovho kroku súvisí so sériou podozrení, ktoré priniesol premiér Robert Fico a dotýkajú sa staršieho financovania SDKÚ-DS. " Dzurinda obvinenia poprel a vyšetrovanie financovania strany bolo v októbri 2010 generálnou prokuratúrou zastavené (zdroj: HN online). Pranie špinavých peňazí nebolo potvrdené. Porušenie zákona nepotvrdilo ani prešetrovanie predaja hotela Fórum ktoré bolo zastavené v januári 2011 (zdroj: SITA). Dátum zverejnenia analýzy: 15.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článok článku správy zastavené zastavené


Do 30. apríla lekárne, distribútori, nemocnice, nakupujú liek povedzme za 100 eur. Od 1. mája, keďže je sviatok tak od 2. mája, budú tento istý liek nakupovať za druhú najlacnejšiu cenu v európskej únii...Podľa spotreby liekov sa odhaduje tá úspora z liekovej reformy od 41 po 49 miliónov eur.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, vzhľadom na to, že podľa podniknutých krokov ministerstva zdravotníctva by distribútori liekov a tým pádom aj lekárne a nemocnice, od mája 2012 mali nakupovať lieky za druhú najnižšiu cenu v rámci EÚ. Taktiež úspory z tohto opatrenia sa podľa MZ SR odhadujú na 44 mil. eur.

Schválením Zákona č. 363/2011 Z. z. o rozsahu a podmienkach úhrady liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín na základe verejného zdravotného poistenia, bolo prijaté referencovanie cien liekov na Slovensku na druhú najnižšiu úroveň v rámci Európskej únie. Podľa tlačovej správy MZ SR z decembra 2011, nové ceny liekov mali platiť od 1. apríla 2012. Referencovanie cien sa však do daného termínu neuskutočnilo.

Od mája 2012 však už distribútori budú nakupovať lieky za druhú najnižšiu cenu v rámci EÚ, za už upravené ceny tak od nich od mája budú lieky nakupovať aj lekárne a nemocnice. Lekárne však lieky s nižšími cenami budú predávať až od júna 2012. ***

Čo sa týka financií, ktoré sa touto zmenou ušetria, pri návrhu zavedenia tohto opatrenia v roku 2010 sa podľa MZ SR úsporný efekt tohto opatrenia odhadoval na cca 75 miliónov eur ročne. V marci 2012, v rámci analýzy (.pdf) MZ SR uvádza, že sa ráta s úsporou 44 mil. eur.

MZ SR
MZ SR
analýzy


Vláda dokončí výstavbu Múzea holokaustu v Seredi ako inštitúcie s potenciálom vzdelávania a výchovy proti všetkým formám neznášanlivosti, násilia a extrémizmu.

Na mieste bývalého koncentračného tábora v Seredi v januári 2016 otvorili Múzeum holokaustu. Celý areál tábora nie je návštevnákom sprístupnený, v prvej etape rekonštrukcie boli dokončené dve z piatich budov barakov. Momentálne nie je známy plán dokončenia výstavby. Sľub hodnotíme ako nesplnený.

koncentračného tábora
zrekonštruovaný
Momentálne
webovej
národnú kultúrnu pamiatku
zaoberal


Koncom decembra sa uskutočnilo plenárne zhromaždenie Benátskej komisie, už sme ju dnes spomínali a prijalo závery a odporúčania vo vzťahu k európskym štandardnom nezávislosti aj čo sa týka sudcov aj čo sa týka prokurátorov. Veci, ktoré sú obsiahnuté v tých záveroch a odporúčaniach sú v návrhu ministerky spravodlivosti, ktoré predložila do pripomienkového konania.

Správa Benátskej komisie má 20 strán, Žitňanskej návrh novely zákona o prokuratúre má tiež pekný rozsah a nie som schopná tieto dve veci porovnať ešte s ohľadom na to, že nemám právne vzdelanie.

Správa návrh


...kým v roku 1997, 8 do jesene sa písalo o Slovensku veľmi nepekne, najbritkejšie sa vyjadrila bývalá ministerka zahraničných vecí Spojených štátov amerických, ktorá nás označila za čiernu dieru Európy...

Zmienku o výroku Madeleine Albright o tom, že Slovensko je čierna diera Európy potvrdzuje aj vtedajšia ministerka zahraničných vecí Zdenka Kramplová pre TASR . Albright doslova uviedla: „Momentálne je na mape Európy čierna diera, ktorá sa volá Slovensko,...“

TASR doslova


Úroveň príjmov občanov Slovenskej republiky je, že viac ako 60% nedosahuje ani priemernú mzdu.

P. Pelegrini správne uvádza, že viac ako 60% pracujúcich nedosahuje ani priemernú mzdu v hospodárstve SR. Podobný výrok sme overovali v relácií ( Na telo , 7.októbra 2012) Za smerodajné údaje budeme brať platy zamestnancov, a nie iných foriem pracovného pomeru. Výrok hodnotíme ako pravdivý, na základe analýzy Štruktúra miezd v SR 2011 (. pdf ), ktorá bola vydaná Štatistickým úradom SR v júni 2012. Je pravdou, že viac ako 60 % zamestnancov v SR zarába menej, ako je priemerná mzda. Podľa spomenutej analýzy, hrubú mesačnú mzdu od 200 do 850 eur zarába 68,8 % zamestnancov. Treba však upozorniť, že sa nejedná o celkovú populáciu ale len o zamestnancov. "Rozdiel medzi priemernou hrubou mesačnou mzdou (855 Eur) a mediánom miezd (670 Eur) predstavoval 185 Eur... V mzdovom pásme do 850 Eur bolo 68,7 % zamestnancov ." Dátum zverejnenia analýzy: 15.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo pdf


Ešte máme v čerstvej pamäti, ako fungovala koalícia v zložení Slota, Mečiar a Fico a vieme veľmi dobre, že boli to, boli to časy, boli to doby, kedy častokrát koaličná rada bola tvorená týmito troma pánmi.

