spomeniem podnik Duslo Šaľa, 58 miliónov, spomeniem Ružomberok, 25 miliónov (hovorí o daňových úľavách, pozn.)

Daňovú úľavu 58 miliónov eur naozaj dostal podnik Duslo Šaľa a daňovú úľavu 25 miliónov zase podnik Mondi SCP v Ružomberku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Demagog.SK sa touto otázkou už zaoberal 14. októbra 2012 v diskusii O 5 minút 12 medzi Petrom Pellegrinim a práve Ivanom Švejnom. Švejna vo výroku nepriamo spomenul ružomberskú firmu Mondi SCP , ktorej vláda udelila investičný stimul vo výške 25 375 000 eur na udržanie existujúcich pracovných miest. Jozef Mihál spomínal Duslo Šaľa 28. septembra 2014 v diskusii O 5 minút 12 medzi ním a Jánom Richterom. Ficova vláda poskytla podniku daňovú úľavu vo výške 58 miliónov eur na udržanie zamestnanosti a a investície vo výške 300 miliónov eur. Stimul musí ale ešte schváliť Európska komisia, ktorá zatiaľ nerozhodla.

14. októbra 2012
výroku
Mondi SCP
spomínal
28. septembra 2014
poskytla
schváliť


V minulom roku, teda už to bol 15 dokumentárny film, ktorý Ústav pamäti národa vydal, vyrobil, vyprodukoval.

Narátali sme štrnásť samostatných dokumentov a jedna masívna zbierka svedeckých výpovedí pamätníkov na obdobie rôznych slovenských totalít. Výrok Ondreja Krajňáka teda hodnotíme ako pravdivý. Na stránkach ústavu sa nám podarilo objaviť spolu 13 samostatných dokumentárnych filmov, ktoré táto inštitúcia vyprodukovala. Obsiahly audiovizuálny archív, spracúvajúci výpovede svedkov, ktorí prežili totalitu v rôznych podobách na Slovensku, nesie názov Oral history - Svedkovia neslobody. Ďalej môžeme rátať dokumentárny film Arbitráž. Tento audiovizuálny počin sa dočkal svojej premiéry na filmovej prehliadke Festival slobody, ktorý sa uskutočnil na jeseň minulého roka. Jeho usporiadateľom bolo UPN: Dátum zverejnenia analýzy: 14.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

stránkach uskutočnil


Napriek tomu, že pred krízou bolo viacej peňazí, tak nám sa podarilo zvýšiť práve ten počet tých miliónov, ktoré dávame do sociálnych služieb. Niekde z 19 na 21 (miliónov eur, pozn.).

V sledovanom období boli v BSK zvýšené výdavky na sociálne služby z 21,7 na takmer 24 mil. eur. Tieto sumy sú teda ešte vyššie ako uvádza Pavol Frešo. Interval zvýšenia výdavkov na sociálne služby je však pravdivý, a keďže si Pavol Frešo nevylepšuje svoju argumentačnú pozíciu, výrok hodnotíme ako pravdivý. Pavol Frešo bol do funkcie predsedu BSK zvolený 28. novembra 2009. Rozpočet BSK na rok 2010 bol už schválený keď nastúpil do funkcie. Pavol Frešo vo svojom výroku hovorí "podarilo sa nám ...", preto sa zameriavame predovšetkým na porovnanie rozpočtov 2011 až 2013, pretože do ich tvorby sa už mohol reálne zapojiť. Z nasledujúcej tabuľky možno vidieť, že výdavky na sociálne služby sa v posledných rokoch (najmä 2011 až 2013, pozn.) zvyšovali relatívne rýchlo v porovnaní s celkovými výdavkami, pri ktorých nemožno hovoriť o výraznom náraste. Navyše treba podotknúť, že v posledných rokoch v BSK narastajú hlavne výdavky na splácanie istín, teda splácanie dlhu (porovnaj Rozpočet na roky 2013-2015 (.pdf, str. 98), pozn.). Bežné a kapitálové výdavky BSK majú dokonca medzi rokmi 2012 a 2013 klesnúť o cca 10 mil. eur. ROK Výdavky na sociálne služby (eur) Výdavky celkom (eur) Podľa dokumentov (.pdf) 2009 19 645 820 109 655 511 Rozpočet BSK na roky 2010-2012 (str. 152) Rozpočet BSK na roky 2009 – 2011 (str. 9) 2010 21 862 146 120 611 075 Rospočet BSK na roky 2010-2012 (str. 152 a 186) 2011 21 698 768 119 923 645 Rozpočet na roky 2012-2014 (str. 99 a 119) 2012 23 876 979 124 919 715 (očakávaná skutočnosť) Rozpočet na roky 2013-2015 (str. 82 a 98) 2013 23 996 176 122 262 956 (návrh) Rozpočet na roky 2013-2015 (str. 82 a 98) Zdroj: Rozpočet Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Rozpočet na roky 2013-2015
Rozpočet BSK na roky 2010-2012
Rozpočet BSK na roky 2009 – 2011
Rospočet BSK na roky 2010-2012
Rozpočet na roky 2012-2014
Rozpočet na roky 2013-2015
Rozpočet na roky 2013-2015
Rozpočet


Ono to pre niekoho môže vyzerať, ako žart, ale fakt je ten, že ak toto embargo bude pokračovať ďalej a my rok nebudeme dostávať náhradné diely, tak naše radary môžme hodiť do koša.

tento vyrok som spojil s predchadzajucim, jedna sa o jeden uceleny fakticky argument. dufam ze suhlasis


Včera (pozn. 10.6.) Španielsko oznámilo, že v krátkom čase požiada o pomoc pre bankový sektor a rámec tejto pomoci má byť okolo sto miliard eur. Máme teda druhú krajinu v rámci eurozóny, po Grécku Španielsko, ako desiatu najvýznamnejšiu ekonomiku sveta, ktorá oznamuje, že bankový sektor má v takom zlom stave, že potrebuje urgentnú pomoc z eurozóny vo výške asi sto miliard eur.

Dňa 9. júna 2012 sa uskutočnila telekonferencia Euroskupiny, ktorého sa zúčastnili ministri financii eurzóny. Výsledkom tohto rozhovoru bola odsúhlasená pôžička do španielskeho bankového sektora vo výške do 100 miliárd eur. Avšak táto suma nebola ešte oficiálne zverejnená.Akonáhle Madrid predloží formálnu žiadosť, bude potrebný kapitál vyplatený španielskemu fondu na reštrukturalizáciu bánk (FROB), hoci Madrid " za finančnú podporu naďalej ponesie plnú zodpovednosť". Španielsky minister hospodárstva Luis de Guindos označil ponúkaných 100 miliárd eur za maximálnu sumu, ktorá je dostačujúca a nemal by ju nikto spochybňovať. Agentúra Reuters z vyhlásenia Eurozóny uviedla: " Pôžička musí pokryť odhadované kapitálové požiadavky s ďalšou bezpečnostnou rezervou v odhadovanom úhrne až 100 miliárd eur" Švédsky premiér Fredrik Reinfeldt ešte pred konferenciou v rozhovore pre verejnoprávnu rozhlasovú stanicu SVT sa vyjadril, že ide o "otázku sumy presahujúcej 80 miliárd " a že to bude jedna z najväčších finančných záchranných akcií v súdobých dejinách. Podľa Medzinárodného menového fondu (MMF) budú španielske banky potrebovať na rekapitalizáciu španielskeho bankového sektora kapitálovú injekciu minimálne 40 miliárd eur, mali by však žiadať výrazne vyššiu sumu než je odhadovaná úroveň navýšenia kapitálu. Žiadosť o finančnú pomoc ocenila aj jedna z inštitúciií Európskej Únie - Európska Komisia, ktorá zdôraznila, že žiadosť Španielska sa pokúsi vybaviť čo najrýchlejšie. Španielsko sa stane štvrtou a najväčšou krajinou eurozóny , po Grécku, Írsku a Portugalsku , ktorá bola nútená požiadať o zahraničnú finančnú pomoc. (Zdroj ČTK ) Írsko čerpá pôžičku vo výške 85 mld. eur (22,5 mld. z eurovalu; 22,5 mld. z Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu; 22,5 mld. z MMF a 17,5 mld. z írskych penzijných fondov) splatnú v roku 2013.

9. júna 2012
Grécku, Írsku a Portugalsku
ČTK
Írsko
TASR
Portugalsko


...tak ako si to vyhradil prokurátor (v prípade úkladnej vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej, pozn.), že o niektorých veciach v rámci živého  vyšetrovania môže a bude informovať iba on (...).

