Ročne sa v meste uskutoční okolo 200 kultúrnych podujatí, medzi takými novými je griliáda, cisárska vizitácia baníctva, mestský maratón, umožnili sme zrekonštruovať amfiteáter, ktorý roky driemal, máme prvý náučný chodník vybudovaný na Urpín.

Kultúrnych podujatí v Banskej Bystrici môže byť približne 200 ročne. Patrí medzi ne aj Grilliada, Cisárska vizitácia baníctva i viaceré mestské maratóny. A kedže tohto roku bol aj zrekonštruovaný amfiteáter a otvorený náučný chodník na Urpín, výrok považujeme za pravdivý. Len v novembri tohto roku sa v Banskej Bystrici koná vyše 40 kultúrnych podujatí. Pozri tu , tu alebo tu . Pričom iba kalendár plánovaných podujatí na rok 2014 obsahuje viac než 70 už tradičných akcií. Počet kultúrnych podujatí v meste sa preto môže blížiť dvom stovkám. Boli medzi nimi aj Grilliada 16.-17. mája, Cisárska vizitácia baníctva 26. júla, cyklistický (6. júl), plavecký (27. december) aj bežecký maratón (12.-13. jún). Štyri vyššie spomínané akcie (okrem plaveckého maratónu, ktorý sa pripravuje už na 18. ročník) sa konali prvý krát až za vedenia Petra Gogolu. Ešte na začiatku roka 2013 bol Bystrický amfiteáter na predaj a po letnej rekonštrukcii sa v amfiteátri uskutočnil už aj prvý festival . V septembri bol otvorený aj prvý náučný chodník na Urpín. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tu tu tu kalendár Grilliada vizitácia cyklistický plavecký bežecký plaveckého predaj amfiteátri festival chodník


... ako sme to už zažili za Roberta Fica v rokoch 2007, 8,8 % deficity (...).

Deficit verejných financií nikdy nepresiahol za 1. vlády Roberta Fica (2006-2010) 8 % HDP. Schodok verejných financií bol najväčší v roku 2009, a to na úrovni 7,8 % ( .pdf , s. 124). V roku 2007 bol deficit na základe eurostatu 1,9 % percenta a nie 8,8 %. Sulíkov výrok hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf


Od roku 2007 do roku 2013 Slovensko malo v Národnom strategickom referenčnom rámci až 11 priorít a bolo medzi nimi aj zdravotníctvo. Podľa vládnych materiálov v období 2014 – 2020 zdravotníctvo vypadlo. Zdravotníctvo ako celkový program bolo najlepšie čerpaným operačným programom.

Pre obdobie 2014-2020 bolo schválených celkovo 6 operačných programov, zdravotníctvo sa medzi nimi nenachádza. Je tiež pravdou, že OP zdravotníctvo je najlepšie čerpaným OP.Výrok hodnotíme ako pravdivý. OP zdravotníctvo je najlepšie čerpaným OP až 81%. Druhým najlepšie čerpaným programom je regionálny OP s čerpaním 65%. Národný strategický referenčný rámec pre roky 2007- 2013 počíta s implementovaním celkovo 11 operačných programov (6 pre cieľ Konvergencia a 3 spoločné pre cieľ Konvergencia a Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť): -Regionálny OP -OP Informatizácia spoločnosti -OP Konkurencieschopnosť a hospodársky rast - OP Zdravotníctvo -OP Doprava -OP Životné prostredie -OP Výskum a vývoj -OP Zamestnanosť a sociálna inklúzia -OP Vzdelávanie Úrad vlády SR v decembri 2012 informoval o výsledkoch rokovania Rady vlády pre Partnerskú dohodu na roky 2014- 2020. Slovensko bude mať konkrétne 6 operačných programov, pričom je pravdou, že zdravotníctvo nefiguruje ako samostatný program: "Konkrétne pôjde o výskum a inovácie v gescii ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu a ministerstva hospodárstva. Nasleduje i ntegrovaná infraštruktúr a v správe ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Tretí program ľudské zdroje, zamestnanosť a inklúzia bude v gescii ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny. Kvalita životného prostredia v správe ministerstva životného prostredia, Regionálny operačný program , v ktorom významnú úlohu budú zohrávať vyššie územné celky a samosprávy, práve tie budú z tohto programu čerpať najviac a napokon efektívna verejná správa pod gesciou ministerstva vnútra SR." Samotný Návrh štruktúry operačných programov financovaných z Európskych štrukturálnych a investičných fondovna programové obdobie 2014 – 2020, ktorý bol schválený na rokovaní Vlády SR dňa 20. marca 2013 uvádza: "Na základe pozičného dokumentu pre SR k PD EK odporúča koncentrovať zdroje do 5 prioritných tematických oblastí (Podnikateľské prostredie podporujúce inovácie, Infraštruktúra pre hospodársky rast a tvorbu pracovných miest, Rast ľudského kapitálu a lepšia účasť na pracovnom trhu, Udržateľné a efektívne využívanie prírodných zdrojov, Moderná a odborná verejná správa). Na základe čl. 24 a 87 návrhu všeobecného nariadenia EÚ je v programovom období 2014 – 2020 potrebné ešte užšie zapojiť územnú a miestnu správu prostredníctvom nástrojov integrovaných stratégií." Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zdravotníctvo
Národný strategický referenčný rámec
Úrad vlády SR
Návrh


...ešte sa prerokováva programové vyhlásenie vlády, máme tam cez 35 poslancov prihlásených z opozície, aj koalície (...).

Podľa informácií webovej stránky NR SR sa do rozpravy o programovom vyhlásení vlády prihlásilo písomne celkovo 39 poslancov, všetci z opozície. 25. marca (nedeľa, deň vysielania diskusnej relácie) vydala NR SR informáciu o tom, že má vystúpiť ešte 34 poslancov (písomne prihlásení), keďže v piatok stihli vystúpiť len piati poslanci. NR SR uvádza aj nasledovné: " Z koalície sa okrem faktických poznámok do debaty neprihlásil zatiaľ nikto. Možnosť vystúpiť nevyužili ani ministri. Po vystúpení písomne prihlásených bude ešte možnosť zapojiť sa ústne. " Rokovanie o programovom vyhlásení vlády prebiehali aj v pondelok 26. marca. V čase, kedy Andrej Danko výrok vyslovil, boli prihlásení výlučne opoziční poslanci, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

informácií


...prijali ste na pomoc Grécku záväzok za Slovenskú republiku.

Slovensko sa zaviazalo prispieť k pôžičke Grécku sumou 800 miliónov eur, s ktorou súhlasil 2. mája Ján Počiatek na stretnutí minstrov financií štátov Eurozóny. Robert Fico ale 3. mája podmienil úspornými opatreniami zo strany Grécka. Pôžičku musí schváliť parlament, podľa vyhlásenia ministrov financí Eurozóny sa tak malo stať “pohotovo”. ( pdf )

pdf


(...) a to (solidarita s Európskou úniou v otázke utečencov, pozn.) chceme veľmi jasne ukázať aj tým, ako finančne pomáhame, ako využívame humanitárne transfery, ako pomáhame Grécku alebo krajinám na Balkáne, či už materiálne alebo personálne...

Téme sme sa venovali už viackrát, napríklad 10. januára 2016 , keď premiér Fico hovoril o alokácii peňazí na boj proti negatívnym dôsledkom krízy. K humanitárnym transferom skutočne dochádza a taktiež bola zo strany Slovenska ponúknutá aj poskytnutá finančná a personálna pomoc. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu , presídľovanie utečencov, "humanitárny transfer utečencov cez územie SR sa realizuje na základe trojstrannej dohody medzi vládou Slovenskej republiky, Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM)." V rámci humanitárneho transferu na základe tejto dohody sú utečenci pol roka umiestnení v azylovom zariadení v Humennom, kde sa pripravujú na presídlenie do cieľových krajín. Slovensko im poskytne ubytovanie, stravu a základné hygienické potreby, všetky ďalšie výdavky hradia partneri dohody. Výber krajín, odkiaľ chránené osoby prichádzajú, je v kompetencii UNHCR a ich cieľová krajina je určená ešte pre ich príchodom. Naraz na území Slovenska môže byť najviac 250 utečencov. Táto forma pomoci je väčšinou ponúknutá matkám s deťmi v konfliktných zónach. Humanitárne transfery prebiehajú na území Slovenska od roku 2009. V posledných mesiacoch išlo hlavne o desiatky utečencov z Eritrey. Ministerstvo vnútra SR informuje aj o cieľovej krajine, do ktorej sa 250 utečencov od 7. októbra 2015 do konca roka 2017 nakoniec presťahuje. Malo by sa jednať o USA alebo Kanadu. V septembri 2015 ponúkol Fico pomoc Angele Merkelovej, keď jej navrhol, že agentúre Frontex dáme 20 miliónov eur. Malo sa jednať o humanitárnu , finančnú a technickú pomoc. Taktiež boli vyslané jednotky napríklad na maďarsko-srbskú hranicu či do Slovinska . Grécku bola taktiež ponúknutá personálna pomoc v marci tohto roka. Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2016-2018 uvádza, že " návrh rozpočtu verejnej správy v porovnaní s minuloročným rozpočtom obsahuje dve nové rezervy, a to rezervu na významné investície a rezervu na výdavky súvisiace s riešením migračnej krízy." ( .pdf , s. 3). Objem rezervy na výdavky súvisiace s riešením migračnej krízy je stanovený na 20 miliónov eur ( .pdf , s. 131). Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

10. januára 2016
humanitárnym transferom
finančná
Medzinárodnej organizácie pre migráciu
trojstrannej dohody
posledných mesiacoch
informuje
ponúkol
humanitárnu
technickú
maďarsko-srbskú
Slovinska
ponúknutá
Návrh rozpočtu verejnej správy
.pdf
.pdf


V príprave je projekt novej univerzitnej nemocnice v Bratislave s najmodernejším vybavením.

V roku 2013 oznámila vláda zámer výstavby novej univerzitnej nemocnice v Bratislave. V roku 2014 zverejnilo ministerstvo zdravotníctva analýzu (. pdf ) uskutočniteľnosti výstavby. Projekt výstavby novej univerzitnej nemocnice je v počiatočných fázach prípravy a výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

nemocnice pdf investor diskusiu zoznam


Mnohé krajiny sa k nemu nehlásia a už teraz existuje nejaký mechanizmus, ako sa tento dokument bude vykonávať v praxi.

Je pravdou, že ku globálnemu paktu OSN k migrácii sa hlási väčšina krajín sveta, avšak európske štáty ako Bulharsko, Česká republika, Rakúsko, Maďarsko, Estónsko spoločne so Slovenskom ako aj USA a Austrália tento pakt prijať odmietli. Čo sa však týka akéhosi mechanizmu, podľa ktorého sa má dokument vykonávať, takýto závisí od vôle a spolupráce štátov, no ešte neexistuje a nie je obsahom dokumentu. Ten je právne nezáväzný. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

uvádza .pdf .pdf .pdf


Slovensko bude poberať dotácie (priame platby, pozn.) vo výške 232 eur.

Príloha (.pdf) jednej zo správ Rady Európskej únie z roku 2011 (uvádzajúca priemerné priame platby zo Spoločnej poľnohospodárskej politiky pre rok 2017) ponúka (v štvrtom stĺpci) prehľad priamych platieb na jeden hektár poľnohospodárskej pôdy. V prípade Slovenska ide o 206 eur na hektár. Rovnaké čísla uvádza aj portál capreform.eu pre priemerné platby na roku 2014-2020.

Príloha capreform.eu vyrokovať grafe zavádza zmenšovanie


Výsledkom tejto vlády je, že sme si rozhádali všetkých susedov, jediný sused, ktorý si spomínam, že tu bol v tomto volebnom období, je premiér Orbán, ktorý tu bol na pár hodín, ale z iných premiérov, predsedov vlád, neevidujem žiadnu medzištátnu návštevu. Máme rozhádané vzťahy s Čechmi, s Poľskom sú na bode mrazu, neprehlbujú sa, s Ukrajinou je to ešte horšie.

Od vymenovania štvrtej vlády Roberta Fica Slovensko z premiérov susedných krajín navštívil ukrajinský premiér Denys Šmyhaľ, poľský premiér Donald Tusk a maďarský premiér Viktor Orbán. V prípade Česka vláda Roberta Fica deklarovala snahu o udržiavanie silného partnerstva, no postupne sa vzťahy zhoršili v dôsledku rozdielnych zahraničnopolitických postojov, najmä v otázke vojny na Ukrajine, čo viedlo k pozastaveniu medzivládnych rokovaní zo strany Prahy. Slovensko-ukrajinské vzťahy sa spočiatku vyznačovali spoluprácou, no koncom roka 2024 došlo k ich zhoršeniu v súvislosti s ukončením tranzitu ruského plynu cez Ukrajinu, čo vyvolalo ostrú rétoriku zo strany slovenského premiéra. Vo vzťahu s Poľskom vyvolal napätie spor o prelet slovenskej delegácie do Moskvy, avšak v roku 2025 sa očakáva podpis dohody o kooperácii oboch krajín v obrannej oblasti. Vzťahy s Maďarskom sú momentálne podľa premiéra Fica na „najvyššej možnej úrovni“.

Aj napriek tomu, že vzťahy s Českom a Ukrajinou sa v posledných mesiacoch zhoršili, tak Slovensko počas súčasnej vlády Roberta Fica navštívili okrem premiéra Maďarska aj premiéri Ukrajiny a Poľska, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Česko

Vláda Roberta Fica vo svojom programe schválila záväzok , že bude venovať osobitnú pozornosť vzťahu s Českou republikou a „nedovolí vystavenie tohto unikátneho vzťahu akémukoľvek nebezpečenstvu“ (. pdf , s. 82).

Vo februári 2024 sa v Prahe stretli premiéri Vyšehradskej štvorky. Pred začatím spoločných rokovaní sa premiéri Donald Tusk a Petr Fiala stretli samostatne, pričom sa zhodli na totožnom postoji ohľadom vojny na Ukrajine. Postoj Slovenska a Maďarska sa v otázke pomoci Ukrajine líšil, keďže obe krajiny odmietli Ukrajine poskytovať vojenskú pomoc.

V marci 2024 vláda Českej republiky pozastavila medzivládne rokovania so Slovenskom. Český premiér uviedol ako hlavný dôvod

pozastavenia rokovaní odlišnú zahraničnopolitickú orientáciu Slovenska spojenú napríklad so stretnutím slovenského ministra zahraničných vecí Juraja Blanára so šéfom diplomacie Ruskej federácie Sergejom Lavrovom. Rovnako sa predseda českej vlády Petr Fiala ohradil voči výrokom Roberta Fica o zasielaní vojakov na Ukrajinu.