"Koaličnú radu budú tvoriť predsedovia strán Smer-SD, SNS a ĽS- HZDS Robert Fico, Ján Slota a Vladimír Mečiar. Na žiadosť ktorejkoľvek strany sa môže uskutočniť rokovanie rozšírenej Koaličnej rady za účasti troch zástupcov každého subjektu" uviedla TASR 2. júla 2006.

TASR


Počet ľudí, ktorí pracujú v zahraničí, je z roka na rok vyšší.

Nejestvujú presné počty občanov Slovenska pracujúcich v zahraničí, o približnom čísle vypovedajú informácie od zdravotných poisťovní a z rôznych analýz. Disponujeme pritom s údajmi Štatistického úradu SR, ktoré vypovedajú o vývoji počtu prisťahovaných a vysťahovaných ľudí. Počet vysťahovaných od 2011 každým rokom rastie, výrok Mihála preto hodnotíme ako pravdivý. Počet Slovákov, ktorí odišli krátkodobo pracovať do zahraničia sa, ako píše portál – Internetový sprievodca trhom práce, zvyšuje: "Podľa najnovších údajov ŠÚ SR totiž už šiesty štvrťrok po sebe medziročne rástol počet Slovákov, ktorí krátkodobo, teda do jedného roka, pracujú v zahraničí. Za prvé tri mesiace tohto roka (2016 pozn.) sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšil ich počet o 17,8 %, čiže o 24.100 osôb a dosiahol počet 159.800 ľudí. Prevládali medzi nimi najmä ľudia zamestnaní v stavebníctve, ktorých bolo 43.700 a v zdravotníctve, kde ich počet dosiahol 37.900 osôb. Z európskych krajín pracovalo najviac slovenských občanov v Rakúsku, a to 50.600 a v Českej republike, kde ich bolo 37.900." ( TASR ) Citovaný článok sa odvoláva na analýzu Statistického úradu SR Hlavné trendy populačného vývoja v SR v 2015 (.pdf, s. 31), kde sa píše: " Objem zahraničného sťahovania medziročne stúpol už štvrtý rok po sebe. (...) Ovplyvnil ho zvýšený počet prisťahovaných aj vysťahovaných osôb. Počet prisťahovaných stúpol takmer na 7-tisíc a počet vysťahovaných sa priblížil k hodnote 4-tisíc. (...) Európske štáty boli hlavnými cieľovými krajinami aj pre 89,8 % emigrantov zo Slovenskej republiky. Najviac obuvateľov zo Slovenskej republiky sa vysťahovalo do Českej republiky (1112), Rakúska (789), Nemecka (407), a Spojeného kráľovstva (405)... " V roku 2015 Podnikateľská aliancia Slovenska (PAS) vypracovala analýzu, v ktorej rozpracováva problematiku odchodu talentovaných mladých ľudí do zahraničia. PAS tvrdí, že každý rok sa počet odchádzajúcich zvyšuje: "Z vyše 300-tisíc Slovákov, ktorí krátkodobo alebo dlhodobo pracujú v zahraničí, by malo byť vyše 40 percent v Česku, štvrtina vo Veľkej Británii, po zhruba 15 percent v Rakúsku a Nemecku, zvyšok v Írsku, Holandsku, Belgicku, Taliansku, Francúzsku, Švédsku a inde. Presný počet v niektorých krajinách nie je možné zistiť, pretože občania Slovenska v rámci voľného pohybu osôb na pracovnom trhu EÚ nie sú vždy povinní nahlasovať úradom svoje sťahovanie do zahraničia. Každý rok sa však ich počet zvyšuje a ide najmä o mladých ľudí. Zo štatistík zdravotných poisťovní vyplýva, že od roku 2009 sa z evidencie zdravotného poistenia každý rok odhlásilo takmer 30-tisíc mladých ľudí do 30 rokov. Keďže koncom 90. rokov sa ročne rodilo zhruba 80-tisíc detí, znamená to, že zo Slovenska ročne odíde takmer tretina mladej populácie." ( .pdf s. 9) O problematike informovala napríklad aj Pravda : "Sumárne počty Slovákov, ktorí trvalo žijú v zahraničí, neeviduje nijaká inštitúcia. Každý občan si však platí povinné zdravotné poistenie. Ak odíde do zahraničia, musí si vybrať, v ktorej krajine ho bude odvádzať. Preto údaje zdravotných poisťovní môžu byť odpoveďou na to, koľko ľudí zo Slovenska každoročne odchádza. Vlani sa zo systému zdravotného poistenia odhlásilo takmer 30-tisíc mladých ľudí do 30 rokov. Približne rovnaký počet sa odhlásil v každom roku od 2009. Znamená to, že za posledných päť rokov z nášho zdravotného poistenia ich odišlo zhruba 150-tisíc. Dôvodom je práve vycestovanie do zahraničia." Podobné tvrdenia predkladá aj riaditeľ Inštitútu vzdelávacej politiky ministerstva školstva pre portál EurActiv. Na margo počtu pracujúcich v zahraničí totiž uvádza : "...čísla nehovoria o výraznom exode pracovnej sily do zahraničia. Z výberového zisťovania vyplýva, že zo Slovenska emigruje 2 a pol tisíca ľudí ročne a kumulatívne zhruba 100 tisíc pracuje v zahraničí. Z toho je vysokoškolsky vzdelaných asi 10 %. Jasný trend vidí rezort v náraste podielu slovenských študentov študujúcich v zahraničí, v posledných rokoch najmä v Českej republike." Dátum zverejnenia analýzy: 16.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR

.pdf

Pravda

uvádza


Faktom je, že Európska únia vo svojej správe o dodržiavaní právneho štátu v Maďarsku skonštatovala, že dodržiavanie právneho štátu a stav justície je v takom zlom stave, že nevedia zagarantovať, že eurofondy nie sú rozkrádané, a to bolo legálnou bázou, na základe ktorej boli zadržané Európskej únie.

Maďarsku sú postupne pozastavované čerpania z rôznych fondov EÚ. Európsky parlament prijal v júni 2023 Uznesenie o porušovaní zásad právneho štátu a základných práv v Maďarsku a zmrazení finančných prostriedkov EÚ ( pdf . s.1-2).

Uznesenie hovorí o niekoľkoročnom zhoršovaní sa právneho štátu v Maďarsku v dôsledku systematických krokov tamojšej vlády. Maďarská vláda prijímala zákony prostredníctvom mimoriadnych dekrétov pod zámienkou rôznych výnimočných okolností v období viac ako 3 roky. V rokoch 2017-2021 bolo zistených celkovo 1993 nezrovnalostí, podvodných aj nepodvodných, v súvislosti s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondami a fondami na rozvoj poľnohospodárstva. Kritizovaný je aj nerovné možnosti prístupu k finančným prostriedkom EÚ pre jednotlivcov, spoločnosti, miestne aj regionálne orgány a potrebu zabezpečiť nezávislý súdny dohľad.

Kritizované boli aj diskriminačné praktiky voči spoločnostiam v niektorých odvetviach, politicky motivované obchodné praktiky, ktoré poskytujú nespravodlivé výhody, netrasparentné a zmanipulované postupy verejného obstarávania, obohacovanie ľudí napojených na vládu z eurofondov v rozpore s pravidlami EÚ v oblasti hospodárskej súťaže a verejného obstarávania. Ďalej sú požadované primerané kontrolné a auditórske opatrenia na ochranu finančných záujmov EÚ.

Porušovanie zásad právneho štátu hodnotí napríklad aj Freedom House .

Výrok Tomáša Valášeka hodnotíme ako pravdivý.

pozastavované čerpania
pdf
Uznesenie
Freedom House


Vy už hovoríte, že až od augusta máte nejakú politickú zodpovednosť, hoci vymenovaní ako minister ste boli skôr.

Podľa oficiálnych stránok prezidenta SR došlo k vymenovaniu vládneho kabinetu Ivety Radičovej, mimo iných i Jána Fígeľa za podpredsedu vlády Slovenskej republiky a ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky, dňa 9.7. 2010 . NRSR schválila programové vyhlásenie vlády a vyslovila dôveru vládneho kabinetu 10.8. 2010 . Podľa Ústavy SR je vláda za výkon svojej funkcie zodpovedná NRSR. Na základe toho usudzujeme, že tvrdenie o politickej zodpovednosti počínajúcej dátumom vymenovania do funkcie je zavádzajúce.

9.7. 2010
10.8. 2010
Ústavy


KDH vtedy vydalo vyhlásenie ešte v decembri 1992, čiže pred samotným dňom osamostatnenia SR, že teda už nie sme za obnovenie Československej republiky, ale budeme robiť takú politiku, aby sa SR stala, aby získala stoličku a hviezdičku v EÚ, čo sa stalo.

Z dostupných zdrojov sa nám výrok nepodarilo overiť.


...máme zákon o znevýhodnených okresoch už vyše roka... sledujem to, že ak podľa tohto zákona donedávna sme mali na Slovensku 12 takýchto znevýhodnených okresov, čiže okresov s vysokou nezamestnanosťou, dnes je tých okresov už 15, čiže pribudli nám ďalšie 3. Napríklad námatkom spomeniem Bardejov alebo Medzilaborce.

Zákon o podpore najmenej rozvinutých okresov a o zmene a doplnení niektorých zákonov č. 336/2015 Z. z. má platnosť od 3. decembra 2015. Podľa zoznamu najmenej rozvinutých okresov zverejneného na stránke Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 2017 pribudli do tohto zoznamu tri okresy: Gelnica, Bardejov a Medzilaborce. Do spomenutého zoznamu je momentálne zapísaných 15 okresov. Tento výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

č. 336/2015 Z. z.
zoznamu
č. 336/2015 Z. z


Smer-sociálna demokracia je najúspešnejší politický projekt na Slovensku, pretože ešte tu nikto zatiaľ nevyhral štyri parlamentné voľby za sebou (...).