Demagog.sk už podobný výrok overoval 22. apríla 2018, kedy vtedajší prezident Policajného zboru Tibor Gašpar pravdivo poznamenal, že o informáciách poskytnutých verejnosti vo všeobecnosti rozhoduje vyšetrovateľ alebo prokurátor, v prípade vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej si toto právo vyhradila len prokuratúra. Generálny prokurátor Jaromír Čižnár poveril informovaním o trestnom konaní v súvislosti s dvojnásobnou vraždou dozorného prokurátora. Keďže informácie o vyšetrovaní môže poskytovať už len on, hodnotíme výrok ako pravdivý. Podľa zákona č. 301/2005 Z. z. (Trestný poriadok) môžu poskytovať informácie o trestnom konaní orgány činné v trestnom konaní a súd. Pri poskytovaní informácií musia dbať na ochranu utajovanej skutočnosti, ktorá by mohla zmariť alebo zaťažiť objasnenie a vyšetrenie veci. § 10 trestného poriadku vymedzuje, že orgánmi činnými v trestnom konaní sú prokurátor a policajt. V prvých dňoch vyšetrovania vraždy novinára Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej Jaromír Čižnár uvalil informačné embargo na vyšetrovanie tejto vraždy. Čižnár tak konal preto, aby sa zabránilo úniku informácií, čo by mohlo sťažiť vyšetrovanie. Taktiež podotkol, že nie len verejnosť ale ani politici nebudú informovaní o priebehu vyšetrovania. Toto informačné embargo bolo uvalené po tlačovej besede vtedajšieho premiéra Roberta Fica, vtedajšieho ministra vnútra Roberta Kaliňáka a prezidenta PZ Tibora Gašpara. 22. marca 2018 Jaromír Čižnár zrušil úplný zákaz poskytovania informácií o vyšetrovaní vraždy Kuciaka a Kušnírovej. Čižnár zároveň splnomocnil dozorného prokurátora Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP), aby v prístupnej miere a po dohode s vyšetrovateľmi mohol informovať o vyšetrovaní vraždy. Hoci bolo zakázané informovať o vyšetrovaní, Tibor Gašpar viackrát tento zákaz nedodržal a o vyšetrovaní napriek tomu informoval na verejnosti, čo podľa právneho zástupcu rodiny zavraždených mohlo uškodiť vyšetrovaniu.

overoval
č. 301/2005
§ 10
embargo
zákaz
nedodržal


Slovensko pred 10 rokmi bolo aj moderné, na Slovensko boli mnohí ľudia hrdí. Neodchádzali tak húfne zo Slovenska v tom čase.

Sledovať emigráciu je veľmi ťažké a mnohé štatistiky sa zameriavajú práve preto na sledovanie imigrácie. Pravdou je, že v roku 2003 bolo evidovaných menej ako 70 tisíc emigrantov, toto číslo však následne rástlo až k 170 tisíc v roku 2006. Je veľmi pravdepodobné, že tento rast súvisel so vstupom Slovenska do EÚ v máji roku 2004. Vstup do EÚ predstavuje výraznú zmenu pre možnosti emigrácie Slovákov a porovnávať číslo z posledného roku pred vstupom je zavádzajúce. Navyše, čísla v nasledujúcich rokoch sa dostali na úroveň podobnú tej dnešnej, alebo mierne vyššej. Výrok preto označujeme za zavádzajúci. Podľa údajov Štatistického úradu pracovalo v treťom kvartáli 2013 v zahraničí takmer 140 tisíc Slovákov, čo predstavuje zvýšenie o 10,3 %. Podľa správy portálu podnikam.webnoviny.sk, ktorá sa odvolával na údaje OECD, pracovalo v roku 2007 v zahraničí 186 tisíc Slovákov a od toho roku toto číslo klesalo a začiatkom roku 2009 to bolo už len 125 tisíc . Podľa vyjadrení Ivety Radičovej, vtedajšej ministerky práce, v roku 2006 bolo podľa údajov Eurostatu v zahraničí okolo 170 tisíc Slovákov. Podľa rovnakej správy však Robert Fico uvádzal, že je v zahraničí pracuje až 400 tisíc Slovákov. Ako naznačuje tento spor, je ťažké zistiť presné číslo Slovákov v zahraničí, nakoľko mnohí pravdepodobne nie sú zachytení v štatistikách. Tento problém priznávajú aj štatistiky Eurostat . Odborná práca o emigrácii zo Slovenska od autorov Divinský - Popjaková, ktorá sa odvoláva na zdroje Štatistického úradu, uvádza v roku 2003 69,3 tisíc emigrantov, v roku 2004 už 103,6 tisíc , v roku 2005 125,4 tisíc , a v roku 2006 už 158,1 tisíc emigrantov zo Slovenska. Dátum zverejnenia analýzy: 13.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov portálu vyjadrení Eurostat práca


Tak ako povedzme vojaci alebo policajti, ktorí to (bezpečnostné previerky NBÚ, pozn.) potrebujú preto, lebo sa oboznamujú s utajovanými skutočnosťami, sudcovia nie.

Výrok označujeme za neoveriteľný, nakoľko sa nám nepodarilo nájsť relevantné zdroje, ktoré by potvrdili nutnosť bezpečnostných previerok pre policajtov a vojakov, ani informácie o tom, že sudcovia sa v rámci výkonu svojho povolania neoboznamujú s utajovanými skutočnosťami.

zákon vojakov policajtov


No nie len podobné, možno, že aj trošku rigidnejšie, ale v tom rigidnejšie, znovu opakujem tento, tých 20%, ktoré sa prijímali v súvislosti s odporúčaniami Európskej charty menšinových, používania menšinových alebo regionálnych jazykov

Európska charta regionálnych a menšinových jazykov neuvádza žiadne percentá potrebné k používaniu jazyka národnostných menšín vo vybraných prípadoch alebo vyššie spomínaných prípadoch.


Celá skupina ľudí, ktorí sú zamestnávaní štátom a samosprávou. Je ich 350 000. Zamestnanci školstva predstavujú skupinu asi 150 000 ľudí.

Peter Kažimír uvádza správne čísla o počte zamestnancov verejnej správy a počte zamestnancov v školstve. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Rozpočet verejnej správy na roky 2013 až 2015 udáva (s. 44) počet zamestnancov verejnej správy na rok 2013 na úrovni 349 163 , čo je približne 350 tisíc zamestnancov. Počet zamestnancov školstva sa podľa rovnakého dokumentu skladá z 21 529 zamestnancov verejných vysokých škôl (s. 44) a 82 718 zamestnancov regionálneho školstva (s. 51). Spolu teda 104 247 zamestnancov školstva. V tomto prípade ide pravdepodobne len o financovanie z prenesených kompetencií. Správa o stave školstva , ktorú minister Čaplovič predložil v roku 2013 uvádza počty zamestnancov z roku 2011. Počet zamestnancov vysokého školstva na úrovni 21 538 zamestnancov (s. 60). V roku 2012 pracovalo v regionálnom školstve 61 947 pedagogických zamestnancov, 1 305 odborných zamestnancov a 19 710 ostatných zamestnancov financovaných v rámci prenesených kompetencií a 24 624 pedagogických zamestnancov, 120 odborných zamestnancov a 19 276 ostatných zamestnancov financovaných v rámci originálnych kompetencií (s 15). Počet zamestnancov v regionálnom školstve (originálne a prenesené kompetencie) bol 126 982 zamestnancov. Počet zamestnancov vysokého a regionálneho školstva spolu je 148 511. Ide teda o približne 150 tisíc zamestnancov v školstve. Rozpočet verejnej správy na roky 2014 - 2016 neuvádzajú čísla o počte zamestnancov verejnej správy a učiteľov. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Rozpočet
Správa o stave školstva
Rozpočet


... ten návrh, ktorý priniesli Taliani (na rokovanie Rady ministrov, pozn.), ktorý by mal byť takou reakciou na zvyšujúce sa riziko, ktoré prichádza zo Severnej Afriky. No a samozrejme sú tam tie základné veci (...). Či je to ochrana hraníc, či je to program more for more alebo less for less, to znamená za viacej aktivity viacej podpory zo strany Európskej únie, za menej aktivity menej podpory.

Návrh, ktorý nedávno prestavil taliansky minister vnútra, Angelino Alfano, sa zaoberá zriadením mobilných hot spotov pre utečencov, ktorí by sa takto mohli registrovať ešte predtým ako by vstúpili do Európy. Detaily tohto návrhu však nie sú verejne známe. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Taliansko koncom apríla 2016 predstavilo návrh, aby registrácia migrantov prebiehala ešte pred ich vstupom do Európy. Už záchranné člny, ktoré operujú v Stredozemnom mori by, podľa návrhu, mali byť vybavené technikou pre snímanie otlačkov prstov. Taliansky návrh sa teda venoval zriadeniu mobilných hot spotov, pričom však nie je známe či sa ďalej venuje princípu more for more či ochrane hraníc. Princíp more for more znamená, že Európska únia bude budovať silnejšie partnerstvá a bude motivovať krajiny, aby podnikali kroky v ústrety demokratickým reformám ako sú: slobodné voľby, nezávislosť súdnictva, boj proti korupcii či demokratická kontrola nad armádnymi zložkami. Naopak less for less znamená menej podpory zo strany EÚ, v prípade, ak sa krajina nesnaží budovať a dodržiavať demokratické princípy. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

predstavilo
návrh
more for more


Z 34,11 % na 23,31 % Kežmarok, 26,94 % - 19,6 %, ja neviem, Svidník 20,33% - 16 %, to znamená niekde sú tie až 10 % rozdiely (v miere nezamestnanosti, pozn.)

Ján Richter prezentoval údaje o nezamestnanosti v spomínaných okresoch pravdivo. Dopustil sa menších odchýlok v rozmedzí jedného percenta. Minister Richter porovnával údaje spred piatich rokov a najnovšie údaje tj. z mája 2017. Z tohto dôvodu sme porovnávali údaje z mája 2012 a mája 2017 . Nie všetky spomínané okresy majú 10 % rozdiel v miere nezamestnanosti v porovnaní s rokmi 2012 a 2017, ale ako tvrdí "niektoré rozdiely sú až 10 % ". Výrok hodnotíme ako pravdivý.

mája 2012
mája 2017


...vy (strana SME RODINA, pozn.) ste získali nulu. Nulu poslancov a nulu v podstate županov...