V januári 2025 premiér Robert Fico niekoľkokrát obvinil českých politikov z údajného zasahovania do vnútorných záležitostí Slovenska napríklad prostredníctvom českých médií. Z Česka by podľa neho nemali prichádzať žiadne „postoje, pohľady alebo odporúčania“ pre Slovensko. Český premiér Fiala označil Ficove obvinenia za absurdné.

Ukrajina

Počas predvolebnej kampane v roku 2023 Robert Fico opakovane uviedol, že po nástupe k moci zastaví vývoz nábojov zo štátnych zásob na Ukrajinu, komerčný obchod munície však naďalej pokračuje . Po nástupe do funkcie premiéra Fico v rozhovoroch pre médiá tvrdil napríklad, že Ukrajina nie je suverénnou krajinou, pretože ju podľa neho od roku 2014 ovládajú Spojené štáty. Pri príležitosti druhého výročia ruskej vojenskej invázie na Ukrajinu premiér uviedol, že príčinou vojny nebola ruská invázia, ale provokačné aktivity ukrajinských neonacistov v roku 2014.

Robert Fico sa v roku 2024 viackrát stretol so svojím ukrajinským náprotivkom Denysom Šmyhaľom. V januári 2024 sa premiéri na rokovaní v Užhorode dohodli , že Slovensko nebude blokovať ukrajinský nákup zbraní a vybavenia od podnikov v SR a zároveň podporí program EÚ s názvom Ukraine Facility, ktorý mal Ukrajine zabezpečiť 50 milárd eur.

V apríli 2024 sa obaja premiéri stretli v Michalovciach , kde rokovali o energetike, vojenskej či hospodárskej spolupráci a podpísali cestovnú mapu, ktorou potvrdili záväzok dobudovania železničného prepojenia medzi Košicami a Kyjevom. Fico sa po rokovaní vyjadril , že Slovensku Ukrajine neplánuje klásť prekážky pre členstvo v Európskej únii a prisľúbil pomoc pri zdieľaní skúseností v rámci prístupových rokovaní.

V októbri 2024 Fico so Šmyhaľom rokovali v ukrajinskej obci Kamenica neďaleko Užhorodu. Na stretnutí premiér Fico povedal , že obe krajiny sú „odsúdené na spoluprácu a priateľstvo”. Zároveň podporil mierové rokovania a ukrajinské členstvo v Európskej únii a potvrdil , že Slovensko bude Ukrajine naďalej poskytovať humanitárnu pomoc.

K zhoršeniu vzťahov s Ukrajinou došlo na konci roka 2024 po tom, čo ukrajinská strana oznámila zámer ukončiť tranzit ruských dodávok plynu pre Slovensku cez svoje územie po vypršaní ich kontraktu s ruským Gazpromom. Na zasadnutí parlamentného výboru pre európske záležitosti v januári 2025, kde premiér zodpovedal na otázky spojené s jeho návštevou Moskvy, Fico na margo ukrajinského prezidenta Zelenského uviedol, že len „chodí po Európe, žobre a vydiera ostatných“ ( video , 00:01:08). Fico Zelenského označil za nepriateľa Slovenska, keďže nepredĺžením zmluvy s ruským Gazpromom podľa neho poškodzuje záujmy Slovenska aj Európskej únie. Takisto sa vyjadril , že Ukrajina má povinnosť prepravovať plyn a ako odvetu avizoval blokovanie rozhodnutia Európskej únie poskytovať Kyjevu finančnú pomoc. Zelenský v reakcii na tieto vyjadrenia v januári 2025 na sociálnej sieti X o premiérovi napísal , že: „stavil na Moskvu, a nie na svoju krajinu, na zjednotenú Európu alebo na zdravý rozum.”

Poľsko

Ďalším premiérom susednej krajiny, ktorý pricestoval na Slovensko kvôli stretnutiu s Robertom Ficom, bol Donald Tusk. Neformálne stretnutie v novembri 2024 prebehlo v Tatranskej Javorine bez prítomnosti novinárov. Náplňou mala byť téma dopravnej infraštruktúry, poľského predsedníctva v Rade a situácia na Ukrajine. Na stretnutie nadviazal samit prezidentov V4 vo Visle v decembri 2024.

Vzájomné vzťahy narušilo údajné neschválenie žiadosti na prelet slovenskej delegácie ponad poľské územie do Moskvy, o ktorom informoval podpredseda parlamentu Andrej Danko. Poľské úrady vysvetlili , že potrebné dokumenty k letu neboli kompletné, a preto boli nútené požiadať o ich doplnenie. Ešte pred posúdením žiadosti si však slovenská strana zvolila inú trasu letu. Podľa Danka sa Poľsko uchýlilo ku klamstvu a očakáva od neho ospravedlnenie.

V prvej polovici roka 2025 má medzi Poľskom a Slovenskom dôjsť k podpísaniu zmluvy o spolupráci pri výrobe munície . Podľa poľského ministra obrany je Slovensko v tejto oblasti jeho kľúčovým partnerom.

Maďarsko

V januári 2024 navštívil premiér Fico Budapešť. Po stretnutí s Ficom premiér Orbán oznámil, že slovenské a maďarské záujmy sú na 90 % rovnaké. Spoločne vyjadrili nespokojnosť s politikou Bruselu, čo sa ukázalo napríklad aj na vetovaní návrhu vysokej predstaviteľky EÚ pre zahraničné veci Kaje Kallas na uvalenie sankcií na gruzínskych politických predstaviteľov po zásahoch proti proeurópskym demonštrantom.

Premiéri sa zhodujú aj ohľadom migrácie. V októbri 2024 Fico hostil samit o migrácii v Komárne, na ktorý okrem Orbána pozval aj srbského prezidenta Aleksandra Vučića. Zúčastnené strany sa zhodli , že kľúčom na riešenie krízy je podľa nich ochrana vonkajších hraníc a spolupráca s tretími krajinami.

V januári 2025 sa Fico s Orbánom stretli v Bratislave, kde riešili situáciu v EÚ a politiku novozvoleného amerického prezidenta Donalda Trumpa. Podľa Fica sú momentálne maďarsko-slovenské vzťahy na „najvyššej možnej úrovni“.

deklarovala
zhoršili
pozastaveniu
vyznačovali
ukončením
vyvolalo
spor
dohody
sú
záväzok
pdf
stretli
zhodli
odmietli
pozastavila
ohradil
zasahovania
nemali
označil
nábojov
pokračuje
ovládajú
neonacistov
dohodli
podporí
Michalovciach
vyjadril
prisľúbil
rokovali
povedal
potvrdil
oznámila
video
označil
podľa neho poškodzuje
vyjadril
blokovanie
napísal
prebehlo
prezidentov
prelet
vysvetlili
neboli
klamstvu
munície
záujmy
vetovaní
samit
zhodli
stretli
vzťahy


Pán Kukan sa venoval spolupráci s Balkánom ako dlhoročný diplomat.

Podľa životopisu Eduarda Kukana ( osobnosti.sk , vlada.gov.sk ) vieme potvrdiť dlhoročné skúsenosti s diplomaciou: " Pôsobil na československých veľvyslanectvách v Lusake 1968-1973 (atašé, neskôr 2. tajomník - chargé d´affair, a. i.), Washingtone 1977-1981 (radca-vyslanec, zástupca veľvyslanca), Addis Abebe 1985-1988 (veľvyslanec). V roku 1990 bol vymenovaný za veľvyslanca - stáleho predstaviteľa ČSFR pri Organizácii spojených národov v New York ." Rovnako je pravdou, že sa venuje otázke Balkánu. V rokoch 1999 - 2001 bol osobitným predstaviteľom generálneho tajomníka OSN pre Balkán a v súčasnosti je ako poslanec Európskeho parlamentu predsedom Delegácie pre vzťahy s Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Čiernou Horou a Kosovom v Európskom parlamente.

osobnosti.sk

vlada.gov.sk

predsedom


Po niekoľkých zmenách a úpravach návrhov futbalového štadióna, sa výstavba začala v októbri 2018. Výrok Richarda Rybníčka hodnotíme ako pravdivý.

začala pdf presunutý suma výstavba


Obmedzili sme používanie hotovosti. Dnes je to 5 tisíc eur, pokiaľ ide o podnikateľské prostredie.

Od 1. januára 2013 je v platnosti zákon o obmedzení platieb v hotovosti, ktorý obmedzuje hotovostné transakcie pre právnické osoby a živnostníkov na 5 000 €.

zákon obmedzuje


Ale máme v programovom vyhlásení vlády napísané, že Slovensko je suverénna krajina a že bude rozhodovať samostatne. Máme tam napísané, že nebudeme zadlžovať ďalšie generácie, máme tam napísané, že predtým, nech sa čokoľvek ďalej stane, je potrebný riadený bankrot krajín, ktoré hospodária zle. Nič z tohto sa nestalo.

Uvedené predsavzatia v nejakej forme v programovom vyhlásení, ako sme uviedli v predchádzajúcom výroku, sú. Nie je však pravda, že nic z toho sa nestalo. Výrok o zadlžovaní nehodnotíme, vzhladom na to, že v tejto chvíli nikto nemôže vediet, že k nemu v súvislosti s eurovalom dôjde. Ohladom riadeného bankrotu: Termín riadený bankrot (managed bankruptcy, default) sa v Zmluve o európskom permanentnom mechanizme (ESM) (pdf) nenachádza. Avšak v kapitole 4, clánok 12, odstavec 2 (s.25) sa spomína úcast súkromného sektora: Forma adekvátnej a proporcnej úcasti súkromného sektora by mala byt vyhladávaná na základe osobitného preskúmania každého prípadu osobitne tam, kde je clenovi ESM poskytnutá financná pomoc ná základe praxe IMF. Povaha a rozsah tejto pomoci bude závisiet od výsledkov analýzy udržatelnosti dlhu a mala by kalkulovat s rizikom šírenia nákazy a prípadnych efektov preliata na ostatné clenské štáty Európskej únie a tretích krajín. (An adequate and proportionate form of private-sector involvement shall be sought on a case-by-case basis where financial assistance is received by an ESM Member, in line with IMF practice. The nature and the extent of this involvement shall depend on the outcome of a debt sustainability analysis and shall take due account of the risk of contagion and potential spill-over effects on other Member States of the European Union and third countries.) V docasnom eurovale táto úcast zakotvená nie je. Slová "privat sector" sa v dodatku ako ani v zmluve EFSF nenachádzajú, má byt ale súcastou druhej pôžicky Grécku. O miere, úžitku a (ne)výhodnosti úcasti súkromného sektora píše viac napr. ekonomický analytik Michal Lehuta v Trende . Zmienka o riadenom bankrote tak nie je súcastou žiadneho z eurovalov, avšak v trvalom eurovale (ESF - t.j. euroval 2) sa pocíta s úcastou súkromného sektora. Ako uvádza Michal Lehuta, "citelná úcast súkromného sektora, by sa dala považovat za riadený bankrot". Podobne to vidí tiež bývalý prezident ECB Axel Weber. "The former head of Germany's central bank said Thursday that Europe should allow for a "managed default" of Greece that involves exchanging the country's distressed debt for newer, longer-dated paper. Axel Weber, who was president of the Bundesbank and a member of the European Central Bank's governingcouncil before resigning earlier this year." Slová Richarda Sulíka, ktorými zdôvodnoval odmietnutie prijatia kompromisu v otázke eurovalu a na základe aj ktorých odmietol vyjadrit podporu vláde, sú zavádzajúce.

Zmluve
zmluve EFSF
Trende


Slovensko z hľadiska pomeru k HDP je najpriemyselnejšia krajina v rámci EÚ.

Podľa štatistík svetovej banky Slovensko nie je najpriemyselnejšia krajina v EÚ . Nad Slovenskom je Rumunsko, ktoré je na čele a Česká republika. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivý.

štatistík novembri quandl.com


Zastal som sa Snowdena aj na jednej vedeckej konferencii, aj v blogu na sme.sk a myslím si, že má bližšie k hrdinovi ako k zradcovi.

Je pravdou, ž Procházka vystúpil na konferencii a počas prejavu povedal slová, ktorá možno chápať ako "zastanie sa Snowdena ". Procházka zúčastnil (.pdf, s. 14) konferencie konajúcej sa 10-11 októbra 2013, kde predniesol príspevok s názvom " Inovačné výzvy pre Ústavu Slovenskej republiky v globalizovanej Európe ". Na svojom blogu na SME.SK zverejnil celý prejav . " Edward Snowden sústredil svoju motiváciu do jednej vety: zverejnil som tie veci preto, aby ste vedeli, čo sa robí vo vašom mene a proti vám. Vo vašom mene a proti vám. To proti vám je tam podľa mňa navyše a mne osobne by tam nechýbalo, lebo to je práve vec názoru, či tieto veci verejnosti iba ubližujú, alebo jej aj, priamo či nepriamo, pomáhajú. Mňa najviac zaujíma to „vo vašom mene", a myslím si, že tu má Snowden úplnú pravdu. Ono to je zložitá otázka, extrémne zložitá. ...Čiže v skratke: Snowden dal ľuďom tam vonku vedomosť o obsahu niektorých rozhodnutí, ktoré v ich mene prijali iní ľudia. Títo iní ľudia totiž nemajú zhora dané právo nad niekým vládnuť podľa vlastnej úvahy, ale dostali predbežný súhlas na to, aby prijímali a na všetkých rovnako uplatňovali všeobecné pravidlá - pravidlá, ktorých účelom musí byť chrániť život, slobodu, majetok a súkromie tých, ktorí tvorcov a vykonávateľov týchto pravidiel živia vlastným úsilím. ...Môže sa zdať, že s týmto Snowden nijako nesúvisí. Podľa mňa áno. Neexistuje totiž lojalita k štátu bez lojality k jeho občanom ako príslušníkom spoločenstva, ktoré je podstatou toho štátu. Alebo inak, lojalite k štátu musí predchádzať zodpovednosť k tým, ktorí ten štát tvoria. " Dátum zverejnenia analýzy: 18.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Snowdena zúčastnil prejav


Pretože aj v 2006 roku ste dostali vládu a ekonomiku s obrovským a výrazným hospodárskym rastom a nízkym deficitom. Vy ste nám odovzdávali s takým deficitom, že horší primárny deficit malo iba Írsko.

S hodnotením tohto tvrdenia je niekoľko problémov: 1. dáta o špecificky "primárnom deficite" sme našli do roku 2009 , a 2. odmerať výšku primárneho deficitu do času odovzdania vlády je nad naše schopnosti.