Strana SMER - sociálna demokracia je jedinou politickou stranou, ktorá od samostatnosti Slovenska vyhrala štyri parlamentné voľby za sebou a to v rokoch 2006 , 2010 , 2012 a 2016 . To isté je možné tvrdiť aj o Hnutí za demokratické Slovensko (HZDS), ktoré taktiež vyhralo štyri voľby do slovenskej Národnej rady, v rokoch 1992 , 1994 , 1998 a 2002 , pričom v roku 1992 sa jednalo o voľby počas existencie federatívnej republik y Česka a Slovenska. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

republik

y


(...) čo spomínal aj ukrajinský pán prezident Porošenko, ktorý povedal, že je to len fakultatívne, nezáväzné referendum(v Holandsku, pozn.)...

Ako uvádza agentúra Reuters či KyivPost , prezident Porošenko deň po uskutočnenom referende o asociačnej dohode medzi EÚ a Ukrajinou sa snažil marginalizovať význam referenda aj napriek prehláseniu, že ho berie na vedomie. Taktiež je pravdou, že šlo o fakultatívne referendum, pričom v tomto prípade výsledok referenda nie je záväzný . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Reuters
KyivPost
nie je
záväzný
tu
Fakultatívne
môžu
petícia
brať do úvahy


Tak určite navrhovať to budeme, máme to v programovom vyhláseniu vlády a už na tom robíme.

V programovom vyhlásení vlády (s.24) je aj kapitola venovaná politike národnostných menšín. Programové vyhlásenie hovorí aj o priorite pripraviť návrh zákona o ochrane a podpore zachovania a rozvoja kultúr národnostných menšín.

programovom vyhlásení


Legislatívny plán vlády tento zákon (o jazykoch menšín, pozn.) fakticky určil nieže na tento rok, ale dá sa povedať, že trošku aj meškáme... približne mesiac.

V Pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2011 (.pdf) sa zmena zákona, ktorým sa mení a doplna zákon č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín určila na január 2011. V Dôvode predloženia návrhu zákon sa tiež píše: "Programové vyhlásenie vlády SR časť 3.1. Ochrana a podpora ľudských práv - Vláda SR naplní princíp efektívnej rovnosti všetkých občanov SR aj novelizáciou zákona o používaní jazykov národnostných menšín." Návrh podpredsedu vlády Chmela bol vládou schválený 2. marca 2011 . TASR informuje, že 30. marca 2011 začala v NR SR diskusia o vládnej novele zákona o používaní jazykov národnostných menšín.

bol vládou schválený 2. marca 2011

TASR


Nie sú k dispozícii nezávislo overiteľné dôkazy, na základe ktorých by sa situácia na Ukrajine dala označiť za genocídu. Útoky na civilné ciele spĺňajú definíciu zločinov proti ľudskosti a vojnových zločinov, pri genocíde je však dôležitý aj zámer. Zatiaľ je príliš skoro, aby sa jednoznačne vyjadrili medzinárodné organizácie pôsobiace na Ukrajine a aby sa nezávislo overili informácie z centra diania. Výrok preto označujeme ako neoveriteľný.

Obvinenie, že Rusi páchajú na Ukrajine genocídu, vyslovil v prejave z 10. marca 2022 po bombardovaní nemocnice Volodymyr Zelenský. Starosta Mariupolu Vadim Boychenko rovnako označil bombardovanie mesta za genocídu. Poľský premiér Andzrej Duda na tlačovej konferencii spolu s viceprezidentkou USA Kamalou Harris povedal : „Je zrejmé, že Rusi na Ukrajine páchajú vojnové zločiny.” Dodal, že podľa neho invázia „má znaky genocídy - jej cieľom je zničenie národa.”

Genocídu definuje Dohovor OSN o genocíde, ktorý podpísalo aj Rusko, ako „činy spáchané s úmyslom úplne alebo čiastočne zničiť národnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú skupinu ako takú”. Nie je dôležitý len rozsah činu, ale posudzuje a preukazuje sa aj úmysel. Udalosťami v 20. storočí, ktoré sú označované ako genocída , sú masaker Arméncov Otomanmi v roku 1915, holokaust Židov, Rómov a iných skupínpočas druhej svetovej vojny, a vraždenie Tutsiov v Rwande v 90-tych rokoch. Medzinárodný trestný tribunál pre Juhosláviu za genocídu v Srebrenici v roku 1995 odsúdil Radovana Karadžiča. Odborníci tak označujú aj Holodomor , veľký umelo vyvolaný hladomor na Ukrajine v 30-tych rokoch.

Z genocídy v Kosove v roku 1999 bol obvinený Slobodan Miloševič, proces však bol ukončený Miloševičovou smrťou v roku 2006. Tribunál odsúdil jeho spolupracovníkov (vicepremiéra Nikolu Šainoviča, armádneho generála Nebojšu Pavkoviča a šéfa polície Sretena Lukiča) za zločiny proti ľudskosti v Kosove na 22 rokov väzenia, nie však za zločin genocídy.

Prokurátor Medzinárodného trestného tribunálu Karim A. A. Khan otvoril 28. februára vyšetrovanie páchania vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti na Ukrajine. 38 krajín podalo podnet (.pdf) na údajné vojnové zločiny, zločiny proti ľudskosti a genocídu, tribunál sa preto bude zaoberať aj týmto obvinením.