Vo voľbách do VÚC 2017 si občania volili 416 poslancov krajských zastupiteľstiev a 8 predsedov samosprávnych krajov. Podľa údajov Štatistického úradu SR kandidovalo na post poslanca krajského zastupiteľstva za opozičnú stranu Sme Rodina 80 kandidátov . Zvolený nebol ani jeden . Jedinou kandidátkou na predsedníčku VÚC bola za Sme Rodina Petra Hajšelová a to v Trenčianskom kraji. Získala však len 4,8 % a zvolená nebola. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

80 kandidátov
ani jeden
predsedníčku
4,8 %


Mať na účte a dostávať od štátu 5 milióna euro pred voľbami kričať, že ich nechcem

Je pravdou, že po voľbách v roku 2012 získalo hnutie OĽaNO za hlasy získané vo voľbách takmer 5 miliónov eur. Na druhej strane nie je pravda, že Matovič sa chcel ešte pred voľbami príspevku rovno vzdať. Matovič aj predkladanou novelou zákona o politických stranách chcel dosiahnuť zníženie tohto príspevku na polovicu. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

SME

SITA

NR SR

za čo bol kritizovaný

novela zákona o politických stranách a hnutiach

počítal


My sme išli do volieb s tým, že ani cent do Grécka, a to sme spravili.

Richard Sulík sa vyjadril proti finančnej stabilizácii Grécka prostriedkami Európskej únie opakovane. V auguste 2010 celý poslanecký klub strany SaS hlasoval proti návrhu na vyslovenie súhlasu s týmto systémom finančnej pomoci. Poslanci SaS síce hlasovali za vytvorenie dočasného eurovalu v septembri 2010, ten sa však netýkal Grécka. Hlasovania v októbri 2011, ktoré bolo spojené s vyslovením dôvery vláde, sa väčšina poslancov SaS nezúčastnila, jediný prítomný poslanec hlasoval za tento návrh. Pri hlasovaní o trvalom eurovale v roku 2012 boli prítomní poslanci SaS proti návrhu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V máji 2010, mesiac pred parlamentnými voľbami, Richard Sulík podľa denníka Pravda vyjadril názor, že " finančná pomoc Slovenska zadlženému Grécku je nezmyselná. (...) strana Sloboda a Solidarita (SaS), ktorá je zásadne proti tomu, aby Slovensko Grécku peniaze požičiavalo. Ako na tlačovej konferencii povedal predseda strany Richard Sulík, ak bude mať SaS po voľbách možnosť v tejto oblasti zasiahnuť, pôžičku pre Grécko nepodporí. " Odmietavý postoj vyjadril predtým už aj na svojom osobnom blogu . Neskôr v júli 2010, keď sa vtedajšia vláda dostala k hlasovaniu o danom návrhu finančnej stabilizácie, " národná rada SR v neschválila návrh na poskytnutie pôžičky Grécku. Proti pôžičke bolo 69 poslancov, (za 2 poslanci KDH, pozn.) a 13 poslancov (všetci za KDH) sa zdržalo hlasovania. Poslanci za Smer-SD sa hlasovania o pôžičke pre Grécko nezúčastnili. "Oficiálne výsledky tohoto hlasovania môžete nájsť na stránkach NR SR. V septembri 2010 sa hlasovalo o návrhu takzvaného dočasného eurovalu. Poslanci SaS hlasovali za jeho vytvorenie. EFSF (European financial stability facility) sa však nemal týkať Grécka (.pdf, s11). Tak odôvodňoval rozhodnutie hlasovať zaň aj Richard Sulík. Cieľom EFSF malo byť práve zabránenie rozšírenia krízy do ďalších krajín eurozóny. Hlasovania o eurovale spojenom s vyslovením dôvery vláde v októbri 2011 sa väčšina poslancov SaS nezúčastnila. Prítomný bol len jeden poslanec SaS Martin Fecko, ktorý hlasoval za návrh. Pri hlasovaní o trvalom eurovale v júni 2012 (teda už v ďalšom volebnom období) bolo 9 poslancov SaS proti návrhu (2 neboli prítomní). Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda
blogu
hlasovaniu
výsledky
hlasovali
nemal týkať
odôvodňoval
Cieľom
2011
proti návrhu


Začali ste o číslach. Ja vám poviem tiež čísla z rezortu financií. Podporené expertami. Rozpad eurozóny by podľa nás spôsobil totálny prepad ekonomiky v celej Európe a na Slovensku asi prepad mínus 4%.

Podľa Komentára 2012/14 (15. jún 2012) z dielne IFP MF SR, ktorú vypracovali Peter Tóth a Gabriel Machlica by pri pretrvávajúcich problémoch eurozóny a vystúpení niektorých krajín mohol nastať prepad slovenskej ekonomiky aj o 3,9%. Dôležité je zdôrazniť, že autori pracovali s mediánovým krízovým scenárom v eurozóne a z neho vyvodili dôsledky pre slovenskú ekonomiku. Konkrétne podmienky s ktorými pracovali sú zverejnené na strane 5: V našich výpočtoch sme použili predpoklady mediánového krízového scenára Capital Economics z 21.Mája. Počíta s kumulatívnym poklesom HDP eurozóny o 3,5 % do roku 2013, s poklesom ceny ropy na 95 USD/bl., a so znehodnotením kurzu eura na 1,1 USD/EUR. Ďalej sme predpokladali pokles zahraničných cien v súvislosti s recesiou v podobnej miere ako v kríze 2009, zvýšenie rizikovej prirážky na dlhodobých úrokových sadzbách v SR, a posilnenie kurzu eura voči menám ekonomík V3 . Scenár počíta s vystúpením niektorých krajín, originálna správa Capital Economics počíta s rozpadom. Preto môžme hodnotiť výrok P. Kažimíra ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Komentára 2012/14
Capital Economics


Keď si zoberiete sankcie, ktoré boli prijaté, tak spolu s Českou republikou a nemajme naozaj krátku pamäť, spolu s Českou republikou sme pri schvaľovaní sankcií sa postavili na zadné a povedali sme, že s niektorými sankciami nesúhlasíme a mnohé sankcie boli vyradené z tohto zoznamu.

Slovensko a Česká republika mali výhrady voči určitým proti-Ruským sankciám, najmä tým, ktoré by ovplyvnili vývoj ich domácej ekonomiky. Z dostupných zdrojov však nie je možné potvrdiť ani vyvrátiť, že by rozhodnutie o tom, ktoré sankcie voči Rusku zaviesť, bolo ovplyvnené postojom Slovenskej a Českej republiky. Tento výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Prvé diskusie ohľadne proti-Ruských sankcií vzťahujúcich sa na pretrvávajúci konflikt na Ukrajine začali v prvej polovici roku 2014. Už vtedy, ako informovala napr. Európska rada pre zahraničné záležitosti a mnoho iných zdrojov, sa Slovensko pod vedením Roberta Fica stavalo voči niektorým sankciám : " Keď EÚ prediskutovávalo proti-Ruské sankcie v prvom kole na jar 2014, Slovensko (spolu s niekoľkými ďalšími krajinami) sa snažilo o ponechanie niekoľkých vysoko-profilových Ruských mien zo sankčného zoznamu, dúfajúc v zaistenie svojich vlastných záujmov. Najvyšší vládny členovia v Bratislave varovali pred príliš prudkými krokmi voči Rusku, a to zo strachu, že by Slovensko, spolu s ďalšími stredo-európskymi štátmi, bolo na rane kontra-sankciám z Kremľa. " Podobne o slovenských obavách z kontra-sankcií informoval aj portál EurActiv: " Vlády sa doposiaľ handrkovali ohľadne detailov, čiastočne v nádeji, že budú schopní limitovať dopad sankcií na ich vlastnú ekonomiku a riadenie ich vlastných trhov. Niekoľko menších krajín EÚ, obzvlášť Česko a Slovensko, ktoré závisia od ruského plynu, vyjadrili svoj skepticizmus vzhľadom na sankcie. " Niektoré zdroje, tak ako Carnegie Europe, informovali o snahe stredo-európskych krajín zredukovať určité sankcie: " Počas diskusií ohľadne odpovede EÚ na anexiu Krymu, niektoré stredo-európske štáty argumentovali potencionálnym dopadom na ekonomiku, a to v snahe zredukovať potenciálne sankcie. " Avšak akékoľvek informácie o vplyve českého či slovenského nesúhlasu na konečnú redukciu sankcií chýbajú. V spojení so skutočnosťou, že aj napriek tomu, že " slovenská vláda, a najmä jej premiér, aj najďalej verejne odporujú ďalším proti-ruským sankciám v špecifických sektoroch, no správne orgány sa v praxi vyhýbajú tomu, aby podnikali akékoľvek kroky, ktoré by podkopali jednotu EÚ ", sa teda nedá povedať, že by si Slovensko či Česko boli schopné "vydupať" vyradenie akýchkoľvek mien či sankcií zo zoznamu. Dátum zverejnenia analýzy: 08.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

sankciám kontra-sankcií zredukovať nesúhlasu


Slobodník, moderátor: Ak môžem, ešte stručnejšie. Súhlasí Ľudová strana-HZDS so zavedením 13. dôchodku? Mečiar: Samozrejme, však sme to sami navrhli.

Trináste dôchodky patria medzi dlhodobejšiu agendu HZDS.

dôchodky


Momentálne máme informácie, že aj našimi stanoviskami sme vytvorili pomerne veľký zahraničný tlak na Maďarsko.

O vytvorení tlaku na Maďarsko možno má Fico informácie, my ostatní ale takéto informácie nemáme.


Poliaci čerpali eurofondy na 102 a pol percenta, doplnili im. Európska únia im doplnila tie od tých krajín, ktoré nedokázali čerpať.