Keď škola namiesto toho, aby povedzme zvýšila kvalitu vyučovania nákupom moderných učebníc, cez spriatelené firmy nakúpi tri predražené digitálne multifunkčné tabule ...

Demagog.SK sa nepodarilo získať žiadne informácie o konkrétnom prípade nákupu predražených multifunkčných tabúľ (ani prípad vzneseného podozrenia, pozn.).

obdržia


Ja ich chápem z pohľadu toho, že naozaj posledná valorizácia platov v štátnej správe bola v roku 2010. Bolo to 1%. Od vtedy sa znižuje mzdová obálka. Od vtedy boli platy zamrznuté.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože k 1. januáru 2010 skutočne prišlo k poslednej valorizácii platov zamestnancov štátnej správy o 1 % a odvtedy sa platy zmrazili. Zmrazovanie platov bolo zapracované vo Východisku rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 už v júni 2010. NR SR však schválila zmrazenie platov definitívne až 21. decembra 2011, keď prelomili prezidentovo veto. Schválený zákon znamená, že platy poslancov, členov vlády, prezidenta, predsedu a podpredsedu Najvyššieho kontrolného úradu, generálneho prokurátora, ombudsmana, vedúcich ústredných orgánov štátnej správy a štátnych zamestnancom vo verejnej funkcii zostanú zmrazené aj v roku 2012.

júni schválila


Ste prvá vláda, čo používa hrubú policajnú silu v novodobých dejinách proti občanom.

Výrok reaguje na policajný zákrok voči výtržníkom v Piešťanoch. Títo si aj po vyzvaní odmietli zakryť dýchacie cesty, čím porušili vyhlášku ( pdf ) Úradu verejného zdravotníctva z 1. októbra 2021. Odmietli opustiť priestory obchodu, legitimovať sa a nechať sa predviesť na policajnú stanicu, až došlo ku fyzickému konfliktu. Ministri obrany , vnútra , predseda pre obranu a bezpečnosť a premiér zákrok plne podporujú. Pohoršenie vyvolal u členov strán opozície.

V novodobých dejinách sa neprimerané vládne použitie policajnej sily proti obyvateľom objavilo počas razie rómskej osady v Moldave nad Bodvou v roku 2013. Pod zámienkou pátrania po hľadaných osobách vyše 60 policajtov so psami zdemolovalo príbytky a zbilo ich obyvateľov. Prvého septembra 2020 tento zákrok odsúdil Európsky súd pre ľudské práva. Pochybenia polície sa týkali neľudského zaobchádzania a absencie preverenia rasových motivov.

Zákrok sa udial počas jednofarebnej vlády Smeru – SD , ktorého predstavitelia sa postavili na stranu policajtov.

Vo februári 2012 sa uskutočnili tzv. protesty proti Gorile. Pred budovou parlamentu policajti použili vodné delo , aj keď bolo pod nulou, aby protestujúcim neumožnila priblížiť sa bližšie k parlamentu či zaútočiť na policajtov. Nikto z demonštrantov nebol zranený, troch policajtov hospitalizovali. Počas tohto obdobia bol ministrom vnútra Daniel Lipšic (vtedy KDH), ktorý toto konanie polície hodnotil pozitívne ako zvládnutie situácie.

Vzhľadom na túto skutočnosť hodnotíme výrok ako nepravdivý.

policajný zákrok
pdf
obrany
vnútra
premiér
rómskej
60
odsúdil
Smeru – SD
postavili
použili vodné delo
hodnotil


...momentálne je to (obvinenie voči Hedvige Malinovej-Žákovej, pozn.), dá sa povedať, na strane maďarskej vlády, všetko sa tam presunulo, to znamená, orgány činné v trestnom konaní v Maďarsku to budú vyšetrovať...

Presun kauzy Hedvigy Malinovej do Maďarska bol odsúhlasený v marci 2016. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Kauza Hedvigy Malinovej začala v auguste 2006 v Nitre, keď ju počas cesty na skúšku mali napadnúť dvaja útočníci, lebo rozprávala po maďarsky. Polícia prípad uzavrela v septembri 2007 a Malinovú obvinila z krivej prísahy. V roku 2010 Slovensko uzatvorilo s Malinovou zmier na Európskom súdnom dvore pre ľudské práva. V apríli 2015 však prokurátorka Generálnej prokuratúry podala obžalobu na Malinovú za krivú výpoveď. Presun kauzy Hedvigy Malinovej zo Slovenska do Maďarska odsúhlasil minister spravodlivosti Tomáš Borec 17. marca 2016. " Po preskúmaní všetkých zákonných podmienok vydal rozhodnutie, ktorým udelil súhlas s podaním žiadosti o odovzdanie trestného konania vedeného na území Slovenskej republiky proti maďarskej štátnej občianke do Maďarska pre prečin krivej výpovede a krivej prísahy podľa § 346 ods. 1 Trestného zákona, " uviedla hovorkyňa ministra spravodlivosti. Platný trestný zákon hovorí, že ak obvinený, proti ktorému sa na Slovensku vedie trestné konanie, je štátnym občanom iného štátu alebo má bydlisko na jeho území, môžu slovenské orgány dať podnet, aby bolo trestné stíhanie odovzdané tomuto štátu. S rozhodnutím ministra spravodlivosti súhlasila aj podpredsedníčka novej vlády Lucia Žitňanská. " Tu treba jednoducho povedať, že to bol prípad, ktorý bol od začiatku spolitizovaný, a všetky inštitúcie, ktoré sa mu venovali, postupovali spôsobom, s ktorým sa ja neviem stotožniť, " uviedla. " Teraz je prípad v Maďarsku a dúfam, že bude veľmi rýchlo ukončený ," doplnila Žitňanská. Celú chronológiu prípadu si môžete prečítať v súhrne kauzy denníka SME. Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Kauza Hedvigy Malinovej
Presun
odsúhlasil
súhlasila
súhrne


Po druhé Turci vedeli, že kamión tam bude odsledovaný, Íri nevedeli o výbušnine.

Ako uvádza Pravda ,, Slovensko postupovalo podľa dohovoru OSN, ktorý zaväzuje signatárske štáty zapojiť sa do spoločnej protidrogovej operácie. Naša polícia teda požiadala sedem zainteresovaných krajín cez prokuratúru o medzinárodnú právnu pomoc pri kontrolovanej dodávke. " Podľa SME ,, Zapojené do nej boli Slovensko, Maďarsko, Rumunsko, Bulharsko a Turecko" V prípade výbušniny podľa SME : , ,Dublinské letisko trvá na tom, že informáciu o pasažierovi s výbušninou, ktorú mu do batožiny uložila slovenská polícia, dostalo až v utorok. " Pasažier odletel už v sobotu. Pravdou teda je, že Turecko o akcii vedelo, ale Írsko nie.

Pravda SME SME


A napríklad na tom to bude vidno úplne jasne, za prvý polrok stúpli verejné výdavky v Slovenskej republike o 15%, za prvý polrok tohto roka, v Českej republike o 1%.

Zdroj porovnávanie nárastu verejných výdavkov za tento rok v Čechách a na Slovensku, ako ani ich referenčnú hladinu, nepoznáme.


...veď ten prepis (údajného rozhovoru Harabina so Sadikim, pozn.) nemá ani pečiatku ani podpis (..) aj do parlamentu ho predložili.

Výrok sa týka údajného prepisu rozhovoru medzi Štefanom Harabinom s albánskym obchodníkom s drogami Bakim Sadikim ešte z roku 1994. Prepis telefonátu bol zverejnený v roku 2008. Harabin za to vtedy čelil v NR SR odvolávaniu . Vtedajší poslanec za KDH Daniel Lipšic síce prepis predložil do parlamentu, ale keďže daný dokument nie je zverejnený v originálnej podobe, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Recidivistu a drogového dílera Bakiho Sadikiho začiatkom 90. rokov aktívne odpočúvala polícia. V septembri 1994 údajne zachytila priateľský telefonát so sudcom Harabinom, z ktorého vyplývalo, že sa blízko poznajú. Navzájom si tykali a dohadovali si stretnutie. Harabin sa Sadikiho pýtal , ako došiel domov, ten sa zase zaujímal, ako sa má Harabinov syn. Prepis tohto telefonátu bol zverejnený v roku 2008.

Chronológiu prípadu do roku 2012 priniesla TASR . Prepojenie Harabina na organizovaný zločin ako prvý naznačil v júni 2008 v pléne NR SR vtedajší opozičný poslanec za KDH Daniel Lipšic. Národnému bezpečnostnému úradu odovzdal prepis spomínaného telefonátu. Harabin následne ustál odvolávanie z funkcie ministra spravodlivosti, kedy za vyslovenie nedôvery jeho osobe hlasovalo len 55 poslancov.

Pravosť telefonátu neskôr médiám potvrdil Dobroslav Trnka, ktorý v tom čase šéfoval GP SR. Telefonát mal byť súčasťou dohľadového spisu v Sadikiho prípade. Harabin sa voči Trnkovmu vyjadreniu ohradil a existenciu telefonátu odmietol. Poprel, že by sa so Sadikim osobne poznal a vyhlásil , že pozná iba „ manželku dotyčného človeka, ktorý nikdy nebol právoplatne odsúdený “. Sadiki bol však právoplatne odsúdený trikrát v priebehu rokov 1979 až 1987. Žil vtedy v okolí Popradu, kde bol Harabin sudcom, takže sa dá predpokladať, že ho ako odsúdeného zločinca poznal.

Kvôli Trnkovmu vyhláseniu vtedy už predseda Najvyššieho súdu Harabin zažaloval Generálnu prokuratúru SR a žiadal vyplatiť odškodnenie 300 tisíc eur. Napriek tomu, že GP SR na súde predložila číslo rozhodnutia, ktorým bolo odpočúvanie Sadikiho povolené, Okresný súd Bratislava I v roku 2012 jeho verziu potvrdil a nariadil GP SR vyplatiť Harabinovi nemajetkovú ujmu 150 tisíc EUR. GP SR však odmietla odškodné vyplatiť a odvolala sa. Odvolal sa aj Harabin, ktorý nesúhlasil s priznanou sumou.

Krajský súd verdikt najskôr zrušil a prípad vrátil na Okresný súd, ktorý mal prerátať primeranosť priznanej sumy. Súd v roku 2016 150 tisícový verdikt opätovne potvrdil . Po zmene zloženia senátu ho potvrdil aj Krajský súd, ktorému bolo vyčítané , že sa nezaujímal, či údajný prepis telefonátu vôbec existuje. Rozsudok iba zhodnotil, že Trnka porušil zásadu mlčanlivosti. GP SR následne podala mimoriadne dovolanie na Najvyšší súd, ktorý rozsudok zrušil a prípad vrátil nižším súdom. V ďalšom pojednávaní v apríli 2018 Okresný súd Bratislava I Harabinovi priznal nemajetkovú ujmu vo výške 150 tisíc EUR. Rozsudok nebol právoplatný, preto sa GP SR proti rozsudku opäť odvolala .

Čo sa týka pravdivosti prepisu rozhovoru Harabina so Sadikim, napríklad Denník N informuje nasledovne: “ Trnka existenciu prepisu potvrdil pre novinárov, ktorí sa opakovane na to pýtali. Prokuratúra v roku 2008 napísala, že prepis je v dohľadovom spise. Je to spis, ktorý vedie prokuratúra a nie je totožný s trestným spisom. Touto verziou sa prokuratúra bránila aj počas súdneho konania, čoho dôkazom sú aj rozsudky. Prokuratúra v obrane napísala aj konkrétne číslo rozhodnutia súdu, ktorým bolo odpočúvanie povolené. Prepis telefonátu medzi podozrivým zločincom a sudcom Najvyššieho súdu Harabinom si na prokuratúre uschovali, pretože chceli proti Harabinovi podať námietku zaujatosti. V roku 1995 mal byť totiž členom senátu, ktorý mal o Sadikim rozhodovať. Harabin sa nakoniec namietol sám, a to práve kvôli tomu, že sa poznal so Sadikiho manželkou. ”

Prepis
odvolávaniu
predložil
pýtal
Prepis
TASR
vyhlásil
potvrdil
potvrdil
vyčítané
vrátil
priznal
Rozsudok
odvolala
Denník N


...každý líder parlamentu začal vetou, poďakovaním pre Slovensko, obrovským prínosom a iniciatívy, že Slovensko založilo históriu, že takéto summity preberie Malta a Estónsko. Že nás ocenil predseda francúzskeho parlamentu a že nám povedal, že je  roky v politike, ale že Slovensko prinieslo nový vietor do politiky.

Andrej Danko hovorí o neformálnom bratislavskom summite predsedov parlamentov členských štátov EÚ, ktorého téma bola "Spoznajme sa lepšie", ako to uvádza stránka NRSR . Stretnutie inicioval Andrej Danko, summit začínal 6. októbra 2016 a spoluotváral ho predseda Európskeho parlamentu Martin Schulz. O výsledkoch informoval Danko spolu s šéfmi estónskeho, francúzskeho a maltského parlamentnu. Všetci vystupujúci chválili Dankovu inicitívu a poďakovali mu za akciu. Šéf francúzskeho parlamentnu sa nechal počuť, že odvážny prístup Slovenska môže meniť prístup politikov EÚ k problémom. Malta sa zaviazala organizovať summit predsedov parlamentov členských štátov počas doby svojho predsedníctva. Šéf estónskeho parlamentu sa vo svojom príspevku venoval témam estónskeho predsedníctva, ale nevyjadril sa, či budú pokračovať s neformálnym summitom predsedov parlamentov členských štátov EÚ, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. O výsledku summitu informovali verejnosť na tlačovej konferencii , na ktorej sa zúčastnil Andrej Danko, Angelo Farrugia šéf maltského parlamentu, šéf estónskeho parlamentu Eiki Nestor a šéf francúzskeho senátu Gérard Larcher. Každý vystupujúci mal krátky prejav, priestor na otázky dostali dvaja novinári. Každý vystupujúci poďakoval Slovensku a Dankovi za iniciatívu. Farrugia označil summit za výbornú akciu, ktorú zopakuje aj Malta počas svojho predsedníctva. Farrugia sa potom venoval témam maltského predsedníctva. Šéf estónskeho parlamentu sa vyjadril v zmysle, že jeho krajina je hotová prebrať predsedníctvo a je pripravená na organizáciu všetkých stretnutí, naznačoval tiež možné témy estónskeho predsedníctva, ale o neformálnom stretnutí predsedov parlamentov nehovoril. Larcher hovoril o problémoch, ktorým čelí Európska únia. Na novinársku otázku, že čo je skutočným výsledkom summitu, sám Danko vyzdvihoval dôležitosť odvahy Slovenska. Larcher potom dodal, že toto neformálne stretnutie je obrovským projektom, výnimočnou akciou, ktorá si zaslúži pochvalu a že mení aj prístup politikov a EÚ k riešení problémov (o 32:20 ). Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

NRSR
spoluotváral
tlačovej konferencii


...trikrát menila (Denisa Saková, pozn.) dátum, že kedy sa Slovensko dozvedelo o tom, únose Vietnamca. Najprv povedala, že to bol január 2018, potom povedala, že to bol september 2017. Nakoniec, pod ťarchou dokumentov, ktoré sa zjavili z nemeckej strany, musela priznať, že klamala, a že to slovenská strana vedela už od augusta 2017.