Bombardovanie civilistov a nemocníc či škôl na Ukrajine má znaky vojnových zločinov a zločinov proti ľudskosti, zatiaľ však nie sú dôkazy, na základe ktorých by bolo možné preukázať zámer „úplne alebo čiastočne zničiť národnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú skupinu ako takú”.

Ruský diktátor Putin uverejnil v júni 2021 esej , v ktorej popiera existenciu samostatného a nezávislého ukrajinského národa, náznaky takéhoto úmyslu teda existujú. V prejave pred uznaním separatistických republík, ktoré predchádzalo napadnutiu Ukrajiny, z 21. februára povedal : „Modernú Ukrajinu vytvorilo Rusko, presnejšie povedané bolševické, komunistické Rusko. Tento proces začal po revolúcii v roku 1917, Lenin a jeho spoločníci to urobili veľmi drsným spôsobom: oddelili, odsekli časť historicky ruskej krajiny.”

OSN pravidelne informuje o civilných obetiach na Ukrajine, nemá však k dispozícii nezávisle overiteľné údaje z obliehaných miest . Momentálne preto nie je možné dostať sa k nezávislým informáciam overených z niekoľkých zdrojov z týchto miest.

Vyjadrenie hovorkyne ministerstva obrany Martiny Kovaľ Kakaščíkovej zo 16. 3. 2022: „Svetoví lídri demokratických krajín verejne odsúdili konanie Ruska, ktorým sú porušované medzinárodné práva. Útok na Mariupoľ označili viacerí svetoví lídri za spĺňajúci charakteristické znaky genocídy.”

prejave
označil
povedal
definuje
podpísalo
genocída
odsúdil
Holodomor
obvinený
odsúdil
otvoril
podnet
esej
povedal
obliehaných miest


Monika Beňová, 33 rokov kamarátka (s Marianom Kočnerom, pozn.), hlási sa ešte dnes k nemu. Robert Fico, kamarát, si s ním tyká. Robert Kaliňák pred 18 rokmi na dovolenke si s ním potykal.

K blízkemu kontaktu s Mariánom Kočnerom sa vyjadrili viacerí politici aj známe osobnosti, vrátane Moniky Beňovej. Čo sa týka Roberta Fica a Roberta Kaliňáka, tykanie s nimi pre médiá potvrdil sám Kočner. Fico ani Kaliňák vzťah s Kočnerom nekomentovali. Keďže nie sú známe vyjadrenia oboch strán a nevieme posúdiť, či sa pri spomenutých osobách naozaj jedná o kamarátstvo, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Monika Beňová v nedávnom rozhovore pre Denník N potvrdila, že s Kočnerom sa pozná dlhé roky. „Poznám ho 33 rokov, bol spolužiakom môjho už nebohého prvého manžela z univerzity, a tak som sa s ním a jeho ženou zoznámila. “ Z jej vyjadrenia však nevyplýva, či medzi ňou a Kočnerom pretrvávalo kamarátstvo. V rozhovore sa taktiež vyjadrila k rôznym otázkam z minulosti, no rovnako zdôraznila, že „už dlhší čas som sa s ním nevidela a nerozprávala.“ O známosti s Robertom Ficom pre týždenník PLUS 7 DNI Kočner v júni 2017 povedal : „S pánom Ficom sme si potykali, keď po založení Smeru mali jeho členovia pracovné stretnutie v Šport Hoteli na Donovaloch, ktorého som spolumajiteľ.“ Pre PLUS 7 DNÍ ozrejmil Marián Kočner takisto, ako sa mal zoznámiť s Robertom Kaliňákom: „S pánom Kaliňákom a Počiatkom som sa zoznámil na dovolenke, nie spoločnej, asi pred sedemnástimi rokmi a tam sme si potykali.“ Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

rozhovore povedal zoznámiť


V roku 1964 v Nemecku sa narodilo 1,4 milióna detí, minulý rok presne 700 tisíc, to znamená polovica.

V rámci takzvaného povojnového "baby-boomu" v Nemecku sa v roku 1964 narodilo skoro 1,4 milióna detí. Nemecký štatistický úrad informuje o počte 714 966 novonarodených detí pre rok 2014. Frešo teda uvádza približne rovnaké počty pre spomínané roky. Najnižší počet novonarodených detí bol v Nemecku zaznamenaný v roku 2011 a to približne 663 000. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

štatistický úrad


V roku 2006, keď sa pán Kaliňák stal ministrom vnúta a pán Robert Fico prvýkrát predsedom vlády, sme v rebríčku korupcie boli na 49 mieste na svete (...). V dnešnom roku sme 50., o jedno miesto sme sa zhoršili. Poľsko, náš severný sused (...) bolo na 60. mieste, bolo 11 miest za nami, keď pán Kaliňák prvýkrát uvidel úrad vlády zvnútra, dnes je tridsiate.

Podľa indexu vnímania korupcie (CPI), ktorý každoročne vypracováva Transparency International, bola Slovenská republika v roku 2006 na 49.mieste , presne ako to opísal Miroslav Beblavý. Rovnako sa nemýli ani v tom, že v najnovšom rebríčku si Slovensko pohoršilo o jedno miesto. Jemne zaváhal pri informácii o Poľsku, ktoré sa v roku 2006 umiestnilo na 61.priečke a nie na 60. V najnovšej štatistike je Poľsko skutočne na 30.mieste . Pri indexe CPI je dôležité si uvedomovať metodiku získavania dát, ktorá je založená na údajoch z predchádzajúcich dvoch rokov a tiež to, že v roku 2011 došlo k metodickým zmenám. Z toho dôvodu samotná organizácia nedoporučuje porovnávať výsledky pred a po roku 2011. Hodnotíme len vo výroku uvedené dosiahnuté umiestnenia, preto to hodnotíme ako pravdu.