Poľsko skutočne vyčerpalo viac ako 100 percent pridelených eurofondov, extra zdroje však získali z programu REACT-EU na zmiernenie dopadov koronakrízy, nie z nevyčerpaných eurofondov iných krajín. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Milan Majerský hovorí o čerpaní eurofondov z dobiehajúceho obdobia za roky 2014 - 2020. V rámci neho malo Poľsko pôvodne vyčlenených 105 miliárd eur, vrátane národných príspevkov a čistých príspevkov z európskeho rozpočtu.

V roku 2022 sa však zdroje Poľska navýšili na 111,5 miliardy eur a nakoniec sa podarilo celkovo alokovať až 113,5 miliardy eur, čo predstavuje čerpanie vo výške približne 102%, ako v relácii uviedol predseda KDH Milan Majerský.

Navýšené peniaze však Poľsku Európska komisia (EK) nedoplnila z nevyčerpaných prostriedkov iných krajín.

Ako pre Demagog.sk uviedlo Europe Direct centrum po konzultácii s Generálnym riaditeľstvom pre regionálnu a mestskú politiku, „nárast je spôsobený novými zdrojmi EÚ v rámci programu REACT-EU a zvýšením rozpočtu Poľnohospodárskeho fondu EÚ pre rozvoj vidieka.

V rokoch 2021 a 2022 získalo Poľsko okrem pôvodných rozpočtov na roky 2014 - 2020 pre EFRR, ESF, FEAD a KF aj nové zdroje z programu NextGenerationEU. REACT-EU je súčasťou nástroja Next Generation EU a poskytuje dodatočné zdroje pre programy politiky súdržnosti v rámci obdobia 2014 - 2020 na boj proti dôsledkom krízy spôsobenej pandémiou COVID-19.

Poľsku boli v dvoch tranžiach poskytnuté zdroje REACT-EU v celkovej výške 1,9 mld. eur, čo predstavuje približne 2,4 % prostriedkov EÚ pridelených Poľsku vo výške 78,8 mld. eur (KF, EFRR, ESF, YEI).

Dodatočným prvkom v celkovej plánovanej investícii PL bolo zvýšenie rozpočtu Poľnohospodárskeho fondu EÚ pre rozvoj vidieka. Keďže strategické plány SPP boli odložené o 2 roky, v rokoch 2021+2022 boli k programom EPFRV na roky 2014 - 2020 pridané dodatočné zdroje.“

Peniaze nad 100 % celkových zdrojov teda Poľsko dostalo z programu REACT-EU. Tento program je iniciatívou EK po kríze koronavírusu na nápravu dôsledkov tejto krízy. Predstavuje nové finančné zdroje, ktoré neodčerpávajú z existujúcich či plánovaných zdrojov na roky 2014-2020, resp. 2021-2027. Príspevky Poľsku v rámci programu REACT-EU teda nepochádzajú z nevyčerpaných eurofondov iných krajín.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Milana Majerského, avšak nezareagoval.

vyčlenených navýšili iniciatívou


To isté v prípade NKÚ sme navrhli verejnú voľbu. Smer, vždy odmietol verejnú voľbu.

Tajnú voľbu na šéfa NKÚ vždy pri všetkých voľbách šéfa NKÚ navrhli a schválili poslanci SMER-SD. Opozičné strany od apríla 2013 žiadajú verejnú voľbu. Poslanci SMER-SD však aj v poslednej v poradí už 5. voľbe navrhli a schválili tajné hlasovanie. 17. mája 2011 v NRSR bola zákonom 153/2011 Z.z . schválená novela zákona o rokovacom poriadku. Tá menila zákon o Najvyššom kontrolnom úrade, keď vypustila povinnosť tajnej voľby. Voľba je teda verejná, pokiaľ sa na tajnej voľbe na návrh najmenej 15 poslancov neuznesie NR SR. V každej voľbe šéfa NKÚ poslanci SMER-SD navrhli uznesením tajnú voľbu. Uznesenie bolo vždy prijaté. V prípade prvej voľby štyria opoziční poslanci - 3 z Oľano a jeden poslanec z KDH hlasovali za tajnú voľbu. V druhej voľbe to už bol len jeden poslanec za Oľano. V posledných troch voľbách už nikto z opozície nehlasoval za tajnú voľbu. Tajnú voľbu však vždy navrhli a schválili poslanci SMER-SD. Čl. I Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky sa mení a dopĺňa takto: V § 39 odsek 8 znie: (8) Tajne sa hlasuje v prípadoch ustanovených ústavou alebo ak sa na tom na návrh najmenej 15 poslancov bez rozpravy uznesie národná rada. Taký návrh sa podáva najneskôr do začiatku rokovania o tomto bode programu schôdze národnej rady." Táto zostala zachovaná a je súčasťou aktuálneho (k 16. aprílu 2013) znenia Zákona o rokovacom poriadku. Článok III. tej istej novely uvádza, že v zákone č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade sa vypúšťa povinnosť tajnej voľby (§ 8). "Čl. III Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky sa mení takto: V § 8 ods. 2 sa vypúšťajú slová "tajným hlasovaním". Pred touto novelou § 8 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky pritom uvádzal (.pdf): "Predsedu a dvoch podpredsedov volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky tajným hlasovaním." Opozičné stany žiadajú od apríla 2013 verejnú voľbu šéfa NKÚ. Uvádzame výpočet volieb šéfa NKÚ: 1.) 26. júla 2012 sa uskutočnila štvrtá schôdza Národnej rady, počas ktorej prebehla prvá voľba predsedu NKÚ vo volebnom období 2012-2016. Opoziční poslanci pri hlasovaní o tom, aby sa voľba uskutočnila tajným hlasovaním, väčšinou hlasovali proti návrhu. Jedine traja poslanci hlasovali za návrh, konkrétne Mikuláš Huba a Miroslav Kadúc z Oľano a Ján Hudacký z KDH. 2.) Druhá voľba sa uskutočnila 18. septembra 2012 na siedmej schôdzi. Pri hlasovaní o tajnej voľbe hlasoval z opozičných poslancov za návrh len poslanec Miroslav Kadúc z Oľano. 3.) Tretia voľba prebiehala 11. decembra 2012 počas 11. schôdze. V tomto prípade žiadny opozičný poslanec nehlasoval za tajnú voľbu. 4.) Štvrtá voľba sa uskutočnila 14. marca 2013 na 16. schôdzi, počas ktorej taktiež ani jeden opozičný poslanec nehlasoval za tajnú voľbu. 5.) Piata voľba sa nakoniec neuskutočnila, pretože po navrhnutí a schválení tajnej voľby poslancami SMER-SD. Opozičné strany žiadali verejnú voľbe preto svojho kandidáta stiahli. Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

153/2011 Z.z
Zákona
uvádzal
žiadajú
hlasovaní
hlasovaní
nehlasoval
nehlasoval
schválení
žiadali


...my sme si to ak dokonca diplomaticky všade vybojovali, či zákon o štátnom jazyku, však všade som chodil v zahraničí, všade nám to nakoniec legitímne priznali, že sme robili dobre...

nevieme kto Dušanovi Čaplovičovi na jeho cestách vyjadril uznanie za zákon.


Žiadne také, žeby sa vzťahovalo používanie jazyka národnostných menšín pri obvodných úradoch na celé územie. Vôbec to nie je pravda. Ak jeden účastník trvá na tom aby sa používal štátny jazyk, tak sa bude používať štátny jazyk.

Predkladaná novela zákona o používaní jazykov národnostných menšín hovorí: „§ 2 Používanie jazyka menšiny v úradnom styku (1) Ak obcania Slovenskej republiky , ktorí sú osobami patriacimi k národnostnej menšine, tvoria podla posledného scítania obyvatelov v obci najmenej 15 % obyvatelstva, môžu v tejto obci používat v úradnom styku jazyk menšiny. (2) Zoznam obcí podla odseku 1 ako aj zoznam oznacení obcí podla odseku 1 v jazykoch menšín ustanoví nariadenie vlády Slovenskej republiky. (3) Obcan Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine, má právo v obci2a) podla odseku 1 komunikovat v ústnom a písomnom styku pred orgánom štátnej správy, orgánom územnej samosprávy a územnou samosprávou zriadenou právnickou osobou (dalej len 'orgán verejnej správy') vrátane predkladania písomných listín a dôkazov aj v jazyku menšiny a orgán verejnej správy poskytne odpoved na podanie napísané v jazyku menšiny okrem štátneho jazyka aj v jazyku menšiny s výnimkou vydávania verejných listín podla osobitného predpisu2b). V pochybnostiach je rozhodujúce znenie odpovede orgánu verejnej správy v štátnom jazyku. Orgán verejnej správy vytvorí podmienky na uplatnenie práva podla prvej vety a zabezpecí informáciu o možnostiach používania jazyka menšiny v sídle orgánu verejnej správy na viditelnom mieste. (...) (8) Obcania Slovenskej republiky, ktorí sú osobami patriacimi k národnostnej menšine, môžu v úradnom styku v obci, ktorá nesplna podmienky podla odseku 1, pri ústnej komunikácii používat jazyk menšiny, ak s tým zamestnanec orgánu verejnej správy a osoby zúcastnené na konaní súhlasia." Z uvedeného vyplýva, že jazyk menšín sa môže zo strany obcanov používat v prípade územia s 15% zastúpením menšiny, na ostatnom území môžu menšinový jazyk použit ak s tým úradník a ostatné zúcastnené strany súhlasia. Ak by "úcastník" (rozumieme tým obcana na úrade, nie úradníka) trval na používaní štátneho jazyka na úrade v obci, kde je 15% zastúpenie menšiny, úradník pochopitelne má ovládat štátny jazyk. Ako by sa riešila situácia, kedy na "menšinovom území" chcú s tým istým úradníkom komunikovat aj príslušník menšiny aj väcšiny, a teda aký jazyk sa má používat, zákon nehovorí.

novela zákona


Minulý týždeň bol schválený nový zákon o investičných stimulov, ktorý už nebude spájať podmienku poskytovania stimulov len s tvorbou nových pracovných miest, (...), ale bude viacej sústredený na technologický transfér. To znamená nové technológie a na inovácie.