Ministerka vnútra Denisa Saková vo svojich vyhláseniach niekoľkokrát zmenila časové obdobie, kedy slovenská strana začala poskytovať nemeckým orgánom činným v trestnom konaní požadované informácie, avšak nikdy nespochybnila svoje tvrdenia, že Slovensko sa o únose dozvedelo až v januári 2018. Ani po zverejnení článku vo Frankfurter Allgemeine Zeitung sa ministerka nepriznala, že by klamala. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Saková 6. mája 2018 v relácii TA3 V politike (od 1:40:40) prehlásila , že: „My od augusta minulého roka v rámci medzinárodnej právnej spolupráce spolupracujeme s orgánmi činnými v trestnom konaní z nemeckej strany, vlastne poskytujeme im všetky informácie, o ktoré nás nemecká strana žiada. Do januára tohto roku sme vôbec nemali informáciu, že išlo o únos vietnamského občana z Nemecka.“

To potvrdila aj na pôde Národnej rady SR (od 15:04), kde vyhlásila, že Slovensko poskytuje Nemecku vyžiadané informácie od augusta 2017, no rezort v tom čase o únose nevedel. Podľa jej slov: „V čase, keď sa únos udial, údajný únos udial, nemecká strana nás o tom neinformovala. Akonáhle nemecká strana v rámci medzinárodnej právnej pomoci sa dožadovala informácií, od augusta minulého roku na každé dožiadanie operatívne reagujeme."

Podľa tlačovej správy Ministerstva vnútra SR z 8. augusta 2018 však ministerka uviedla, že informácie sú nemeckým vyšetrovateľom poskytované od septembra 2017. „Operatívne poskytujeme informácie už od septembra minulého roka, od prvého dňa dožiadania z nemeckej strany."

Nemecký Frankfurter Allgemeine Zeitung však priniesol informácie, že už 14. novembra 2017 bola v systéme slovenskej polície zaevidovaná žiadosť o spoluprácu pri vyšetrovaní podozrenia z únosu.

prehlásila potvrdila tlačovej Frankfurter


Viete čo zdedili? Zdedili rekordne rastúcu ekonomiku, rekordne rastúcu zamestnanosť vďaka reformám, ktoré tak okiadzali a ktoré tak kritizovali, vďaka týmto reformám zdedili rekordne rastúcu ekonomiku. 10% rast v roku 2007, v poslednom kvartály dokonca 14% ekonomický rast.

Dynamika rastu HDP SR v roku 2007 bola nasledovná:

rastu


...Slovenskú prokuratúru, ktorá očistila jeho (Vasiľa Špirka, pozn.) meno.

Vasiľ Špirko pôsobil ako prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry. V lete 2016 bol obvinený zo zneužitia právomoci verejného činiteľa. Aj keď toto obvinenie bolo neskôr stiahnuté , Špirko bol disciplinárne stíhaný. V marci 2018 ho disciplinárna komisia očistila zo všetkých obvinení. Špirko komentoval toto rozhodnutie slovami: „Dnešné rozhodnutie disciplinárnej komisie som prijal so značným zadosťučinením s tým, že som rád, že sa nakoniec vyvrátili všetky tvrdenia o mojej akejkoľvek protiprávnosti.“ Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

stiahnuté komentoval spor komentoval očistený profile hovorí


Voľakedy existoval Plajov úrad (Úrad pre štátnu službu, pozn.), ktorý nominoval ľudí do štátnych funkcií, pán minister nebol ste náhodou vo vláde vy vtedy, keď to Dzurindova vláda zrušila? Veď ste to zrušili vy. Veď tu zrušila Dzurindova vláda.

Je pravdou, že Úrad pre štátnu službu zrušila 2. vláda M. Dzurindu, v čase keď Z. Simon pôsobil ako minister pôdohospodárstva. Úrad pre štátnu službu-ústredný orgán štátnej správy vznikol na základe zákona č. 312/2001 z. z. o štátnej službe v marci 2002. Za podpredsedu bol menovaný Ľubomír Plai. Zrušený bol ku dňu 1. júna 2006 novelou zákona o štátnej službe, ktorú predložil poslanec za SDKÚ Zoltán Horváth. V roku 2006 bol predsedom vlády Mikuláš Dzurinda z SDKÚ a ministrom pôdohospodárstva bol Zsolt Simon z SMK, čiže zrušenie Úradu pre štátnu službu skutočne prebehlo počas vlády Mikuláša Dzurindu. Za zrušenie úradu hlasovali popri SDKÚ a KDH aj poslanci SMK, štyria členovia klubu ANO, traja za HZDS, Bohumil Hanzel zo Smeru a šiesti nezaradení. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

č. 312/2001 z. z.
Zrušený
Zsolt Simon


V ďalšej fáze, ďalšej fáze chystáte masové nenásilné blokády ciest, vládnych budov, ekonomické bojkoty, prosím vás, čo to je nenásilné blokády budov? Keď vám niekto nenásilne obsadí dom, aby ste v ňom nemohli byť, to je čo? To je porušovanie zákona? Vy verejne vyzývate na porušovanie zákonov.

Minister vnútra Šutaj Eštok odkazuje na email platformy Nie v našom meste, kde bol navrhnutý plán nadchádzajúcich protestov. Plán zahŕňal tiež nenásilnú „symbolickú blokádu vybraných vládnych inštitúcií“ a tiež „masové nenásilné blokády ciest, vládnych budov, ekonomické bojkoty”. Profesor Ľalík z Právnickej fakulty Univerzity Komenského pre Demagog.sk uviedol, že hypoteticky by sa takáto výzva mohla považovať ako výzva „na porušovanie riadneho chodu orgánov verejnej moci – teda porušenie právnych predpisov“. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Minister Matúš Šutaj Eštok odkazuje na email, ktorý bol jedným z predmetov utajenej správy SIS. Túto správu odprezentoval premiér Robert Fico potom, ako bola schôdza na jeho odvolávanie uvedená do neverejného režimu. Krátko po prezentovaní tejto správy sa k emailu prihlásila a zverejnila jeho obsah iniciatíva Nie v našom meste, ktorá sa zaoberá ľudskými právami či bojom proti extrémizmu. Aktívna je aj organizovaním protestov. Email mal byť začiatkom januára odoslaný asi 120 osobám, ktoré sú súčasťou platformy.

Obsahom mailu bol sedemtýždňový plán zhromaždení. Plán mal byť navyše vytvorený nástrojom umelej inteligencie ChatGPT na základe historických zdrojov o nenásilných protestných hnutiach. Presné zadanie malo byť „priprav protesty na 7 týždňov dopredu tak, aby sa zvyšoval tlak verejnosti na zodpovedných predstaviteľov, pri zachovaní nenásilného charakteru.” Platforma sa ohradila , že „protesty sú legitímnym nástrojom nesúhlasu v demokratickej krajine.”

Súčasťou štvrtej fázy je aj „symbolická blokáda vybraných vládnych inštitúcií (nenásilná).” Ďalšia fáza uvádza aj „masové nenásilné blokády ciest, vládnych budov, ekonomické bojkoty”. Plán v mnohých bodoch upozorňuje na nutnosť zachovať nenásilný charakter protestov.

Plán taktiež nemá byť fixný. Autorka emailu, Martina Strmeňová, v ňom uvádza , že ide o predbežnú taktiku, o ktorej treba diskutovať a hľadať aj iné spôsoby. Taktiež odmieta , že by išlo o tajnú komunikáciu.

Profesor Tomáš Ľalík z Katedry ústavného práva Právnickej fakulty UK pre Demagog.sk uviedol, že „v prípade občianskej neposlušnosti prichádzajú do úvahy trestné činy proti republike (siedma hlava trestného zákona). Závisí od konkrétneho konania osôb - je tam množstvo skutkových podstát trestných činov, ktoré by bolo možné hypoteticky použiť.“

Podľa profesora Ľalíka „hypoteticky to je možné považovať ako výzvu na porušovanie riadneho chodu orgánov verejnej moci – teda porušenie právnych predpisov. Asi len ťažko bude môcť štátny orgán realizovať svoje kompetencie, ak budova bude obsadená osobami, ktoré tam nemajú čo byť“.

odprezentoval prihlásila súčasťou bol ohradila fázy Autorka uvádza odmieta


...to sú výsledky štatistického úradu, vládneho štatistického úradu, že narástla práve vo verejnej sfére zamestnanosť o 11,5 % bez vzdelania a zdravotníctva, ešte podčiarkujem. Tak to je cesta, ktorú napríklad malo aj Grécko a iné krajiny, že riešili zamestnanosť cestou verejnej správy...

Ako sme už uviedli, štatistiky štatistického úradu sú dvojaké, preto výrok klasifikujeme ako neoveriteľný.


Slovensko totiž nie je iba Bratislava, ktorú dnes v NR SR zastupuje takmer 1/3 poslancov.

Z celkového počtu 150 poslancov Národnej rady SR má ako svoje bydlisko uvedené hlavné mesto Slovenska, Bratislavu, 44 poslancov. To predstavuje takmer jednu tretinu všetkých poslancov národnej rady. Preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

bydlisko


Za mojej vlády sa dalo 75 000 000 a 100 000 000 na nákup novej techniky do slovenských nemocníc.

Peter Pellegrini bol predsedom vlády SR v období od 22. marca 2018 až do 21. marca 2020. V týchto rokoch tvorili výdavky štátneho rozpočtu v kapitole ministerstva zdravotníctva vyše 1,3 miliardy respektíve 1,2 miliardy . Aj keď je v rozpočte uvedená položka “Modernizácia zdravotných pracovísk a ich technické zázemia”, ktorá je smerodajná pre pravdivosť tohto výroku, nie je pri nej uvedená presná suma. Tá sa uvádza iba za celý program do ktorého táto položka rozpočtu spadá. Na zistenie sumy investícii do nemocníc musíme vychádzať zo správ a tlačových vyhlásený Ministerstva zdravotníctva alebo samotných nemocníc, ktoré sa však publikujú zväčša pri väčších investíciách. Keďže nie je možné z verejne dostupných zdrojov presne určiť aká suma bola investovaná do nákupu novej techniky pre nemocnice, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Jednou z väčších investícii bola investícia do Univerzitnej nemocnice Bratislava vo výške 30 miliónov eur. Polovica tejto sumy smerovala do nákupu zdravotníckej techniky a rovnaká suma do rekonštrukcie priestorov a vybavenia piatich budov univerzitnej nemocnice, ktoré ju tvoria.

Veľký nákup techniky oznámil vtedajší premiér spolu s ministerkou Kalavskou aj v máji 2018. Predseda vlády informoval o nákupe 16 kusov lineárnych urýchľovačov za 70 miliónov eur.

V júni 2018 zase ministerstvo informovalo, že sa podarilo ušetriť peniaze pri obstarávaní a celková odhadovaná úspora mala predstavovať takmer 75 miliónov eur. Ministerstvo oznámilo, že ušetrené prostriedky môžu nemocnice investovať do oblastí, kde ich pacienti či zdravotníci najviac potrebujú.

Na investície do vybavenia nemocníc boli vyčlenené finančné prostriedky aj v roku 2019. V máji 2019 ministerstvo informovalo, že do nemocníc pôjde 100 miliónov eur, ktoré použijú na nákup novej medicínskej techniky a modernizáciu.

Prostriedky na vybavenie nemocníc boli za obdobie premiérovania Petra Pellegriniho vyčlenené aj z eurofondov. Začiatkom roka 2020 ministerstvo informovalo, že sa realiz ovalo celkovo 28 projektov v celkovej výške 187 mil. eur, ktoré boli zamerané na modernizáciu infraštruktúry nemocníc, rekonštrukciu urgentných príjmov, nákup nového prístrojového vybavenia a zdravotníckej techniky, či vybudovanie integrovaných centier zdravotnej starostlivosti.

1,3 miliardy
1,2 miliardy
investícia
nákupe
investovať
pôjde
realiz


Mňa včera skôr sklamalo, keď zaznel odkaz z Prešova, že oponentom bol Smer, ale nepriatelia boli v Koaličnej rade.

Uvedené slová sú interpretáciu delegátov kongresu SaS. Vzhľadom na to, že kongres nebol verejne prístupný pre média, nie je k dispozícií záznam prejavu R. Sulíka. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

článok
Pravda
JOJ
Nový Čas


Keby dnes nemocnice mohli sa slobodne rozhodovať a kupovať energiu a teplo od iných inštitúcií, tak by ušetrili státisíce eur. (...) Spoločnosť Energo, ktorá predáva všetkým našim organizáciám, ktoré máme v správe, drahšie teplo ako by si ho dokázali zabezpečiť vo vlastnej réžii.

Tomáš Galbavý hovorí o spoločnosti Energo-SK , ktorú založil NSK a jej úlohou je distribúcia energií organizáciám v správe kraja. Úmyslom je, že Energo by malo byť schopné vyrokovať lepšie ceny energií u veľkých dodávateľov ako jednotliví odberatelia. Spoločnosť Energo poskytuje energiu približne 150 spoločnostiam v zriadovateľskej pôsobnosti kraju. Viaceré nemocnice a iné organizácie však kritizujú spoločnosť, keď podľa nich sú ceny jej energií príliš vysoké a nemocnice sú prekurované. Riaditeľka spoločnice Nemocnice s poliklinikami n.o. Maria Eckhardtová hovorí konkrétne o prípade nemocnice v Zlatých Moravciach, ktorá podľa nej vyrokovala s SPP o 25 % lepšiu cenu. Toto je však jediný príklad číselného vyjadrenia, pričom sa jedná o číslo menšie ako to, ktoré spomína Tomáš Galbavý. Keďže nevieme získať žiadne konkrétne informácie, rovnako nevieme o žiadnom odhade, koľko prostriedkov by sa mohlo ušetriť, označujeme výrok za neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Energo-SK poskytuje kritizujú hovorí prípade


...pán Berényi pred 4 rokmi  v druhom kole nevyhral voľby (...), prehral s 16 000 hlasmi (...).