Konkrétne pre rok 2006 boli údaje získavané medzi rokmi 2005-2006 , čo bolo obdobie, v ktorom na čele vlády stál väčšinu času Mikuláš Dzurinda.

Je nutné poznamenať, že: „ Kvôli zásadným zmenám v konštrukcii indexu nie sú výsledky porovnateľné s doterajšími výsledkami indexu z pred roka 2011 .“ Výsledky CPI z roku 2006 a 2015 tak nie je celkom možné porovnávať. V nasledujúcich grafoch je možné pozorovať umiestnenie jednotlivých štátov Vyšehradskej štvorky podľa CPI pred rokom 2011 a po ňom, ako by to malo byť správne pri porovnávaní rozdelené. Uvádzame dosiahnutú pozíciu, nie bodový zisk. Poradie je zostavené na základe bodového zisku od 0 po 100, kde získanie viac bodov znamená lepšie fungujúci systém. Corruption Perception Index ( CPI ), alebo Index vnímanej korupcie " sa vzťahuje na vnímanie stupňa korupcie práve podnikateľmi a analytikmi danej krajiny, pričom je hodnotený na škále od sto (vysoko čistý) do nula (vysoko korupčný) ."

Tejto téme sa už Demagog.SK v minulosti venoval, napríklad pri Ficovom výroku o zlepšení Slovenska v boji proti korupcii alebo vo výrokoch SMER: Tri roky vlády R. Fica z mája 2015.

najnovšom

vlády

zmenám

grafoch

CPI

výroku

výrokoch


Trikrát som vás žiadal, aby ste nám ukázali, kde zoženiete 1,8 miliardy eur. Ani raz ste neboli schopní odpovedať. Lebo ste vedeli, že jediná cesta, iná ako sme ponúkli my, je zdražovanie.

Podobný výrok sme už overovali v minulotýždňovej relácii V Politike . Robert Fico nehovorí pravdu. TASR informuje, že len KDH predložilo vláde SR návrhy opatrení v piatich oblastiach (napríklad opatrenia na zefektívnenie výberu daní, optimalizácia v oblasti rozpočtových a príspevkových organizácií štátu, obmedzenie sociálnych dávok pre bohatých, zefektívnenie nákupov tovarov a služieb ministerstvami a štátnou správou). Fakt, že tieto opatrenia by do štátneho rozpočtu priniesli 1,7 miliardy €, nespochybnil ani premiér Fico - ten kritizoval iba prvé z nich (obmedzenie daňových únikov) kvôli jeho údajnej nereálnosti. Podľa Slovenského rozhlasu i Ministerstvo financií odhadlo , že lepším výberom DPH by sa dala ušetriť ročne až 1 mld. €. Ďalej SDKÚ predložila návrh konsolidačných opatrení v objeme 50 mil. €, strana SaS pripravila legislatívny návrh, zaoberajúci sa dávkami v hmotnej núdzi a zameraný proti ich zneužívaniu, i návrh na zníženie počtu poslancov NR SR.

V Politike
TASR
Slovenského rozhlasu
odhadlo
SDKÚ
SaS
návrh


Dokonca sme znížili aj spotrebnú daň, hoci tento záväzok vo vládnom programe vôbec nebol.

znížila sa spotrebná daň na naftu začiatkom tohto roku.

znížila


Čerpanie eurofondov, (...) opravte ma, pán Raši, je to na úrovni 3,5 %, teraz je to čerpanie alebo 5,5 %.

Slovensko je v poradí 16 členskou krajinou EÚ, ktorej Európska komisia 18. júla 2022 schválila Partnerskú dohodu na programové obdobie 2021 - 2027. Vďaka tejto dohode bude môcť SR do roku 2027 čerpať prostriedky vyčlenené Európskou úniou v celkovej výške 12,79 miliardy eur. Z tohto objemu peňazí pre Program Slovensko boli k 28. februáru 2025 vyčerpané prostriedky vo výške 684,17 milióna eur, čo predstavuje čerpanie na úrovni 5,43 % ( .pdf , s. 1).

Najväčšia časť tohto balíka peňazí, 4,2 miliardy eur, by mala smerovať na zelené a klimatické ciele, vrátane zvýšenia energetickej bezpečnosti Slovenska. Oblasť s druhým najvyšším objemom európskych peňazí je oblasť sociálnej starostlivosti a vzdelávania, do ktorých Slovensko vďaka eurofondom bude môcť investovať až 3,3 miliardy eur. Investície do dopravy, ktoré zahŕňajú budovanie a opravu ciest a železničných tratí, v novom období tvoria 2 miliardy eur. Takmer 1,9 miliardy eur by malo v novom programovom období smerovať na vedu, výskum a podporu inovácií.