6. februára 2018 Národná rada SR schválila vládny návrh zákona o regionálnej investičnej pomoci.Daný návrh podporilo 77 zo 141 prítomných poslancov. Z návrhu zákona z dielne Ministerstva hospodárstva SR, ako uviedla agentúra TASR vyplýva, že podmienkou investičnej pomoci investorom na Slovensku už nebude tvorba pracovných miest vo výrobe ale aplikácia a implementácia inovácií a nových technológií do výroby. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

schválila
TASR
dôvodovej správy
úprava
nastavuje


Po schválení zákona sme potom tvrdili, že celková ročná úspora podobne tak, ako povedal pán poslanec Novotný, bude okolo 40 miliónov eur. Tieto výpočty sú výpočty človeka, ktorý šéfuje dnes Inštitútu finančnej politiky na ministerstve financií.

Podľa správy ministerstva zdravotníctva z 15.12.2011 v tom čase ministerstvo počítalo s úsporou 75 miliónov eur.

Podľa článku portálu zdravezdravotnictvo.sk z 30.12.2011 ministerstvo v tom čase operovalo s odhadom ušetrených prostriedkov na úrovni 60 miliónov.

Článok denníku SME z 23.3.2012 hovorí o opätovnom posúvaní začatia platnosti nových cien liekov. Vo svojej správe rovnako zverejňuje aktualizovaný odhad ministerstva zdravotníctva, ktoré počíta s ušetrením asi 41 miliónov eur v priebehu prvého roka.

1. apríla 2012 podľa správy SITA Ivan Uhliarik hovoril o ušetrení 40 miliónov eur.

schválený
podpísaný
blogu
Na telo
správy
zdravezdravotnictvo.sk
SME
SITA


Vyskúšali sme prvý projekt vytvárania pracovných miest pre mladých ľudí a to v roku 2013 financovaný cez presun prostriedkov z fondov EÚ. Okamžite bolo vytvorených 15 tisíc reálnych pracovných miest pre mladých ľudí do 29 rokov.

Robert Fico použil podobný výrok už v apríli 2013, kedy sme ho hodnotili ako zavádzajúci . V súčasnosti ho hodnotíme rovnako ako zavádzajúci. Daný projekt mal do konca roku 2013 vytvoriť 15 tisíc pracovných miest. Nemáme síce informácie o súčasnom počte vytvorených pracovných miest, avšak podľa posledných informácii z novembra 2013, bolo zatiaľ vytvorených 11 tisíc pracovných miest. Celý projekt bol začatý už v novembri 2012, teda už v roku 2012. Fico hovorí, že tomu tak bolo tohto roku a snaží sa vyvolať dojem, že pozitívne efekty prišli okamžite, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Vláda pripravila projekty na podporu zamestnanosti mladých ľudí do 29 rokov, pričom očakávala vytvorenie 15 tisíc nových pracovných miest do konca roku 2013. Peniaze na projekty presunula z eurofondov po dohode s Európskou komisiou. Ide o príspevky ,ktoré môže využiť každý zamestnávateľ od novembra 2012 do septembra 2015. V súkromnom sektore a samosprávach ide o príspevok na vytváranie pracovných miest pre evidovaných nezamestnaných do 29 rokov, ak sú na úrade práce najmenej 3 mesiace. Počas 12 mesiacov dostane zamestnávateľ príspevok na mladého zamestnanca vo výške 456,54 € na mesiac na jedno pracovné miesto. Následne musí minimálne 6 mesiacov toto pracovné miesto udržať. Maximálna výška príspevku pre jedného zamestnávateľa je 200 000 eur. Pre zamestnávateľov v cestnej doprave sú určené špecifické podmienky, musia garantovať až 24 mesačnú udržateľnosť pracovného miesta a príspevok z eurofondov dostanú na obdobie 6 mesiacov. Projekt sa spustil v novembri 2012. Podľa správy TASR z 22. apríla 2013: "V dvoch projektoch na zamestnávanie mladých ľudí do 29 rokov má rezort práce k polovici apríla tohto roka na stole 6940 žiadostí. Z toho predstavuje počet uzatvorených pracovných zmlúv 4739." Podľa vyjadrenia Jána Richtera z 20. mája 2013 už podnikatelia vytvorili 5,9 tisíc pracovných miest pre mladých ľudí. Hovorca Ministerstva práce Stuška pre denník SME (28. júna 2013) potvrdil, že projekt zamestnávania mladých do 29 rokov na úrovni 8 tisíc zazmluvnených pracovných miest. Podľa správy SITA z 8. novembra 2013 bolo zatiaľ vytvorených 11 tisíc pracovných miest. Článok denníku Pravda zo 17.11.2013 hovorí stále o 15 tisíc pracovných miestach v budúcom čase a pracuje s číslom 11 tisíc už vytvorených miest. Nemáme nové informácie o súčasnom počte novovytvorených pracovných miest. Fico však hovorí o tom, že po zavedení nového projektu bolo okamžite vytvorených 15 tisíc pracovných miest. V skutočnosti však tento projekt a presun finančných zdrojov bol uskutočnení ešte koncom minulého roku a po jednom roku bolo vytvorených 11 tisíc pracovných miest. Je potrebné podotknúť, že číslo 15 tisíc pracovných miest je konečný cieľ celého projektu a jeho naplnenie je očakávané do konca roku 2013, nemáme však momentálne informácie o tomto počte, o ktorých informuje ministerstvo práce. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zavádzajúci podporu eurofondov príspevky spustil TASR vyjadrenia SME SITA Pravda


Tam, kde súťaž nefunguje a spotrebitelia sú bezbranní, posilníme regulačné mechanizmy a práva zákazníkov, ako sme to urobili pri úveroch na bývanie a zákonnom poistení automobilov.

SDKÚ posilnila práva zákazníkov prostredníctvom novelizácie Zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov a Zákona č. 381/2001 o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a o zmene a doplnení niektorých zákonov . V oblasti zákonného poistenia automobilov bol za vlády Ivety Radičovej prijatý Zákon č. 520/2011, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (.pdf). Podľa MF SR prinesie uvedený zákon nasledovné zmeny: Zmluvu o povinnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla možno vypovedať šesť týždňov pred jej výročím. Po novom budú poisťovne povinné desať týždňov pred uplynutím poistného obdobia poslať klientovi list, v ktorom ho budú informovať o:

Klient tak získa štyri týždne na to, aby sa zorientoval na trhu, porovnal si konkurenčné ponuky a bez časového tlaku sa rozhodol, čo je pre neho najvýhodnejšie. Táto zmena tak posilní nielen postavenie klienta v zmluvnom vzťahu, ale zároveň zostrí konkurenčný boj, čo vyvolá tlak na zlacnenie či skvalitnenie služieb na trhu.

Uvedené zmeny nadobudnú účinnosť 1. júla 2012 .

Zákon o bankách bol počas rokov 2011 - 2012 novelizovaný niekoľkokrát, a to najmä prostredníctvom Zákona č. 46/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov a Zákona č. 314/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov , pričom boli práva spotrebiteľov pri úveroch na bývanie posilnené nasledovne:

Aké budú konkrétne dopady jednotlivých noviel sa ukáže v budúcnosti, pravdou ale je, že došlo k zmene v regulácii s cieľom posilniť práva zákazníkov.

MF SR

1. júla 2012

iného hypotekárneho úveru

spoločný príjem manželov

zníži splátku

predčasné splatenie hypotéky

musí banka oznámiť

úrokovej sadzbe

bez straty štátneho príspevku


Takisto som volal pani premiérke , ja som povedal v podstate to isté (o Bubeníkovej v súvislosti s dokumentom Gorila, pozn.), ona povedala, že je to nejak v tom zmysle sa vyjadrila, že je to mimo jej moci, tak sme to uzavreli tým, že dobre, keď SDKÚ si myslí, že toto je najvhodnejšia nominácia a zároveň, preberajú politickú zodpovednosť, tak sme sa s tým zmierili.

R. Sulík vo svojom blogu Čo viem o Gorile (9. januára 2012) spomína rozhovor s I. Radičovnou v súvislosti A. Bubeníkovou:

Čo viem o Gorile


Tiež o 10 % niekoľkokrát, pán. 5x asi sa zvyšovalo o 10 %. Dokonca za vlády Petra Pellegriniho v roku 2019 sme dali ešte 9 % navyše pre začínajúcich učiteľov.

Navyšovanie platov zamestnancov v štátnej a verejnej sfére sa za vlády Petra Pellegriniho uskutočnilo na základe dvoch kolektívnych zmlúv. ( pdf ) Tieto boli podpísané medzi zástupcami vlády SR a samospráv a zástupcami odborových organizácii na druhej strane. Táto zmena sa teda týkala aj učiteľov.

Predmetom úpravy bolo dvojnásobné zvýšenie platov pedagogických zamestnancov a vysokoškolských učiteľov o desať percent, teda k januáru 2019 a opäť k januáru 2020, uvádza Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku.

Za vlády Petra Pellegriniho dostali začínajúci učitelia k 1. septembru 2019 motivačný príspevok vo výške približne deväť percent.