Vo voľbách do VÚC v roku 2013 v TTSK v druhom kole vyhral Tibor Mikuš. Podľa Štatistického úradu SR získal 48 358 hlasov, pričom József Berényi skončil na druhom mieste s 31 884 hlasmi. Rozdiel je 16 474 hlasov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Štatistického úradu

aktuality.sk


V prípade Úradu pre verejné obstarávanie sme proste zvolili za predsedu dámu, pani Táborskú, ktorá prešla tým tendrom za vlády Ivety Radičovej a nemali sme žiadny problém s výberom, ktorý urobila ešte vláda Ivety Radičovej.

Výrok ministra vnútra je pravdivý. Zita Táborská je skutočne od júna zvolená za predsedníčku Úradu pre verejné obstarávanie. Za jej zvolenie v tajnej voľbe hlasovalo 87 zo 116 poslancov.

zvolená
SITA
Zita Táborská


Aj pri liberálnom azylovom konaní, ktoré majú v Nemecku, na rozdiel od nás, kde sme veľmi prísni, tak udeľujú azyly len 50 %.

Počet kladne vybavených žiadostí o azyl v skutočnosti v roku 2014 nedosiahol v Nemecku ani 50 %, bolo ich iba 42 %. V súčasnej dobe táto hodnota nedosahuje ani 40 %. Proporcia uznaných žiadostí pre rok 2014 je približne desaťnásobne vyššia než na Slovensku, kde sa v tom isto roku schválenia dočkali iba 4, 23% žiadateľov o azyl. Výrok ako celok vzhľadom na nepresnosť v hodnote udelených azylov v Nemecku a jej celkový klesajúci trend hodnotíme ako nepravdivý. Azylové konanie v SR je upravené zákonom 480/2002 Z.z.ZÁKON z 20. júna 2002 o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov . Podľa údajov Ministerstva vnútra SR v období rokov 1993 – 2015 bolo z 58 113 žiadostí o udelenie azylu akceptovaných len 651, neudelených 7871 a 49400 zastavených konaní. Udelené štátne občianstvo bolo 233 osobám. V roku 2014 bolo z 331 žiadostí kladne vybavených len 14, čo predstavuje približne 4,23%.

Zdroj: Ministerstvo vnútra SR

V roku 2014 z 358.010 žiadostí v rámci celej EÚ bolo kladne vybavených 45%. V Nemecku dosiahli hodnotu 42% . Údaje pre rok 2015 udávajú dokonca menej ako 40% schválených žiadostí o azyl. No v týchto dňoch je veľké percento žiadostí, ktoré ostávajú bez odpovede, pravdepodobne kvôli náporu utečencov a teda preťaženosti úradníkov. Medzi januárom a júlom 2015 prijalo 218.221 žiadostí o azyl, čo predstavuje najväčšie množstvo za celý rok od roku 1994. Do konca roku 2015 sa celkovo predpokladá až 800.000 žiadostí

480/2002 Z.z.ZÁKON z 20. júna 2002

Ministerstva vnútra SR

Ministerstvo vnútra SR

predpokladá


Ústavný súd nemal nikdy návrh rozhodovať v tejto veci (zrušenie amnestie, pozn).

Pravdou síce je, že ústavný súd nedostal návrh na začatie konania v pravom zmysle slova, ale bola mu ústavným zákonom zverená právomoc posudzovať ústavnosť uznesenia NR SR v prípade zrušenia individuálnej milosti či amnestie prezidenta republiky. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. 30. marca 2017 bol prijatý ústavný zákon, ktorým sa vytvoril právny podklad pre zrušenie tzv. "Mečiarových amnestií". NR SR je oprávnená uzniesť sa na zrušení individuálnej milosti či amnestie prezidenta v prípade, ak ich považuje za nesúladné s princípmi demokracie a právneho štátu. Ústavný súd do 60 dní preskúma dané uznesenie, pričom ak nerozhodne, tak sa rozhodnutie považuje za súladné s Ústavou. V druhej hlave tretej časti zákona č. 38/1993 Z. z. o organizácii ústavného súdu sú zakotvené niektoré osobitosti jednotlivých konaní pred ústavným súdom. Práve § 48b stanovuje, že v prípade preskúmavania uznesenia NR SR o zrušení individuálnej milosti alebo amnestie súd koná bez návrhu. Cieľom novely bolo umožniť v súlade s princípmi a hodnotami právneho štátu zrušenie amnestií, a preto do tohto procesu mal byť zahrnutý aj ústavný súd: „ Koalícia navrhuje novelizovať ústavu a rozšíriť kompetencie parlamentu o právo zrušiť trojpätinovou väčšinou amnestie, návrh na zrušenie bude musieť podať 30 poslancov. Zároveň dávajú kompetenciu Ústavnému súdu SR posúdiť do dvoch mesiacov návrh poslancov o zrušení amnestie, ak takéto rozhodnutie parlament prijme. Ústavný súd bude môcť povedať, či je takéto rozhodnutie parlamentu platné alebo nie." Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

prijatý zákona zahrnutý


...ich predseda (Igor Matovič, pozn.) sa stretával so závadovou osobou pánom Marianom K. a ešte sa s tým aj priznal...

Igor Matovič sa priznal k jednému stretnutiu s Marianom Kočnerom. Malo prebehnúť v roku 2010 v komplexe Five Star Residence a trvať asi dve hodiny. Matovič chcel vraj od Kočnera zistiť, čo naňho chystá Richard Sulík: „Hovoril mi, že Richard Sulík si u Dobroslava Trnku vybavoval trestné stíhanie voči mne. Poďakoval som mu a to bolo všetko.“ Líder OĽANO tiež potvrdil , že od Kočnera dostal sms správu. „Písal mi, jednu SMS si pamätám, písal mi, že chce byť stopäťdesiatka na našej kandidátke. Nemal som žiadny aktívny kontakt .” Dištancoval sa však od údajneho prepisu nahrávky medzi ním a Kočnerom, ktorý zverejnili médiá. Označil ho za podvrh. Keďže Igor Matovič potvrdil iba jedno stretnutie s Marianom Kočnerom a o ďalších neexistuje dôkaz, výrok Petra Pellegriniho hodnotíme ako nepravdivý.

priznal vraj potvrdil Dištancoval


No len problém je, poďme upraviť zákon. A pýtam sa, prečo, keď hlavným problém bolo plytvanie v tejto krajine. Prečo prvé zákony rýchlo boli urobené zákony na zvýšenie daní odvodov a poplatkov a nie tie, ktoré by upravovali verejné obstarávanie.

Po prvých dvoch viac menej organizačných zasadnutiach vlády sa na treťom stretnutí vlády z agendy riešilo aj zverejňovanie zmlúv , a napríklad aj obmedzenie poslaneckej imunity alebo pôžička Grécku.

prvých
dvoch
zverejňovanie zmlúv
obmedzenie
poslaneckej imunity


...predseda vlády si urobí tlačovku s vami v škôlke o tom, že dá 5 miliónov eur (...) 1500 miest, to znamená päť percent toho, sedem percent toho (z celkového počtu potrebných miest pre deti v materských školách, pozn.)...

Premiér Robert Fico sa zúčastnil vo štvrtok 22. októbra 2015 na tlačovej konferencii v priestoroch Materskej školy na Sadovej ulici v Rovinke, kde oznámil vznik 67 nových tried v materských školách pre 1500 detí. Tento počet predstavuje približne 6,12% z celkového počtu potrebných miest (24500). Na toto opatrenie bolo vyčlenených 5 miliónov eur zo sociálneho balíčka. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo štvrtok 22. októbra 2015 sa konal spoločný brífing predsedu vlády SR Roberta Fica a ministra školstva, vedy, výskumu a športu SR Juraja Draxlera v obci Rovinka. Na tejto konferencii oznámil premiér splnenie ďalšieho opatrenia 2. sociálneho balíčka - rozšírenie kapacít materských škôl. V rámci tohto opatrenia by sa malo vytvoriť 67 nových tried, 1500 miest a zamestnanie by malo nájsť 130 učiteliek. Na zvýšenie kapacít materských škôl bolo v 2. sociálnom balíčku vyčlenených celkovo 5 miliónov eur. Fico uviedol (3:57/15:01), že: " V rámci druhého balíka sme vyčlenili päť miliónov EUR na tento projekt... (rozšírenie kapacít materských škôl, pozn.)" "Vďaka dotácii ministerstva školstva na rozšírenie a udržanie kapacít materských škôl formou prístavby, výstavby či rekonštrukcie, ktorá je súčasťou i druhého vládneho sociálneho balíka, vznikne v škôlkach na Slovensku 67 nových tried. Vytvoria sa tak priestory na prijatie zhruba 1500 detí a zamestnanie 130 učiteliek. Na dnešnom brífingu o tom informovali minister školstva Juraj Draxler a premiér Robert Fico, ktorý tak považuje túto úlohu z druhého sociálneho balíka za splnenú." (TASR) Dňa 3. decembra 2014 sa uskutočnila 137. schôdza vlády SR, kde v rámci návrhu programu rokovania bola schválená aj Analýza situácie v materských školách – kapacitná nedostatočnosť. Podľa Analýzy v materských školách chýba približne 24 500 miest potrebných pre dosiahnutie 95 % zaškolenosti detí vo veku 3 až 5 rokov. 1500 novovytvorených miest pre deti v materských školách predstavuje z celkového počtu 24500 miest približne 6,12%.

konal
splnenie
uviedol
(TASR)
3. decembra 2014


34 tisíc 200 podpisov, ako som zozbieral ja.

Portál Aktuality.SK informovali 2. januára 2014, že kandidát na prezidenta J. Behýl vyzbieral celkovo 34 130 podpisov pod svoju kandidatúru. Predseda NR SR P. Paška 7. januára 2014 po overení podpisov uznal kandidatúru J. Behýla. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Aktuality.SK

uznal


Za roky, kedy bol SMER sám vo vláde, v rokoch 2012 - 2016, Robert Fico a jeho vláda nezmenili žiadne zákony vo vzťahu k novinárom, ktoré by zhoršili prostredie.

V rokoch 2012 - 2016 nedošlo k novelizácií zákonov, ktoré by zasiahli do fungovania a slobody médií. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

tlačový zákon
titulnými stranami
Roberta Fica


Nejakých 760 EUR (mzda, pozn.), ktorý je priemer na úradoch práce je pre Bratislavu málo.

Najvyšší kontrolný úrad vo svojej správe z kontroly v septembri 2019 skonštatoval , že „ napriek tomu, že väčšina z nich má vysokoškolské vzdelanie, ich priemerná mesačná mzda je len približne 800 eur. Priemerný plat zamestnancov úradov práce a sociálnych vecí tak nedosahuje úroveň zamestnanca hospodárstva, ako ju uvádza Štatistický úrad SR.” Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

správe kontroly skonštatoval


...povinné škôlky, veď s tým sme my (strana SaS, pozn.) prví prišli, že povinné škôlky pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia, čo máme dnes už zadefinované v školskom zákone.

Strana SaS vo svojom volebnom programe v roku 2010 navrhovala legislatívnou formou zavedenie povinnej predškolskej výchovy detí, aj zo sociálne odkázaných spoločenstiev ( pdf . s 27-28). Táto otázka sa však objavila i v roku 2007, kedy podpredseda vlády Dušan Čaplovič navrhoval povinné škôlky ako jednu z riešení rómskej otázky. Preto výrok Lucii Nicholsonovej označujeme za nepravdivý.

pdf povinná prioritnú 245/2008


Postavme sa proti chorému nápadu vlády nanútiť ľuďom povinnosť prijať do svojích obydlí vojakov a akýchkoľvek migrantov. Presne túto možnosť Hegerova vláda včera prijala.

Poslanec Tomáš Taraba v príspevku na Facebooku z 3. marca tvrdí, že vláda môže na základe novoprijatého nariadenia domácnostiam udeliť povinnosť ubytovať migrantov. Toto nariadenie sa v prvom rade vzťahuje na tzv. subjekty hospodárskej mobilizácie , akými sú napríklad obce a mestá. Okresný úrad síce môže uložiť povinnosť poskytnúť ubytovanie aj fyzickej osobe, ale len v prípade, ak sa tým nenaruší chod danej domácnosti. Keďže Taraba podal informáciu o nariadení skreslene, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Ubytovacie zariadenia poskytujúce dočasné útočisko pre utečencov môže vybrať okresný úrad na požiadavku ministerstva vnútra SR. V prípade fyzických osôb to je možné len za určitých podmienok.

„Povinnosť podriadiť sa vecnému plneniu podľa odseku 1 písm. d) sa nevzťahuje na fyzickú osobu, u ktorej by sa poskytnutím vecného prostriedku ohrozila jej výživa alebo výživa jej rodiny; pri ukladaní vecného plnenia sa prihliada aj na neohrozenie chodu jej hospodárskeho zariadenia,” hovorí zákon o hospodárskej mobilizácii.

Štátne zariadenia, hotely a penzióny a aj súkromné ubytovanie, ktoré chcú poskytnúť ubytovanie pre utekajúcich Ukrajincov, je možné prihlásiť na stránke ministerstva dopravy pomocpreukrajinu.sk . Ide o registráciu na báze dobrovoľnosti, nie o nariadenie vlády.

Facebooku
nariadenia
subjekty hospodárskej mobilizácie
zákon
pomocpreukrajinu.sk


Váš stranícky kolega, minister vnútra Matúš Šutaj Eštok dáva rozhovor pre celosvetovo známeho hoaxera a medzinárodne stíhaného.

Lucia Plaváková poukazuje na rozhovor ministra vnútra, Matúša Šutaja Eštoka s Danielom Bombicom, na internete známom aj pod pseudonymom Danny Kollár.

Bombic je už niekoľko rokov populárny na dezinformačných internetových kanáloch. V minulosti šíril dezinformácie o pandémií COVID-19, očkovaní, či ruskej agresii voči Ukrajine.

Na Daniela Bombica boli vydané tri zatykače. Prvý európsky zatýkací rozkaz bol vydaný v júli 2022 na základe viacerých trestných stíhaní, vrátane extrémizmu, kyberšikany a zverejňovania citlivých osobných údajov. Európsky zatykač bol vydaný s cieľom zabezpečiť Bombicovu prítomnosť na trestnom konaní, Bombica žije dlhodobo v Londýne. Po zatknutí zaplatil kauciu 17-tisíc eur, aby zostal na slobode. V novembri 2022 naňho vydal druhý európsky zatykač pre šírenie extrémistického mateirálu Špecializovaný trestný súd. Vo februári 2023 bol na Bombicu vydaný tretí európsky zatykač v súvislosti s neoprávneným nakladaním s osobnými údajmi. 24. apríla britský súd rozhodol o jeho vydaní na Slovensko. Rozhodnutie v súčasnosti nie je právoplatné (apríl 2024), Bombica avizoval, že sa odvolá.