Špecifickým nástrojom Európskej únie je Fond na spravodlivú transformáciu, ktorý má pomôcť riešiť sociálne, hospodárske a environmentálne problémy regiónov najviac zasiahnutých prechodom na uhlíkobo neutrálnu ekonomiku. Na Slovensku bude z tohto fondu môcť čerpať región horná Nitra spolu s Košickým a Banskobystrickým krajom.

V programovom období 2021 - 2027 boli pre Slovenskú republiku vyčlenené prostriedky EÚ v celkovej výške 12,79 miliardy eur. Z celkového záväzku pre Program Slovensko boli k 28. februáru 2025 podľa správy Ministerstva financií vyčerpané prostriedky vo výške 684,17 mil. EUR, čo predstavuje čerpanie na úrovni 5,43% ( .pdf , s. 1).

V porovnaní s otatnými členskými štátmi Európskej únie, Slovensko dlhodobo patrí medzi krajiny s najpomalším čerpaním eurofondov, pričom dlhodobo zaostáva aj za ostatnými členmi Vyšehradskej štvorky. Na konci predchádzajúceho programového obdobia 2014-2020 bolo Slovensko druhé najpomalšie v čerpaní európskych zdrojov. V porovnaní s ďalšími krajinami V4 malo Slovensko ku koncu roka 2024 najpomalšie čerpanie eurofondov z programového obdobia 2021-2027. Najúspešnejšie bolo v čerpaní Česko , ktoré bolo nad priemerom EÚ.

schválila .pdf smerovať objemom zahŕňajú smerovať pomôcť čerpať .pdf najpomalším najpomalšie porovnaní Česko


Ale všimnite si, že všetky dôležité veci sa dejú, dejú tam. Je to dramatické. Trvá to (koaličná rada, pozn.) do dlhých nočných hodín.

Dlhé nočné rokovanie súčasnej koalície nie sú výnimkou. Koaličné rokovania pri zostavovaní programu sa konali aj po polnoci , na začiatkoch sa končilo aj o tretej ráno . Nočné rokovanie prebehlo napríklad aj v septembri alebo v decembri .

sa konali aj po polnoci
aj o tretej ráno
aj v septembri
v decembri


Je absurdné, že Nitra ako krajské mesto nie je v prvej futbalovej lige.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže je síce pravda, že FC Nitra prvú ligu nehrá, ale existujú aj iné krajské mestá bez prvoligového mužstva.

pred


Napríklad dvakrát som predkladal zákon o rodinnom podnikaní.

Návrh zákona o rodinnom podnikaní bol predložený spolu dvakrát . Tento zákon k dnešnému dňu nebol prijatý ani v jednej z podôb. Na základe dostupných informácií považujeme tento výrok za pravdivý.

dvakrát Prvýkrát 29.10.2013 Druhýkrát Bilancia


NKÚ je doteraz neobsadený, nebol prijatý doteraz návrh opozície. Existujú personálne prepojenia na iné inštitúcie ako Generálna prokuratúra a Najvyšší súd.

Je pravdou, že opozícia navrhla vždy svojho vlastného kandidáta na post šéfa NKÚ a tento kandidát sa uchádzal o hlasy NR SR sám. Celkovo navrhla opozícia svojho kandidáta už celkovo päťkrát, išlo pritom o troch rôznych kandidátov (Krnáča, Klimeša a Žilinku), pričom dvaja z kandidátov boli opozíciou navrhnutí až dvakrát (Krnáč, Klimeš).

NKÚ v súčasnosti stále vedie Ján Jasovský, ktorému funkčné obdobie uplynulo pred viac než dvoma rokmi.

Posledná voľba šéfa NKÚ sa uskutočnila 28. mája 2013. Opozícia navrhla kandidáta Maroša Žilinku. Tohto kandidáta však nakoniec stiahla, keďže SMER presadil tajné hlasovanie.

Podmienkou Smeru na podporu kandidáta opozície na pozíciu predsedu NKÚ je to, že sa na ňom musia zhodnúť všetky opozičné strany, pričom Smer očakáva , že za neho budú hlasovať všetci opoziční poslanci.

Pre doplnenie uvádzame aj predchádzajúce tri voľby šéfa NKÚ:Údaje v nasledujúcej tabuľke vychádzajú zo stenografických prepisov schôdzí NR SR z 26.7.2012 , 18.9.2012 , 11.12.2012 a 14.3.2013 .

Dátum schôdze

Kandidát

Počet hlas.lístkov

Neplatných

Za

Proti

Zdržalo sa

Počet potrebných hlasov

26.7.2012

Kamil Krnáč

146

9

53

33

51

74

18.9.2012

Kamil Krnáč

148

9

63

49

27

75

11.12.2012

Vladimír Klimeš

136

6

59

31

40

69

14.3.2013

Vladimír Klimeš

124

28

39

40

17

63

Generálny prokurátor SR Jaromír Čižnár bol zvolený 18. júna 2013 Národnou radou SR. Je pravdou, že Čižnár je Ficovým spolužiakom a priateľom. Čižnár bol zvolený v tajnej voľbe , v ktorej ale hlasovali iba poslanci Smeru, pričom získal 82 hlasov. Hlasovali teda zaňho všetci poslanci prítomní na rokovaní. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Šéfam Najvyššie súdu je Harabin , ktorý má väzby na stranu HZDS, stanu bývalého koaličného partnera SMER-SD, ktorý vo vláde po parlamentných voľbách v roku 2006 zastával funkciu ministra spravodlivosti.

vedie
uplynulo
uskutočnila
Podmienkou
očakáva
26.7.2012
18.9.2012
11.12.2012
14.3.2013
spolužiakom
tajnej voľbe
Harabin


Nielen v prvom stupni ako je napríklad operátor výroby 623 eur, ale predavačka 739, zdravotná sestra 855 eur je minimálna mzda. Slovensko bude stále na čele v priemere minimálnej mzdy v pomere k priemernej mzde. Pozrite sa, kde sú Nemci: 37 %, my máme 57 %.