Vlády SMER-u zvyšovali do roku 2019 platy pedagogickým a nepedagogickým pracovníkom takmer každoročne v rôznych mierach (o 1 - 7 %). Okrem rokov 2019 a 2020 vlády SMER-u nezvyšovali platy učiteľov o viac ako 7% Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

pdf uvádza dostali zvyšovali


Áno, samozrejme, že treba hovoriť aj o tom, že sú tu správy, že okolo štyritisíc bojovníkov Islamského štátu prekročilo hranice v tých masách ľudí, ktorí sem prišli na územie Európy ako takej.

O štyroch tisícoch bojovníkov ISIS informovali predstavitelia tejto organizácie. Nenašli sme vyjadrenie predstaviteľa niektorého zo štátov alebo inštitúcií EÚ, ani relevantné spravodajské zdroje, ktoré by potvrdzovali toto tvrdenie. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

vydať vyhlásenie


kúpil (Robert Fico ako premiér, pozn.) späť iba tú matku hore, tú schránku, to je prázdna vykuchaná matka, ktorej prakticky nič nepatrí okrem podielu v tých extrémne ziskových firmách, tú kúpil a odvtedy, čo ju kúpil, táto firma urobila 450.000.000 EUR straty.

Od roku 2014, keď štát kúpil späť všetky akcie SPP, tvorí tento podnik konštantnú prevádzkovú stratu. Tá do roku 2019 presahuje 450 miliónov eur. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme v duchu povedaného ako ešte pravdivé. Druhá vláda Roberta Fica kúpila v roku 2014 späť všetky akcie Slovenského plynárenskeho priemyslu. Jeho hlavným majetkom sú podiely v dcérskych spoločnostiach, a to najmä v akciovke SPP Infrastructure, cez ktorú štát vlastní 51 % vo firmách eustream, a.s . a SPP - distribúcia, a.s. Obe dosahujú zisky v stámiliónoch eur. SPP vykazuje stámiliónové zisky, no to len vďaka dividendám z vyššie spomenutých firiem. Bez týchto ziskov je od roku 2013 vo veľkých (prevádzkových) stratách. Podľa DenníkaE bola v rokoch 2014 až 2018 výška týchto strát na úrovni 408 miliónov eur. Z účtovnej závierky za rok 2019 vyplýva , že po odpočítaní ziskov z investícií bola strata SPP v tomto roku dalších 120 miliónov eur. Spolu teda SPP vyrobila od roku 2014 prevádzkové straty vo výške viac ako 520 miliónov eur. Hovorkyňa Richarda Sulíka Katarína Matejková poskytla portálu Demagóg.SK údaje z Finstatu, podľa ktorých je takto vypočítaná strata SPP za odbobie rokov 2014 až 2019 cez 460 miliónov eur. Od údajov DenníkaN - a teda údajov z účovných závierok - sa v nich líši najmä rok 2014, o desiatky miliónov eur.

kúpila
podiely
eustream, a.s
SPP - distribúcia, a.s.
dosahujú
zisky
vykazuje
vďaka
je
bola
vyplýva


referenda (o predčasných voľbách, pozn.), ktoré bolo zmarené

Ústavný súd nepovolil konanie referenda o predčasných voľbách, pretože po preskúmaní o.i. zistil, že otázka na podpisových hárkoch nebola v súlade s Ústavou. Referendum však nebolo „zmarené”, a teda úmyselne (nekalo) prekazené, ako to evokuje pojem z trestného práva. Naopak, Ústavný súd napravil vznikajúcu právnu skrivodlivosť, ktorá by sa mohla stať, ak by sudcovia referendovú otázku nepreskúmali. Keďže tvrdenie Juraja Blanára budí dojem, akoby niekto úmyselne a nekalo prekazil referendum, čo však nekorešponduje s realitou, hodnotíme ho ako zavádzanie. Pojem zmariť v kontexte trestného práva odkazuje na situáciu úmyselného nelegálneho prekazenia. Ústavný súd referendum 2021 takýmto spôsobom úmyselne neprekazil. Naopak, napravil vznikajúcu situáciu, v ktorej by referendum nebolo v súlade s Ústavou. Petičný výbor za vyhlásenie referenda o predčasných voľbách vyzbieral vyše 600-tisíc podpisov. Petíciu iniciovali strany Smer-SD a Hlas, pridala sa k nim aj mimoparlamentná SNS. Otázka referenda mala znieť: „Súhlasíte s tým, aby sa skrátilo VIII. volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky tak, aby sa voľby do Národnej rady Slovenskej republiky vykonali do 180 dní odo dňa vyhlásenia výsledkov tohto referenda?“ Prezidentka Zuzana Čaputová obdržaní podpisov obrátila na Ústavný súd, aby preskúmal ústavnosť takéhoto referenda. Ústavní sudcovia sa začiatkom júla 2021 vyjadril, že referendum sa konať nemôže , pretože otázka nie je v súlade s Ústavou ( .pdf ).

pojem
trestného práva
vyzbieral
iniciovali
Otázka
obrátila
nemôže
.pdf


No pretože niekto spravil chybu a nepristupoval k tomu pacientovi ako s pacientom, ktorý má mať podozrenie na Covid, ale ho identifikoval najprv ako na človeka, ktorý má iný pľúcny problém.

10. marca prijala ružinovská nemocnica pacienta s príznakmi koronavirusu, ktorý sa vrátil z USA. Napriek príznakom ho vzali na pľúcne - a nie na infekčné oddelenie, kam mal ísť. Na pľúcnom prísne opatrenia, ktoré majú zamedziť šíreniu vírusu, neplatia. "Je nám veľmi ľúto vzniknutej situácie, išlo o zlyhanie ľudského faktora, v tomto prípade lekárky, ktorá nepostupovala v súlade s usmerneniami hlavného hygienika a vedenia Univerzitnej nemocnice Bratislava,” uviedla hovorkyňa nemocnice. Lekárka bola zároveň šéfkou nemocnice, pacienta podľa DenníkaN prijala po známosti. Pretože sa nakazený pohyboval po nemocnici, muselo ostať v karanténe 20 jej pracovníkov. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

prijala uviedla bola podľa muselo


Fyzicky napádal iného poslanca (Alojz Hlina, pozn.), potom sa zamuroval, alebo chcel zamurovať administratívnu silu nebankovky.

Alojz Hlina v roku 2013 napadol v parlamente vtedajšieho poslanca Smeru-SD Antona Martvoňa po tom, čo Hlinu obvinil zo zbohatnutia na predaji alkoholu mladistvým. O dva roky neskôr Hlina postavil múr pred pobočku nebankovej spoločnosti Pohotovosť. Polícia ho pri činnosti zadržala, neskôr mu udelila pokutu 90 eur. Tvrdenie Štefana Harabina preto hodnotíme ako pravdivé.

obvinil postavil pokutu


.... a ja už som v správe o stave republiky aj predtým hovoril o tom, že kvóty nie sú šťastným riešením

Prezident A. Kiska vystúpil 18. júna 2015 v NR SR so Správou o stave republiky. Okrem iného sa v nej venoval aj problematike utečencov, pričom skutočne spomenul, že povinné kvóty na ich prijatie nie sú správnym riešením. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

stránka
Denník N


My sme ponúkali, ale aj alternatívu (v čase tvorby Ústavy SR, pozn.). Vtedy pán poslanec Čarnogurský ponúkol v normatívnej podobe predsedovi NR SR časť textu ústavného zákona, ktorý by v tom čase bol postačoval na to, aby sme dokázali nastaviť zodpovedným spôsobom vzťahy medzi najvyššími ústavnými orgánmi a potom si pokojne sadli za politické rokovania a stôl, kde by sme boli hľadali zhodu.

Pavol Hrušovský má pravdu, poslanci z KDH v roku 1991 pripravili vlastný návrh ústavy a odovzdali ho Slovenskej národnej rade (SNR). Konkrétne znenie návrhu sa nám však nepodarilo nájsť, preto nevieme overiť, či sa v nej nachádzala aj tá časť, ktorú Hrušovský spomína. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Ako uviedla TASR , v januári 1991 poverilo predsedníctvo SNR vlastnú komisiu na vytvorenie návrhu Ústavy Slovenskej socialistickej republiky. Dňa 18. júna 1991 predsedníctvo SNR oznámilo, že okrem oficiálneho návrhu komisie, obdržalo ďalších šesť návrhov ústavy, ktoré pripravili poslanci. Jedným z nich bol aj návrh poslancov I. Čarnogurského, J. Klepáča a J. Brocku z Kresťanskodemokratické hnutie (KDH).

TASR


Takže nemyslím si, že sme v niečom poľavili a čo je dobrý výsledok je, ide o naozaj o kompromisný zákon, dobrým výsledkom je, že ho podporilo v prvom čítaní 78 poslancov vrátanie poslancov Hídu, ktorí s ním neboli spokojní.

Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov podporilo 78 poslancov.

podporilo


Pán Macron hovoril o spoločnom ministrovi financií...

Francúzsky prezident Emmanuel Macron v uplynulých mesiacoch skutočne niekoľkokrát vyjadril svoj názor týkajúci sa potreby vytvorenia ministerstva financií s pôsobnosťou pre celú eurozónu. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

povedal
nemyslí si
vyjadril záujem
uviedol
predstavených
článku
článku
článku
vyjadril


Ak dovolíte ja to dokončím, napríklad toho porovnám náš podiel s podielom najbohatšej krajiny Luxemburska. Voči ekonomickej sile je náš podiel o 2,3 násobne vyšší ako podiel Luxemburska, keď to porovnáme voči HDP.

pomer pôžičky a ekonomickej sily cca 2,5 násobne vyšší v prípade Slovenska u pôžičky a tiež pri finančnom mechanizme. ( Lux : HDP 37,75 mld eur (2009), pôžička 210 mil eur, mechanizmus 1,14 mld eur, SVK HDP 63,33 mld eur (2009), pôžička 820 mil eur, val 4,49 mld eur .)