Matúš Šutaj Eštok na kritiku reagoval slovami, že „nemá problém sa baviť s kýmkoľvek,” pretože platí prezumpcia neviny. Pokiaľ viem, stále tu existuje prezumpcia neviny“. Minister vnútra zároveň poukázal na to, že s Bombicom nekomunikoval priamo a vyhlásil, že odmieta akékoľvek extrémistické názory.

šíril vydaný vydal vydaný rozhodol reagoval


Pokiaľ ide o tú daň z 19 na 6 (percent, pozn.), v predajoch z dvoroch to už je.

Znížená daň z pridanej hodnoty na predaj z dvora má platiť od mája tohto roku. Šlo o Mečiarov návrh zákona, môžeme teda predpokladať, že presný dátum účinnosti ovláda, a v tomto prípade teda neuvádza pravdivú skutočnosť.

má platiť od mája


My máme na našej kandidátke troch Rómov, ale narozdiel od profesionálnych aktivistov títo ľudia zdôrazňujú skôr svoju odbornosť, než svoju etnickú príslušnosť.

Predseda KDH Ján Figeľ počas programovej Rady KDH v Žiline (14. januára 2012), tiež spomína troch rómskych spoluobčanov na kandidačnej listine 2012.

programovej Rady KDH
Aktuality.sk
médií


...ani jeden (z návrhov, ktoré SNS podala na Generálnu prokuratúru počas pôsobenia Dobroslava Trnku, pozn.) nám nezobral.

Či došlo k zamietnutiu alebo prešetreniu podaných návrhov sa nám nepodarilo overiť.


...v situácii, kedy na Slovensku máme rekordnú nízku nezamestnanosť, máme rekordné minimálne mzdy. Máme obrovský hospodársky rast. Darí sa ekonomike.

Tento výrok sa skladá z troch faktických poznámok, ktoré všetky zodpovedajú aktuálnym ukazovateľom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

údajov údajov minim álna 663/2007 .html .pdf predpovedala


Aké že bolo zvýšenie ceny plynu v tomto roku? 0,4%. Aké že bolo zvýšenie ceny elektriny? -3%, to znamená o 3% dole elektrina.

Za predpokladu, že premiér Fico myslí priemerné ceny energií, hovorí pravdu, ak tvrdí, že sa ceny plynu zvýšia v priemere o 0,4%, respektíve že ceny elektrickej energie klesnú v priemere o 3%. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (URSO) určuje každému z hráčov na slovenskom energetickom trhu maximálnu cenu zvlášť, a to tak pre plyn ako elektrickú energiu . V médiách prezentované informácie priamo z Úradu pre reguláciu sieťových odvetví hovoria jasne: "Cena zemného plynu pre slovenské domácnosti sa od začiatku budúceho roka zvýši v priemere o 0,46 %." "Priemerná koncová cena elektriny pre domácnosti na budúci rok naopak poklesne o 3,28 %." "V prípade vhodného výberu dodávateľa môžu domácnosti podľa nášho názoru znížiť cenu elektriny až o 10 %.“ Aj napriek tomu, že cenu ešte môže podľa slov šéfa URSO ovplyvniť výber dodávateľa, hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 14.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

plyn
elektrickú energiu
informácie


Pokiaľ ide o rusínsky jazyk, tak to zväčšenie počtu obcí je 45.

Žiaľ v súčasnosti nie sú k dispozícii nejaké novšie štatistiky ako tie z roku 2001. S týmito istými číslami pracuje aj publikácia Národnostné menšiny na Slovensku 2003 (.pdf).

Avšak v nariadení vlády č. 221/1999 Z. z., ktorým sa vydáva zoznam obcí, v ktorých občania Slovenskej republiky patriaci k národnostnej menšine tvoria najmenej 20 % obyvateľstva (.pdf) sa okrem iného píše:

Vláda Slovenskej republiky podľa § 2 ods. 2 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín nariaďuje:

§ 1

Zoznam obcí, v ktorých občania Slovenskej republiky patriaci k národnostnej menšine tvoria podľa posledného sčítania obyvateľov najmenej 20 % obyvateľstva, je uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu.

Podľa tohto nariadenia je teda určujúce posledné sčítanie ľudu. Takže počet obcí, na ktoré sa vzťahuje Zákon o používaní jazykov národnostných menšín (viac k tomuto zákonu môžete nájsť tu , pozn.) je odvodený od sčítania ľudu v roku 2001. Preto ja zavádzajúce, keď vicepremiér R. Chmel uvádza ako porovnanie 20 percentnú hranicu v roku 1999 a 15 percentnú hranicu v roku 2001. Správne porovnanie by teda malo byť medzi 20 percentnou a 15 percentnou hranicou z roku 2001.

Vyššie spomínaná publikácia (Národnostné menšiny na Slovensku 2003, str. 66, pozn.), nám ale takéto porovnanie ponúka.

Prinášame teda zoznam obcí, v ktorých by podľa vicepremiérovho návrhu zákona o používaní jazykov národnostných menšín mohli občania rusínskej národnosti používať svoj materinsky jazyk v úradnom styku:

Nižná Polianka

Andrejová

Hutka

Livov

Bajerovce

Hrabová Roztoka

Prislop

Stakčín

Pichne

Obručné

Jarabina

Legnava

Kamienka

Varechovce

Vyšný Komárnik

Vyšný Orlík

Svidnička

Kurimka

Rovné

Bodružal

Kružlová

Spolu teda 21 obcí.

Národnostné menšiny na Slovensku 2003

tu


Dobre, ale jedna zdravotná poisťovňa je aj v Poľsku, aj v Maďarsku, aj v Bulharsku, len ten systém funguje horšie ako na Slovensku a spokojnosť pacientov je horšia ako na Slovensku

Je pravda, že vo viackrát citovanom rebríčku Euro Health Consumer Index 2012 s. 16 sa zmienené krajiny umiestnili na nižších pozíciách ako Slovensko, avšak v Poľsku je na základe štúdie Ernst & Young (s.20 pdf) viac zdravotných poisťovní a nie len jedna ako tvrdí V. Novotný.

Euro Health Consumer Index 2012
Ernst & Young (s.20 pdf)


pán Sulík sa za to verejne ospravedlnil, že tam (u Kočnera - pozn.) bol, ad 1, pán Sulík bol zneužitý tým, že to všetko bolo zvedené naňho… pán Sulík to vysvetľoval niekoľkokrát, tak isto Igor Matovič priznal, že raz sa stretol s Kočnerom v tom čase…

Sulík označil stretnutie s Kočnerom za chybu, Matovič priznal jednu schôdzku s týmto podnikateľom. Tvrdenie Michala Šípoša hodnotíme ako pravdivé. Richard Sulík sa s Mariánom Kočnerom stretával od augusta do decembra 2010. Priznal sa k tomu v roku 2012 po tom, čo na verejnosť unikol videozáznam z ich raňajok. Sulík to opakovane označil za (nováčikovskú) „chybu” a povedal , že komunikácia s Kočnerom ho „mrzí.” Straníckym kolegom Jozefovi Kollárovi a Ľudovítovi Jurčíkovi sa ospravedlnil za to, že si ich u Kočnera nechal preveriť. Igor Matovič sa priznal k jednému stretnutiu s Marianom Kočnerom. Malo prebehnúť v roku 2010 v komplexe Five Star Residence a trvať asi dve hodiny. Matovič chcel vraj od Kočnera zistiť, čo naňho chystá Richard Sulík: „Hovoril mi, že Richard Sulík si u Dobroslava Trnku vybavoval trestné stíhanie voči mne. Poďakoval som mu a to bolo všetko.“ Líder OĽANO tiež potvrdil , že od Kočnera dostal sms správu. „Písal mi, jednu SMS si pamätám, písal mi, že chce byť stopäťdesiatka na našej kandidátke. Nemal som žiadny aktívny kontakt.” Dištancoval sa však od údajneho prepisu nahrávky medzi ním a Kočnerom, ktorý zverejnili médiá. Označil ho za podvrh.

stretával Priznal unikol opakovane označil povedal ospravedlnil priznal vraj potvrdil Dištancoval


Tá zmluva už je nezmeniteľná. To treba tej verejnosti povedať, pretože vy ste podpísali a schválili, prepáčte, schválili ste vo vláde uznesením medzinárodnú zmluvu. Treba pripomenúť, pán minister, a myslím si, že v tomto je veľmi slabá stránka vašej argumentácii, čo ste si napísali do uznesenia vlády, a čo ste napísali do predkladacej správy k tomuto materiálu, vy ste tam priamo napísali, ide o medzinárodnú zmluvu, ktorá priamo upravuje práva a povinnosti fyzických a právnických osôb, podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky. Ide teda o zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi. Tu pripomínam, obyčajnými zákonmi, nie pred ústavou a ústavnými zákonmi. Táto zmluva bude teraz podpísaná exekutívou, a potom musí ísť do parlamentu na vyjadrenie súhlasu, ale tam už nie je priestor na žiadne pozmeňujúce návrhy, buď Národná rada vysloví súhlas s takou zmluvou alebo nevysloví súhlas s takou zmluvou. Preto my už teraz sme po funuse, ako sa hovorí, my môžeme teraz len komentovať to, čo vláda schválila uznesením, ale žiadne zmeny už neprichádzajú do úvahy.

Znenie zmluvy je uzatvorené a NRSR o nej bude rokovať ako o celku, výrok preto označujeme ako pravdivý.

Predkladacia správa hovorí, že dohoda je medzinárodnou zmluvou, ktorá je podľa právneho poriadku Slovenskej republiky zmluvou prezidentskej povahy. Ide o medzinárodnú zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi podľa článku 7 odsek 5 Ústavy Slovenskej republiky, pretože priamo zakladá práva a povinnosti pre fyzické osoby a právnické osoby (. docx , s. 2).

V uznesení vlády sa nachádza skrátená verzia v znení: „dohoda je medzinárodnou zmluvou podľa článku 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky, ktorá má prednosť pred zákonmi.” (. docx )

Na uzavretí dohody sa vláda uzniesla 12. januára 2022. Vyjednávanie o znení dohody sa dialo už počas minulých vlád až do roku 2019, keď strana SNS rokovania s Amerikou zastavila. O súčasné znenie sa zaslúžili minister obrany Naď a minister zahraničných vecí Korčok, pričom prebiehalo aj pripomienkové konanie. V čase vyslovenia výroku čakala táto dohoda na schválenie parlamentom a odobrenie prezidentkou.

Keďže opozícia viac nemôže zasiahnuť do znenia dohody, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Predkladacia docx uznesení docx uzniesla minulých


27 000 športovcov je v zoskupení, ktoré nie je v rámci registrovaných športov.

Na Slovensku sa športy delia na uznané a neuznané, čo ovplyvňuje ich prístup k štátnej podpore a oficiálnemu štatútu. Uznané športy sú tie, ktoré Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu oficiálne eviduje a podporuje. Tieto športy spĺňajú stanovené kritériá a ich zväzy môžu žiadať o finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu. V októbri 2024 predstavitelia športových zväzov neuznaných športov založili Asociáciu neuznaných športov s cieľom komunikácie s ministerstvom o finančnej podpore. Asociácia združuje jedenásť zväzov, v ktorých pôsobí viac ako 27-tisíc športovcov.

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu podľa zákona č. 440/2015 Z. z. o športe a o zmene a doplnení niektorých zákonov podporuje športy, ktoré boli uznané Medzinárodným olympijským výborom alebo medzinárodnou športovou organizáciou SportAccord, Medzinárodným paralympijským výborom, Medzinárodným výborom športu nepočujúcich alebo Medzinárodným hnutím špeciálnych olympiád. V súčasnosti ministerstvo uznáva 111 športov.

Predstavitelia športových zväzov neuznaných športov na tlačovej konferencii 29. októbra 2024 oznámili , že zakladajú Asociáciu neuznaných športov Slovenskej republiky. Asociácia má usilovať o navýšenie štátnej podpory pre športy, ktoré doteraz nezískali oficiálne uznanie. Hlavným cieľom asociácie je vytvoriť efektívnu komunikačnú platformu medzi Ministerstvom cestovného ruchu a športu a Slovenským olympijským a športovým výborom. Prezident asociácie Peter Králik, ktorý je takisto šéfom Slovenského zväzu malého futbalu, uviedol , že primárnym cieľom organizácie nie je získať viac financií, avšak uznal, že tých je nedostatok.

Asociácia momentálne združuje jedenásť športových zväzov, v ktorých pôsobí viac ako 27-tisíc športovcov. Medzi neuznané športy patrí napríklad malý futbal, nohejbal či footgolf. Slovenskí športovci v rámci týchto športov v uplynulých rokoch zaznamenali niekoľko úspechov na medzinárodných súťažiach, ako napríklad pätnásobný titul majstrov sveta v hokejbale alebo titul majstrov sveta do 23 rokov v malom futbale.

Ministerstvo cestovného ruchu a športu vo februári 2025 uverejnilo dotačnú výzvu, v rámci ktorej alokovalo 1,2 milióna eur pre športové zväzy, ktoré podľa zákona o športe nie sú uznané. Zväzy mohli do 7. marca 2025 predložiť žiadosti na granty v maximálnej výške 250-tisíc eur.

športy
eviduje
27-tisíc
zákona č. 440/2015 Z. z.
uznané
uznáva
oznámili
usilovať
vytvoriť
uviedol
27-tisíc
zaznamenali
úspechov
uverejnilo
predložiť


Spomínali ste výdavky na zdravotníctvo, ktoré sa v priebehu štyroch rokov zvýšilo o 41%, napriek tomu sme tento rezort prebrali skoro s 200 miliónovými eurami dlhu.

Podľa našich prepočtov sa príjmy v rezorte zdravotníctva zvýšili v období 2006-2010 zvýšili o 43% ( v roku 2006 šlo na zdravotníctvo 8,6 miliónov eur, v roku 2010 14,9 miliónov eur). Oficiálny údaj o výške dlhu uvádza Správa o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva. K 31.12.2009 činil celkový dlh sumu 193,52 miliónov eur. Uvedené údaje preto môžu byť pokladané za pravdivé.

v roku 2006
v roku 2010
Správa


Eliminovať všetky možné zbytočné činnosti na nejaké tri-štyri týždne. ...také výraznejšie vypnutie, ako sme momentálne. Toto by mohlo pomôcť, toto urobili v Číne, tam, kde im to vzniklo… v jednej provincii, ale 3× väčšej ako je Slovensko provincii.