Vláda Igora Matoviča schválila zvýšenie minimálnej mzdy pre rok 2021 na 623 eur - to je 57 percent priemernej mzdy roku 2019. Zmení sa tiež spôsob zvyšovanie minimálnej mzdy pre rôzne stupne náročnosti práce. Každoročne ju bude môcť určovať rezort práce oznámením. Operátor výroby tak najmenej zarobi 623 eur, predavačka 739 eur a zdravotná sestra 855 eur. Nemecko má pomer minimálnej mzdy k priemernej mzde v závislosti od porovnávaných dát/rokov na úrovni 37 až 29 percent. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

schválila priemernej zvyšovanie zarobi minimálnej priemernej


Tá interpretácia, že SKDÚ nechce referendum, lebo nie je dosť času, je absolútne neúplná, pretože to bol len dodatočný argument, nie ten podstatný. Ten podstatný argument je ten, že si myslíme, že v takýchto vážnych veciach politici musia na seba zobrať zodpovednosť a musia rozhodnúť. A nemôžu prenášať tu zodpovednosť rozhodovať na ľudí takýchto veciach, najmä ak ide o krízový stav.

Podľa vyjadrenia Mikuláša Dzurind u pre TASR z 6.12.2011: " Nie je čas na referendá, na to, aby sa politici zbavovali svojej zodpovednosti. Naopak, je čas, aby sme boli schopní plne niesť našu zodpovednosť za takéto rozhodnutia."

Mikuláša Dzurind


...nič by mi nebránilo ako prezidentke dať dokopy odborníkov a prispieť k tvorbe a k zmene, aby tieto orgány mohli fungovať napríklad menej pod politickým vplyvom. Myslím políciu, prokuratúru a súdy.

Podľa politológa Maxa Steuera, takáto právomoc prezidenta je sčasti vec interpretácie, avšak z legislatívneho hľadiska nič nebráni tomu, aby prezident zriadil takúto odbornú komisiu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa vyjadrenia experta “taká odborná komisia by nemala priame rozhodovacie právomoci, ale mohla by napríklad prezidentovi/ke radiť, v ktorých prípadoch uplatniť právo veta na legislatívu alebo kedy si vyžiadať informácie (v podstate tak, ako to vo viacerých oblastiach podľa mediálne známych informácií funguje pri súčasnom prezidentovi). Z politologického hľadiska autorita prezidenta/ky ako hlavy štátu môže dať expertným stanoviskám, ktoré komunikuje, väčšiu váhu, takže aj z tohto hľadiska sa dá hovoriť o istej "tvorbe a zmene" (minimálne verejnej mienky, ktorá potom rozhoduje o svojich zástupcoch).” V spomínaných oblastiach, teda v prípade justičných orgánov, prezident má aj ústavné právomoci - menovanie sudcov všeobecných súdov aj Ústavného súdu S,, členov a členky Súdnej rady SR a generálneho prokurátora. Súčasný prezident Andrej Kiska si zriadil práve s súvislosti s výberom ústavných sudcov resp. na hodnotenie nominantov na sudcov ÚS SR poradný výbor v roku 2014.

ústavné zriadil


No a teraz Gréci na jednej strane hovoria, že poďme zostrihať dlhy a na druhej strane, že ideme dávať zadarmo ľuďom elektrinu a bývanie.

Podľa volebného programu strany Syriza chcela strana skutočne poskytnúť elektrinu zadarmo pre 300 000 domácností žijúcich pod hranicou chudoby, a v oblasti bývania plánovala poskytovať príspevky, ktoré majú za cieľ znížiť nájom v 30 000 bytov, nie dávať bývanie zadarmo. Tieto vyhlásenia Syrizy však pochádzajú zo septembra 2014. Súčasné plány gréckej vlády, ktorej je Syriza súčasťou, sa v sociálnej politike podľa dostupných informácií zatiaľ nevenujú týmto oblastiam. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

volebného programu strany Syriza
plánovala
vyhlásení
elektrinu


Sme v koalícii diablov, ako to nazval Islamský štát...

Dňa 29. novembra 2015 TASR uviedla pre portál teraz.sk Gálov výraz "koalícia diablov", ktorý použil v diskusnej relácii O 5 minút 12.

TASR


Ja mám za sebou naozaj 5 rokov poctivého štúdia filozofie a takisto kresťanskej filozofie aj svoju diplomovú prácu som robil z kresťanskej etiky.

Poslanec Martin Poliačik študoval v rokoch 1999 – 2006 na Trnavskej univerzite, Dejiny filozofie, filozofickej antropológie, metafyziky a ontológie. Magisterský titul získal obhajobou diplomovej práce s názvom Relativizácia v etike - situačná etika. Jej hlavnou témou je problém kresťanskej lásky v situačnej etike podľa Američana Josepha Fletchera.

Martin Poliačik
Relativizácia v etike - situačná etika.