Lux : HDP 37,75 mld eur
pôžička 210 mil
mechanizmus 1,14
SVK HDP 63,33 mld eur
pôžička 820 mil eur, val 4,49 mld eur


...pán Matovič má pravdu v tom, že jednak je pravda, že tá kvalita života alebo to dožívanie sa zvyšuje, ale na druhej strane zo štatistík vyplýva, že dĺžka života v zdraví je na Slovensku stále výrazne krátka.Je to okolo veku 55 rokov

Výrok hovorí o zvyšovaní sa kvality života a s tým súvisiacim dožívaním a o dĺžke života v zdraví. Priemerná dĺžka života na Slovensku sa v posledných rokoch postupne naozaj zvyšuje. Informuje o tom portál Index Mundi a World Bank . V roku 2017 dosiahla priemerná dĺžka života hodnotu 77,3 rokov. Podľa údajov Eurostatu , Európskeho štatistického úradu, je dĺžka života v zdraví u žien na Slovensku 57 rokov a u mužov 56,4 rokov. Čo sa týka dĺžky života v zdraví, Slovensko je v porovnaní s európskym priemerom (64,2 ženy; 63,5 muži) naozaj podpriemerné. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podobné hodnoty ako Slovensko majú Chorvátsko (ženy 58,7 rokov; muži 57,1 rokov), Rakúsko (ženy 57,1 rokov; muži 57 rokov), Portugalsko (ženy 57,4 rokov; muži 59,9 rokov), Slovinsko (ženy 57,9 rokov; muži 58,7 rokov) a Fínsko (ženy 57 rokov; muži 59,1 rokov). Najmenej sa v zdraví dožívajú v Lotyšsku: ženy 54,9 rokov a muži 52,3 rokov. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["YzGM5"]={},window.datawrapper["YzGM5"].embedDeltas={"100":479,"200":452,"300":425,"400":398,"500":398,"700":398,"800":398,"900":398,"1000":398},window.datawrapper["YzGM5"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-YzGM5"),window.datawrapper["YzGM5"].iframe.style.height=window.datawrapper["YzGM5"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["YzGM5"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("YzGM5"==b)window.datawrapper["YzGM5"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Index Mundi
World Bank
Eurostatu
žien
mužov


...v Európskej únii a v eurozóne a Slovensko bude mať budúci rok dvakrát vyšší hospodársky rast, ako je priemer v eurozóne.

Podľa prognózy Eurostatu z jesene 2017 sa na rok 2018 predpokladá ekonomický rast pre krajiny eurozóny aj pre Európsku úniu ako celok vo výške 2,1 %. Rovnaká prognóza predpovedá pre Slovensko rast HDP vo výške 3,8 %. Rozpočet verejnej správy SR na rok 2018 počíta s rastom vo výške 4,2 % ( .pdf , s. 2), čo je presne dvojnásobok priemeru eurozóny. Ministerstvo financií SR a Európska komisia použili pri týchto prognózach inú metodiku. Nakoľko premiérom uvedené číslo je v súlade s prognózou rozpočtu na rok 2018, výrok hodnotíme ako pravdivý.

prognózy .pdf .pdf .pdf .pdf


Dnes má slovensko jeden z najvyšších hospodárskych rastov v Európe.

Slovensko patrí podľa údajov Eurostatu medzi maximálne prvých 5 štátov s najvyšším rastom v EU, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa prognóz Eurostatu má Slovensko v roku 2012 dosiahnúť rast 1,8 % HDP. Vyšší rast má dosiahnuť Poľsko - 2,7 %, Litva 2,4 % a Lotyšsko 2,2 %. Čo sa týka momentálnych odhadov , v druhom štvrťroku dosiahlo Slovensko rast oproti predchádzajúcemu štvrťroku na úrovni 0,8 % HDPčo je druhý najvyšší rast v EU po Lotyšsku (1 %). V porovnaní s rovnakým štvrťrokom v predchádzajúcom roku sme dosiahli rast 3,2 % a pred nami sa umiestnili ešte Litva, Lotyšsko a Estónsko (hodnota pre Poľsko v tejto kategórii chýba).

Eurostatu odhadov


Tomuto rozhodnutiu predchádzalo rokovanie ústavnoprávneho výboru, ktorý dal Národnej rade odporúčanie nezaradiť (návrhy Smeru na schôdzu, pozn.).

Uznesenia ústavnoprávneho výboru je možné nájst v parlamentnej knižnici , tie zo 16. mája 2011 sa zaoberajú návrhmi Smeru a Igora Matovica, ten zo 17. mája sa zaoberá koalicným návrhom, pricom pri všetkých konštatuje, že neboli podané v súlade s rokovacím poriadkom. O tom, že by sa návrh nemal zaradit na rokovanie uznesenia nehovoria. Portál hnonline.sk 17. mája informuje: "Ústavnoprávny výbor prijal uznesenie, podla ktorého môže byt návrh zákona v tej istej veci predložený najskôr šest mesiacov po tom, ako parlament takýto návrh neschválil na predošlom rokovaní. O návrhoch o obcianstve rokovali poslanci naposledy na marcovej schôdzi. 'Zneniu a úcelu zákona zodpovedá to, aby sa pred uplynutím šestmesacnej lehoty nemohli predkladat návrhy zákona v tej istej veci. Co nie je to isté, ako totožný návrh zákona,' povedal po rokovaní výboru jeho šéf Radoslav Procházka (KDH). Spresnil, že výbor prijal uznesenie, podla ktorého sa tou istou vecou rozumie ten istý okruh právnych vztahov, ktoré upravuje návrh zákona."

v parlamentnej knižnici

hnonline.sk


... sa stále vyvíjajú nové druhy nie vakcín, ale nové druhy vírusov, ktoré môžu byť infekčnejšie,...

Koronavírus - rovnako ako iné vírusy - neustále mutujú a z mutácií vznikajú nové varianty, ktoré sa líšia svojou infekčnosťou. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé. Podľa amerického Centra pre kontrolu chorôb a prevenciu sa „ vírusy neustále menia mutáciou a dá sa očakávať, že vzniknú nové varianty vírusu (COVID-19, pozn.).” Len v USA sa takto k 15. júnu objavilo šesť tam zistených variantov SARS‑CoV‑2, ktorý spôsobuje ochorenie COVID-19 ( B.1.1.7 / B.1.351 / P.1 / B.1.427 / B.1.429 / B.1.617.2). Tieto varianty sa líšia svojou schopnosťou šíriť sa. Na Slovensku sa nedávno objavil nový, tzv. indický variant koronavírusu, pri ktorom existujú obavy, že sa bude šíriť rýchlejšie než iné varianty.

Podľa objavil


Čo sa týka tých kanálov, zablokovala to americká firma Google, ktorej sa jednoducho nepáčili politické názory na tých kanáloch.

Spoločnosť Google zrušila na svojej platforme viacero kanálov, ktoré boli naviazané na hnutie Republika. Učinila tak však z odôvodnením porušenia pravidiel platformy a po odhalení koordinovanej vplyvovej operácie. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V polovici júna spoločnosť Google na svojej platforme YouTube zrušila viacero účtov personálne prepojených s politickým hnutím Republika, vrátane kanálov Kulturblog či Konzerva. Podľa spoločnosti dochádzalo k závažným a opakovaným porušeniam pravidiel platformy. Neskôr v stanovisku spoločnosť špecifikovala , že sa tak stalo v rámci vyšetrovania koordinovaných ovplyvňovacích operácií na Slovensku. Kanály boli zrušené po zásahu odborného tímu spoločnosti, ktorý sa venuje odhaľovaniu vládami podporovaných hackerských útokov či koordinovaných vplyvových kampaní. Celkovo spoločnosť zablokovala deväť kanálov.

Samotný Kulturblog bol dlhodobo zaraďovaný medzi weby šíriace konšpirácie a dezinformácie. Webová stránka Kulturblog.sk, na ktorej sú videá z platformy youtube propagované, je dlhodobo vedená na zozname konšpiračných webov , Konšpirátori.sk.

Jakub Drábik v odbornom posudku uvádza, že portál Kulturblog obsahuje rôzne manipulatívne podané a silne emočne podfarbené videá a články, ktoré majú v publiku vyvolať klamný dojem o hrozbách zo strany liberalizmu, multikulturalizmu, globalizácie, západnej Európy, rôznych náboženských či sexuálnych menšín či migrácie. Web má navyše posilňovať rôzne obavy a stereotypy.

zrušila
dochádzalo
špecifikovala
konšpiračných webov
posudku


Hovoríte to ako člen strany, (Lipšic hovorí ku Kaliňákovi, pozn.) ktorá do čela Najvyššieho súdu dosadila výkonného politika, bývalého ministra spravodlivosti.

Štefan Harabin je predsedom Najvyššieho súdu od júna 2009. Avšak na tento post kandidoval ako nominant ĽS-HZDS , nie Smeru-SD. Smer tak iba umožnil Harabinovo dosadenie, je zavádzajúce tvrdiť, že ho tam dosadil.

Štefan Harabin
júna 2009.
nominant ĽS-HZDS


Ja som jednoznačne povedal, že čistý heroín je pre telo neškodnejší ako ten miešaný s kadejakými jedmi na krysy, ktorý je dostať na trhu v podstate v tej drogovej scéne.