Provincia a mesta, v ktorých ochorenie covid-19 prvotne vypuklo, museli niekoľko týždňov strpieť drakonické karanténne opatrenia a obmedzenia osobných slobôd. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Čínske mesto Wu-chan bolo prvým epicentrom nákazy ochorením covid-19. Obmedzenia sa vyvíjali v čase. 23. januára vláda zakázala ľuďom opustiť mesto. Nechodili doň vlaky, nelietali lietadlá. Neskôr platil zákaz vychádzania z bytu s výnimkou na nákup. Pre väčšinu provincie Chu-pej platili tieto extrémne reštriktívne opatrenia od 24. januára do 25. marca - teda takmer 9 týždňov. Wu-chan vláda otvorila až 8. apríla. Rozloha tejto provincie je 185 900 km², čo je o niečo viac ako trojnásobok rozlohy Slovenska - 49 035 km². Podľa oficiálnych čísel sa Číne podarilo dostať šírenie sa koronavírusu pod kontrolu. Mnohí odborníci však pravdivosť vládou hlásených čísel spochybňujú .

epicentrom vyvíjali zakázala platil platili otvorila Rozloha rozlohy čísel spochybňujú


Ústavný súd to potvrdil tiež (rozsudok Okresného súdu ohľadom osobných útokov poslanca Blahu na prezidentku, pozn.).

Spor medzi poslancom Ľubošom Blahom a Zuzanou Čaputovou sa prezidentka rozhodla riešiť súdne. Za pravdu jej dal okresný aj krajský súd. Ústavný súd však rozhodnutia týchto súdov nepotvrdil, tento výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Zamietol Blahovu sťažnosť z dôvodu nedostatočného využitia všetkých opravných prostriedkov tým, že poslanec včas nepodal sťažnosť na Najvyšší súd.

Poslanec parlamentnej strany Smer-SD dlhodobo šíril, že je vlastizradkyňou či americkou agentkou a na protestoch jej vulgárne nadával. Keď prezidentke pretiekol pohár trpezlivosti, podala podnet na Okresný súd Bratislava I. Ten dal prezidentke za pravdu a Ľuboš Blaha mal povinnosť zmazať do troch dní všetky statusy, v ktorých sa táto rétorika nachádza. Zákaz sa vzťahoval aj na verbálne prejavy.

S odvolaním sa na Okresný súd písala prezidentka, že Ľuboš Blaha „tak hrubo a zároveň bez uvedenia faktického základu zasahuje do osobnostných práv prezidentky, že tu bola daná neodkladná potreba súdnej ingerencie.“

Poslanec Smeru-SD sa však odvolal na Krajský súd v Bratislave, ktorý však rozhodnutie Okresného súdu tiež potvrdil . Poslanec mal možnosť domáhať sa spravodlivosti ešte na Najvyššom súde SR, no nesplnil lehotu na odvolanie.

Štvrtý senát Ústavného súdu SR 25. októbra sťažnosť označil za neprípustnú už na predbežnom prerokovaní, keďže podávateľ nevyužil všetky právne nástroje, ktoré mal k dispozícií na ochranu svojich práv.

Rozhodnutie:

“20. Vo veci vedenej pod sp. zn. IV. ÚS 534/2022: Ústavná sťažnosť sťažovateľa PhDr. Ľ. B., PhD., proti uzneseniu Okresného súdu Bratislava I č. k. 21 C 12/2022-478 z 22. marca 2022 a proti uzneseniu Krajského súdu v Bratislave č. k. 5 Co 95/2022-749 z 21. júla 2022. Ústavnú sťažnosť o d m i e t a . “ ( pdf , s. 4)

pravdu písala potvrdil nesplnil neprípustnú pdf


A naozaj myslím si, že aj na základe toho zákona, ktorý bol prijatý, zatiaľ občania Slovenskej republiky sa veľmi nedožadujú tohto druhého občianstva.

Oficiálny počet žiadostí o maďarské občianstvo síce nie je známy, podľa TASR ich však nie je veľa. Napríklad podľa maďarského prezidenta P. Schmitta za nízke množstvo môžu obavy zo straty slovenského občianstva, vyplývajúce zo zmeny zákona o štátnom občianstve s účinnosťou od 17. júla 2010.

Oficiálny
TASR
P. Schmitta
zákona o štátnom občianstve


...prepojenie medzi finančnou skupinou Slavia Capital a súčasným členom predstavenstva letiska Piešťany Michalom Mergom, ktorý sa do funkcie dostal len v lete tohto roka (2016, pozn.). Tento človek totiž (...) pôsobí aj ako člen predstavenstva Way Industries, jednej z firiem patriacej tejto finančnej skupine.

Michal Merga je skutočne od augusta 2016 členom predstavenstva spoločnosti Letisko Piešťany, a. s. Predsedom predstavenstva je, od júna 2014, Tibor Mikuš a ďalším členom je od toho istého dátumu aj Juraj Štaffa. V spoločnosti Way Industries, a. s. je Michal Merga predsedom a zároveň jediným členom predstavenstva. Predsedom sa stal v januári 2016, ako píše samotná Slavia Capital v publikácii "Slavia Capital v médiách" ( .pdf s. 3). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

členom spoločnosti .pdf Výrok preskúmaval zámerom Spoločnosť reagoval aktivitám uvádzame


Od spustenia, od prvého momentu, kedy sme sa dozvedeli, že ideme takúto operáciu (plošné testovanie obyvateľstva - pozn.) organizovať ubehlo možno pár dní.

Ak aj opomenieme čas na nákup testov a úvodnú informáciu o zámere, ktorú sa členovia vlády dozvedeli ešte v septembri, najneskôr 18. októbra vláda rokovala o príprave celoplošného testovania. Jedným z predkladateľov tohto materiálu bol aj minister vnútra. Musel teda o ňom vedieť ešte predtým, než sa dostal na vládu - pri príprave. Po schválení tohto materiálu vláde ostávali takmer dva týždne na prípravu - nie „pár dní”, ako uviedol Roman Mikulec. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé. Časová os Podľa DenníkaN informoval premiér Igor Matovič členov vlády o nápade plošne pretestovať celú populáciu na utajenom rokovaní 16. septembra. Ministerstvo obrany pre portál Demagóg.SK nedávno uviedlo , že „minister obrany sa o zámere protestovať celé obyvateľstvo SR dozvedel na neverejnom rokovaní vlády koncom mesiaca september.” Ako prvé informáciu o tejto možnosti na verejnosť priniesli Aktuality.sk, a to 16. októbra. O deň neskôr, 17.októbra, ju premiér potvrdil na tlačovke. Igor Matovič na nej o.i. povedal , že „je čas, aby som sa priznal k tomu, že áno. Posledné tri týždne sme potichu chystali najväčšiu logistickú operáciu, aká kedy na Slovensku bude uskutočnená – a to je celoplošné pretrestovanie obyvateľov.” O deň neskôr, 18. októbra, vláda schválila materiál na prípravu celoplošného testovania. Uvádza v ňom, že „ okrem profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky budú integrované tímy pozostávať z príslušníkov Policajného zboru…” Ako jeden z predkladateľov materiálu je uvedený minister vnútra - o zámere a nutnej súčinnosti policajtov teda musel vedieť ešte pred predložením materiálu na vládu pri jeho príprave. Napríklad, minister obrany sa podľa vyjadrenia jeho tlačového oddelenia dozvedel 12. októbra na základe pokynu predsedu vlády. Podľa informácií DenníkaN začala armáda pracovať na príprave celoplošného testovania predtým, než ho premiér oznámil v médiách. Muselo to byť po 16. septembri, kedy o tom prvýkrát hovoril na vláde a pred 16. októbrom, kedy o zámere informovali aktuality.sk. Sám minister Mikulec v inej časti relácie povedal, že „ naozaj odkedy sme si povedali, že ideme zabezpečiť takúto operáciu, tak je to niečo viac ako 2 týždne, nie 6 týždňov.” 26. októbra odsúhlasil celoplošné testovanie krízový štáb. Prvé kolo prebehlo 31. októbra a 1. novembra.

DenníkaN uviedlo priniesli potvrdil povedal schválila je dozvedel začala Muselo odsúhlasil prebehlo


Je známe, že táto politika – Ukrajina a západný Balkán patrí medzi naše priority a je dobré aby sa situácia stabilizovala na Balkáne, vrátane Ukrajiny.

Oficiálny dokument (.pdf) Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí s názvom " Zameranie zahraničnej a európskej politiky Slovenskej republiky na rok 2014 " definuje základné smerovanie slovenskej zahraničnej politiky pre rok 2014, vrátane cieľov, priorít a stratégií.

dokument


Každý si môže nájsť vyjadrenie bývalého izraelského premiéra Benetta. Po desiatich dňoch od začiatku invázie sa začalo rokovať v polovičke marca už boli na základe ukrajinského návrhu už dokončené mierové rozhovory a zabránili tomu Američania a Briti.

Bývalý izraelský premiér Naftali Bennett vo februári 2023 poskytol rozhovor , z ktorého niektoré médiá a ruská propaganda šírili časť, kde naznačil, že západné štáty mohli stáť za minuloročným ukončením mierových rozhovorov medzi Ukrajinou a Ruskom. Bennett však túto informáciu poprel a povedal, že dôvodom pre ukončenie mierových rozhovorov bolo odhalenie masakrov a masových hrobov v Buči.

Bennett takúto interpretáciu po rozhovore poprel a povedal, že vôbec nie je isté, či bol nejaký plán pripravený a či by jeho dosiahnutie bolo želané . Rovnako preklad videa z hebrejčiny do angličtiny nie je presný. Business Insider uvádza, že titulky vo videu preložili Bennettove vyjadrenie ako zablokovali (“blocked it”), zatiaľčo použitý hebrejský výraz znamená skôr zastavili (“stopped”) a vzťahoval sa na jednania, nie výslednú dohodu.

Z povahy mierových rokovaní je zrejmé, že súhlasiť, odmietnuť či pozastaviť negociácie môžu iba zúčastnené strany, ktorými boli Ukrajina a Rusko. Nemôžu tak spraviť Spojené štáty americké či Veľká Británia.

Bennett v tom istom rozhovore povedal , že za ukončením mierových rokovaní boli odhalenia masových hrobov a zverstiev ruskej armády v Buči v apríli 2022.

Tvrdenie, že podľa Bennetta Západ zabránil mieru, taktiež overila nemecká spravodajská služba Tagesschau a označila ho ako nepravdivé.

Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Slová bývalého izraelského premiéra Bennetta boli vytrhnuté z kontextu a pravdepodobne aj nesprávne preložené z hebrejčiny do angličtiny. Bennett neskôr poprel interpretáciu svojich slov o tom, že by za zastavením rozhovorov mohli stáť západné štáty.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj vo februári 2022 žiadal Izrael o usporiadanie mierových rokovaní na území Izraela medzi Ruskou federáciou a Ukrajinou.

Izraelský premiér Naftali Bennett v tom čase vyjadril podporu Ukrajine, vyzýval na mierové riešenie konfliktu, ale zároveň otvorene nekritizoval kroky Ruskej federácie.

Bennett priamo komunikoval so Zelenskym a rovnako s ruským prezidentom Putinom a snažil sa o zorganizovanie mierových rokovaní v Izraeli.

Mierové rokovanie sa však na izraelskej pôde neuskutočnilo.

Medzičasom sa obe strany viackrát stretli na bieloruských hraniciach či v tureckom Istanbule . Vypracovaný 15 bodový mierový plán sa dohodol sa dohodol na videokonferencii na v poradí štvrtom kole mierových rokovaní.

Po objavení masových hrobov a vojnových zločinov, ktoré vykonala ruská armáda v Buči či Irpini sa zmenila dynamika mierových rokovaní. V prvých dňoch Zelensky neodmietal ich pokračovanie, s každým ďalším objavením ruských zverstiev však klesla šanca na ich obnovenie. Dôvodom bolo aj znechutenie(. pdf , s.4) ukrajinskej verejnosti a západných krajín.

Koniec politických rokovaní o mieri či prímerí naznačil ukrajinský vyjednávač Michajlo Podoľak v máji 2022 na Twitteri. Neskôr to oznámil aj Zelensky s tým, že mierové rokovania nemôžu pokračovať dokedy Rusko nevráti okupované územia Ukrajine.

Vyjadrenie Eduarda Chmelára z 15. marca 2023 pre Demagóg.sk: “Nemôžete hodnotiť ako nepravdu niečo, na čo existuje viacero relevantných postojov. Vychádzal som z tohto rozhovoru (od 2:59:34) na oficiálnej stránke Naftali Bennetta (žiadna ruská propaganda), ktorý prebrali všetky seriózne médiá. Neviem po hebrejsky (vy áno?), ale myslím, že ten anglický preklad je jasný. Akosi nechápem, na koho sa pán Bennett vyhovára, že preklad nie je presný, keď ho zhotovili jeho ľudia.

Čo je však dôležitejšie, Bennett nie je jediný zdroj. To, že v marci 2022 bola dohoda na rokovaniach v Istanbule na spadnutie, potvrdzuje aj bývalý predseda Vojenského výboru NATO generál Harald Kujat : Rusko súhlasilo so stiahnutím svojich ozbrojených síl na úroveň z 23. februára (teda pred samotnou inváziou) a Ukrajina sa zaviazala, že sa vzdá členstva v NATO a nepovolí rozmiestnenie cudzích jednotiek alebo vojenských zariadení na svojom území. Obsah dohody pritom vychádzal z návrhu ukrajinskej vlády z 29. marca. Podstata bilaterálneho sporu by tak bola vyriešená.

Okrem toho na to, ako Veľká Británia v marci 2022 priamo v Kyjeve blokovala mierové rokovania, upozornili aj ďalší, medzi inými aj samotní Ukrajinci, konkrétne Ukrajinská Pravda.”

Zo zdrojov, ktoré Chmelár poskytol, nevyplýva, že mieru v marci 2022 zabránili Američania a Briti, ani že bolo dosiahnutie mieru realistické. Nie je jasné, aký je zdroj informácii Haralda Kujata, na ktorého Chmelár odkazuje, ani nakoľko je spoľahlivý.

poskytol
rozhovor
médiá
šírili
poprel
želané
povedal
Tagesschau
žiadal
komunikoval
stretli
Istanbule
plán
videokonferencii
objavení
neodmietal
klesla
pdf
naznačil
oznámil
rozhovoru
Harald Kujat


Aktuálna ponuka, ktorá je alokovaná v súčasnom období, je dačo viac ako 68 miliónov eur.

Róbert Fico v relácii Sobotné dialógy Slovenského rozhlasu 24.11.2012 povedal, že vláda našla 66 mil. eur, ktoré ponúka učiteľom.

Minister financií, Peter Kažimír, povedal 25.11.2012, že "na zvýšenie platov učiteľov vláda nemá viac ako 68 miliónov eur, čo predstavuje päťpercentné zvýšenie platov. "Nevieme dodať viac," zopakoval niekoľkokrát.

Podľa niektorých informácií už vláda pripravuje aj ďalšie peniaze nad rámec 68 miliónov, alebo 5 % rastu, ktorý bol pôvodným návrhom.

relácii povedal informácií


My sme urobili tzv. centrálne obstarávanie, teda obstarávame pre všetky nemocnice spoločne.

Je pravdou, že ŽSK obstarával centrálne pre všetky nemocnice. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ŽSK tovary služby


O Zákonníku práce rokovali v prvom čítaní tri dni a v druhom čítaní dva dni.

Nepodarilo sa nám overiť koľko trvalo rokovanie o novom Zákonníku práce v jednotlivých čítaniach.


Neprijímam argument, že vzájomné zabíjanie Slovanov musí pokračovať, aby Ukrajina dohodla spravodlivejší mier. je priam zarážajúce, že neexistuje žiadny reálny mierový plán.

V novembri 2022 predstavil Zelensky 10-bodový mierový plán na ukončenie ruskej agresie voči Ukrajine. Plán zahŕňa jadrovú, energetickú a potravinovú bezpečnosť; osobitný tribunál pre ruské vojnové zločiny a záväznú mierovú dohodu medzi Ruskom a Ukrajinou.

Európska únia nepredstavila vlastný mierový plán medzi Ukrajinou a Ruskom, ukrajinskú iniciatívu však podporuje. Vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Josep Borrell opakovane vyjadril podporu ukrajinskej mierovej iniciatíve – napríklad na neformálnom stretnutí ministrov zahraničných vecí v auguste 2023. V októbri toho istého roka Borrell vyzval Čínu, aby podporila ukrajinský mierový plán a využila svoj vplyv na Rusko. Podporu tomuto plánu vyjadrila aj predsedníčka Európskej komisie Ursula von Der Leyen. EÚ zároveň zdôrazňuje, že akýkoľvek mierový plán musí rešpektovať nezávislosť, suverenitu a územnú integritu Ukrajiny (. pdf , str. 1). Únia zároveň kritizovala mierový plán Číny pre jeho zaujatosť a neschopnosť pomenovať, kto je v konflikte agresorom a obeťou.

predstavil zahŕňa vecí vyzval vyjadrila pdf kritizovala


"Organizovaná zločinecká skupina, ktorá pôsobila na Policajnom prezídiu cieľavedome konala v prospech skupiny ľudí z vysokej politiky". Toto hovorí Bernard Slobodník, váš človek, ktorý 6-7 rokov, neviem koľko presne, viedol kľúčovú inštitúciu alebo kľúčovú časť Národnej kriminálnej agentúry. Dnes si sype popol na hlavu a hovorí, že áno, páchali zločiny, že išli po krku za úplatky opozičným politikom..."

Igor Matovič správne referoval vyjadrenia vypovedajúceho kajúcnika Bernarda Slobodníka, exšéfa jednotky finančnej polície v rámci NAKA. Slobodník od roku 2014 do roku 2019 šéfoval Národnej jednotke finančnej polície. Po obvinení z korupcie v roku 2021 sa rozhodol k obvineniam priznať a spolupracovať s políciou pri usvedčovaní ostatných členov organizovanej skupiny. Bývalý šéf jednotky finančnej polície Bernard Slobodník v rozhovore pre Denník N uviedol, že svoj prvý úplatok v hodnote 30 tisíc eur dostal od Norberta Bödöra „za vznesenie obvinenia určitej skupine ľudí a bolo to zneužité na boj proti niektorým bývalým opozičným poslancom.“ Povedal tiež, že systém, v ktorom pôsobil bola “organizovaná zločinecká skupina cieľavedome konajúca v prospech určitej skupiny ľudí z vysokej politiky, vysokého biznisu a v prospech svojich vlastných záujmov.” Slobodník v rozhovore popisuje aj úlohu Tibora Gašpara v tejto skupine, policajného prezidenta v rokoch 2012 až 2018. Údajnou organizovanou zločineckou skupinou vo vrcholových pozíciách štátu sa zaoberá vyšetrovací tím kauzy Očistec . Slobodník šéfoval Národnej jednotke finančnej polície od roku 2014 do roku 2019. Po obvinení z korupcie v roku 2021 sa rozhodol k obvineniam priznať a spolupracovať s políciou pri usvedčovaní ostatných členov organizovanej skupiny.

spolupracovať
Denník N
Očistec
spolupracovať


...Slovensko, keď vstúpilo do Európskej únie, malo 55% úrovne hrubého domáceho produktu oproti EÚ, dnes sa blížime k 80% (...).

Štandard kúpnej sily (Purchasing Power Standard – PPS) je jednotkou , ktorú EUROSTAT používa pri prepočte HDP na hlavu. Porovnanie HDP na obyvateľa vyjadreného v PPS poskytne prehľad o životných štandardoch v rámci EÚ a zohľadňuje rozdielne cenové hladiny tovarov a služieb. Objem indexu HDP na obyvateľa v PPS je vyjadrený vo vzťahu k priemeru Európskej únie (EÚ-28), ktorý sa rovná 100. PPS Slovenska predstavovala v roku 2004, teda v roku kedy SR vstúpilo do EÚ 57 % ( .pdf ). Na úrovni 55 % bolo Slovensko v roku 2003. V roku 2017 bol štandard kúpnej sily Slovenska na úrovni 77 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

jednotkou vyjadrený .pdf 2017


Náš volebný program v rámci odboru školstva alebo v rámci školstva tohto rezortu, bol vyhodnotený ako najlepší zo všetkých politických strán.

Majerský odkazuje na hodnotenie volebných programov inštitútom INESS z 19. septembra 2023. Prvé miesto si so skóre 7/10 zaslúžili dva politické subjekty - KDH a SaS.

INESS v hodnotení oceňuje snahy o vyčíslenie nákladov na riešenie niektorých problémov slovenského školstva, vyčíta však nedostatok konkrétnych krokov v programoch, ako aj ich slabú inšpiráciu zahraničnými politikami.

Výrok označujeme vzhľadom na výsledky hodnotenia ako pravdivý.

hodnotenie


...okolo 60-70 tisíc ľudí, ktorí poberajú minimálnu mzdu (...).

Presne informácie o počte osôb, ktorí poberajú minimálnu mzdu nie sú dostupné. K dispozícií sú však dáta ŠÚ SR o podiele zamestnancov v pásmach priemernej hrubej nominálnej mesačnej mzdy za rok 2016. Suma minimálnej mzdy na rok 2016 bola ustanovená na 405,00 eur za mesiac. Do pásma od 0 do 400 spadalo vtedy 2,57 % všetkých pracujúcich. V roku 2016 počet pracujúcich bol približne 2 492 100, z čoho 2,57 % predstavuje 64 047. Podľa našich výpočtov z dát z roku 2016 odhad premiéra hodnotíme za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

dáta Suma bol


Pozrite sa, ja keď som sa rozhodol, že idem kandidovať na funkciu prezidenta SR, ja som išiel ako nezávislý. Až potom keď ma strana oslovila, keď politické grémium jednoznačne odkleplo Strany moderného Slovenska, že ma podporujú, až vtedy som sa stal kandidátom Strany moderného Slovenska.

Tým Demagog.SK nedokázal zistiť, kedy sa pán Šimko rozhodol kandidovať na prezidenta, keďže rozhodnutie kandidovať je súkromná vec. Na verejnosti však začal vystupovať až ako kandidát Strany moderného Slovenka, preto je zavádzajúce tvrdiť, že začal ako nezávislý.

SMS SITA TASR


Mám informácie z vlastných zdrojov, pretože keby som čerpal zo slovenských médií, tak Ukrajina už v Moskve aspoň taký obraz aj niekedy vytvára v európskych médiách. (...) čiže to vyzerá tak keď si zoberiem obraz v Európe, že v podstate všetko Rusko prehráva ako keby už sme sa blížili k nejakému víťaznému koncu a pritom vieme, že realita je úplne, ale že úplne iná.

Na jeseň 2024 si ruské vojská pripísali na Ukrajine viaceré vojenské úspechy. O týchto úspechoch informovali slovenské média, aj tie, ktoré súčasná vládna garnitúra označuje ako „protivládne“. V článkoch sa pritom opierajú o zdroje z ruskej strany. V podobnom duchu informujú aj európske média. Nie je pravdou, že médiá v súčasnosti píšu o tom, že by sa Ukrajina blížila k víťaznému koncu, ako to tvrdí premiér Robert Fico. Naopak často hovoria o tom, že situácia na fronte je „kritická“. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Na jeseň 2024 zaznamenali ruské vojská viaceré úspechy vo vojne na Ukrajine. Začiatkom októbra 2024 dobyli mesto Vuhledar v Doneckej oblasti. Mesto pritom leží len 30 kilometrov od mesta Pokrovsk, ktorý je dôležitým cieľom ruskej ofenzívy. Dobytie Pokrovska by pritom mohlo mať devastačné dôsledky pre všetky ukrajinské vojenské operácie na východnej Ukrajine. Pokrovsk je totiž veľký železničným uzlom pre zásobovanie východnej Ukrajiny a je tiež dôležitý pre ukrajinskú ekonomiku, keďže sa tu ťaží uhlie.

Slovenské médiá o týchto ruských úspechoch na fronte informovali. O dobytí mesta Vuhledar písali napríklad Aktuality a rovnako aj Pravda , Sme alebo Denník N .

Médiá tiež informujú o postupe ruských vojsk smerom na Pokrovsk. Pravidelne píšu o dobytí malých dedín v tejto oblasti. Koncom októbra 2024 napríklad verejnoprávna STVR informovala o dobytí mesta Selydove, ktoré leží 20 kilometrov od Pokrovska. Informáciu od spravodajskej agentúry ČTK prebrali aj Sme či Denník N .

Denník N začiatkom novembra 2024 písal aj o ruskom postupe pri meste Kurachove. Vo vývoji bojov zo 4. novembra 2024 píše, že Kurachove sa nebude dať ubrániť a jeho pád je otázkou času.

Médiá sa pri informovaní o aktuálnej situácii na fronte opierajú o údaje od vojenských blogerov na ruskej aj ukrajinskej strane a tiež o oficiálne vyjadrenia predstaviteľov Ukrajiny a Ruska.

Slovenské média preberajú informácie o vojne na Ukrajine aj pri ruskom postupe. Nie je teda pravda, že by informovali o tom, že Ukrajina sa blíži k víťazstvu. Začiatkom novembra 2024 napríklad TA3 uverejnila článok, ktorý cituje veliteľa ukrajinských síl Oleksandra Syrskeho, ktorý potvrdil, že situácia na fronte je „kritická“.

Ešte v marci uverejnil Denník N článok s názvom „Prečo Ukrajina prehráva vojnu a dokedy si možno zatvárať oči pred realitou,“ v ktorom prináša reportáž priamo z frontu.

Denník Sme v apríli sprostredkoval článok TASR o správe šéfa CIA, podľa ktorej môže Ukrajina bez ďalšej pomoci prehrať vojnu s Ruskom už tento rok.

Portál Aktuality v júli publikoval správu od TASR o tom, že podľa prieskumu sú Európania skeptickí, že Ukrajina vojnu vyhrá.

Denník Pravda zas priniesol rozhovor s austrálskym generálmajorom vo výslužbe, ktorý opisuje zložitú situáciu Ukrajiny pri obrane svojho územia. V septembri zas informovali o článku z portálu The Economist, podľa ktorého sa vojna vyvíja zle a ak ju „chcú Ukrajinci a spojenci vyhrať, musia si najskôr priznať, že prehrávajú“.

O neúspechoch či hroziacej porážke Ukrajiny informovali aj viaceré európske či britské média napríklad BBC , Deutsche Welle , The Telegraph , Sky News , The Guardian či európska mutácia serveru Politico .

zaznamenali
Vuhledar
Dobytie Pokrovska
Aktuality
Pravda
Sme
Denník N
STVR
Sme
Denník N
Denník N
TA3
Denník N
Sme
Aktuality
Pravda
informovali
BBC
Deutsche Welle
The Telegraph
Sky News
The Guardian
Politico


Sú to opatrenia, ktoré prijali všetky štáty Európskej únie, iba Slovensko neprijalo ani zníženie DPH, ani reguláciu maloobchodných cien, veľkoobchodných cien ani transfery pre zraniteľné skupiny.

V reakcií na aktuálnu zvýšenú infláciu, ktorá zasiahla Európu, sa niektoré členské štáty Európskej únie rozhodli znížiť DPH na najzákladnejšie tovary, ako sú potraviny, energie či palivá. Dokopy znížilo alebo zrušilo DPH na niektoré produkty 20 z 27 krajín EÚ, Slovensko sa medzi nimi však nenachádza. Okrem Slovenska ani jednu z vymenovaných opatrení nezaviedla Malta, tá má však v súčasnosti najnižšiu infláciu spomedzi krajín Európskej únie. Slovensko taktiež nezaviedlo žiadne z menovaných opatrení, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Maďarsko, ktoré DPH neznížilo, zastropovalo ceny pohonných hmôt a niektorých potravín. V Rakúsku vláda predstavila plán boja proti inflácii, ktorý počíta s jednorazovým transferom 300 eur pre nízkopríjmové domácnosti, nezamestnaných a dôchodcov.

V Nemecku bolo prijatých viacero opatrení na zníženie dopadov inflácie, vrátane zvýšených transferov pre sociálne slabšie skupiny, daňovej úľavy na pohonné hmoty a dotácie na energie. V Švédsku vláda znížila dane na pohonné hmoty a zvýšila dotácie na bývanie pre nízkopríjmové rodiny. V Dánsku obdržia dôchodcovia s nízkym príjmom jednorázový príspevok, a taktiež sa znížia odvody za energie.

Na Slovensku bol prijatý balík protiinflačnej pomoci z dielne ministerstva financií, ktorý má pomôcť rodinám. Podľa viacerých odborníkov však tento balíček pomôže najmä strednej a vyššej spoločenskej vrstve, pričom najviac odkázané skupiny si príliš nepolepšia.

zasiahla znížiť Dokopy nezaviedla najnižšiu zastropovalo predstavila prijatých znížila obdržia prijatý odborníkov