V rozhovore pre denník SME poslanec Poliačik povedal:

rozhovore


Do roku 2020 čerpáme fondy. Potom už nečerpáme nič. Sme čistý platca.

Slovensko dnes patrí medzi najväčších prijímateľov eurofondov v Európskej únii, za sedem rokov mohlo využiť z kohéznych fondov až 14 miliárd eur. Nový návrh rozpočtu Európskej únie po roku 2020 už počíta aj s odchodom Veľkej Británie, čo znamená určité škrty v rozpočte pre Slovensko a mnohé ďalšie európske krajiny. Slovenská republika však bude poberateľom eurofondov aj po roku 2020, hoci podľa návrhu Európskej komisie by to malo byť o jeden a pol miliardy menej. Výrok Mariana Kotlebu je nepravdivý.

najväčších poberateľom 2021-2027 získajú prispelo


Pravdou je to, že tento dokument (program stability pozn.) bol diskutovaný na finančnom výbore, ale pravdou je aj to, že aj ja osobne som mal výhrady hlavne k sociálnej oblasti a som navrhol vytvorenie pracovnej skupiny...

Na webstránke Výboru NR SR pre rozpočet a financie chýbajú zápisnice zo schôdzí od decembra 2010, takže nie je možné overiť súhlasné alebo nesúhlasné postoje vyjadrené v rámci rokovania výboru. Podľa pozvánok s uvedením programov boli materiály Program stability (.pdf) a Národný program reforiem (.pdf) prerokované 14. apríla 2011.

Výboru NR SR pre rozpočet a financie
Program stability
Národný program reforiem


Vláda počas nasledujúcich štyroch rokov zmodernizuje približne 60 mostov na hlavných cestných ťahoch...

V roku 2016 sa začalo s rekonštrukciou a modernizáciou niekoľkých mostných konštrukcií v Žilinskom, Trenčianskom, Nitrianskom a Banskobystrickom kraji. Bohužiaľ sa nám nepodarilo nájsť plán alebo zoznam mostov, ktoré vláda má v úmysle rekonštruovať a modernizovať. Z informácií, ktoré sme získali navyše vyplýva, že vláda sa podieľa na rekonštrukcii poskytnutím finančných prostriedkov, ale iniciatíva na modernizáciu má prísť z krajov, prípadne okresov. Sľub preto hodnotíme ako čiastočne splnený.

Žilinskom kraji
most v Opatovej
Stavebné náklady
Univerzitného mostu v Nitre
hovorkyne Slovenskej správy ciest
stáť
týkať
vybrala


...keď k tomu (minimálnej mzde 405 eur, pozn.) pripočítam odvody zamestnávateľa, odvody zamestnanca, tak sa dostanem na celkovú cenu práce niekde nad 650 eur.

Ani jedna suma, ktorú sme dohľadali pomocou viacerých mzdových kalkulačiek, sa nezhoduje s Kollárovým tvrdením o cene práce nad 650 eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Pri výpočte sme použili viacero dostupných kalkulačiek. Keď k minimálnej mzde (405 eur) pripočítame (cistamzda.sk) odvody zamestnávateľa (142,55 eur) a odvody zamestnanca (54,27 eur), výsledná suma predstavuje 601,82 eur. Podľa ekonomika.sme.sk ide pri 405 eur o odvody zamestnávateľa (109,55 eur) a odvody zamestnanca (41,07 eur), výsledná suma predstavuje 555,62 eur. Rovnaký údaj nájdeme na stránke platy.sk .

pripočítame

ekonomika.sme.sk

platy.sk


Tu máme prebujnelú verejnú správu, že tu máme každý rok rastúce výdavky vo verejnej správe.

Výdavky verejnej správy v absolútnej hodnote rastú každoročne, avšak okrem r. 2011, počas vlády I. Radičovej. Nedá sa povedať, že výdavky verejnej správy v relatívnom vyjadrení výdavkov k HDP rastu každoročne. Výrok poslanca J. Miškova hodnotíme preto ako zavádzajúci. Nasledujúca tabuľka porovnáva výšku výdavkov verejnej správy rozpočtovaných rozpočtami verejnej správy. Údaje sú čerpané zo stránky ministerstva financií (údaje spred roka 2009 sú prepočítané konverzným kurzom 30,126). Vychádzame z rozpočtu na roky 2013-2015 (s. 9); Štátny záverečný účet za rok 2009 s. 12; Štátny záverečný účet za rok 2008 s. 18; Štátny záverečný účet za rok 2007 s. 19; Štátny záverečný účet za rok 2006 s. 18; Štátny záverečný účet za rok 2005 s. 20. Rok 2005S 2006S 2007S 2008S 2009S 2010S 2011S 2012OS 2013R Výdavky verejnej správy v mil. euro 19397,2 20551,1 21930,2 23985,9 25939,1 27347,6 25823,8 27363,9 27622,2 V % HDP 40,3 38,5 37 37 41 40 37,4 38,1 37,1 Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ministerstva financií


Vláda Roberta Fica nastavovala úvodné opatrenia, respektíve celé 7-ročné obdobie, že z neho realizuje, ak to sčítam aj s dneškom, 5,5 roka zo 7. Ak to bude do konca, teda plus tie dva, tak 7,5 z 9. Preto viniť našu vládu za rok a pol pôsobenia je neobjektívne.

Ján Figeľ chce pravdepodobne týmto výrokom poukázať na roky 2007-2013 (7 rokov), teda programové obdobie na čerpanie eurofondov. Zo spomenutého obdobia bola pri moci vláda Roberta Fica 5,5 roka. Ján Figeľ sa snaží poukázať práve na to, že vláda ktorej bol členom bola zo spomenutého obdobia pri moci iba 1,5 roka. V skutočnosti o čosi viac - 21 mesiacov.

vláda Roberta Fica


V stredu sme sa, nie je pravda, že by sme sa nedohodli len na platoch. Pán predseda zdravotného výboru pán Novotný vôbec nevie, ako sa ešte menila posledný deň teda na Národnej rade, ako sa menilo memorandum aj podmienky. Ono to tak vyzerá, že z 10 na 9 bodoch sme sa dohodli. Vôbec to nebola pravda. Vôbec nebola ošetrená tak ako je teraz v memorande napríklad garancia návratu lekárov, vôbec nebola legislatívne tak poistené zrušenie transformácie nemocníc, ako je teraz. Skutočne Zákonník práce sme ešte aj ten bod 1, 2 sme tam doplnili nejaké veci.

Od stredy 30. 11 do piatka 2. 12 nedošlo k žiadnej zásadnej zmene ponuky vlády LOZ. Malé zmeny nastali v prípade návratu lekárov do práce do vypršaní výpovedných lehôt a doplnenia vety ohľadom účinnosti zákona o zastavení transformácie nemocníc.

Memoranda o úprave pomerov v zdravotníctve


Pozrite si na Lettiho vládu, pozrite si, že uplynulý týždeň desiatky tisíc ľudí demonštrovalo pred parlamentom v Ríme proti vládnym škrtom.

Tento výrok hodnotím ako zavádzajúci V Ríme demonštrovali tisíce ľudí , ale v máji až júni 2013 a nie v období posledných dvoch týždňov, ako uvádza poslanec Kollár. Tieto protesty boli namierené proti Lettiho vláde a proti vládnym škrtom.

V Ríme demonštrovali tisíce ľudí


...a Protizločinecká (jednotka NAKA, pozn.) zabránila jednej úkladnej vražde (...).

Z výroku Milana Lučanského nie je jednoznačne jasné, ktorú vraždu konkrétne myslel. Pravdou však je, že v septembri 2018 boli zadržaní a následne obvinení dvaja podozriví z prípravy úkladnej vraždy a nedovoleného ozbrojovania v Poprade. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zadržali úkladná obvinení


... sa zbytočne hovorí o amnestiách, pretože amnestia bola len jedna. Nevydal som ju osobne ako predseda vlády, pretože kompetencie z prezidenta prechádzajú na vládu

Pokiaľ hovoríme o tzv. Mečiarových amnestiách, tak ide o konkrétne rozhodnutie 55/1998 Z. z. predsedu vlády. Toto rozhodnutie bolo doplnené „ v záujme odstránenia sporov o výklad rozhodnutia o amnestii z 3. marca 1998 ", resp. bolo vydané ďalšie rozhodnutie 214/1998 Z. z. o amnestii zo 7. júla 1998. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Amnestie boli vydané vtedajším predsedom vlády SR Vladimírom Mečiarom 3. marca 1998, teda hneď na druhý deň po skončení funkčného, 5-ročného obdobia vtedajšieho prezidenta Michala Kováča na všetky trestné činy spáchané v súvislosti so zavlečením Michala Kováča ml. do zahraničia. 7.júla bol text amnestie upravený.

Právomoc udeliť amnestiu (čl. 102 pís. i) prešla podľa čl. 105, ods. 1 Ústavy SR vo vtedy platnom znení na vládu SR:

"Ak nie je prezident zvolený, alebo ak sa úrad prezidenta uvoľní a ešte nie je zvolený nový prezident, alebo ak bol zvolený nový prezident, ale ešte nezložil sľub, alebo ak prezident nemôže svoju funkciu vykonávať pre závažné dôvody, výkon funkcie prezidenta patrí vláde Slovenskej republiky, okrem oprávnení prezidenta podľa čl. 102 písm. d) až g). V takomto prípade môže vláda poveriť svojho predsedu vykonávať niektoré právomoci prezidenta. Na predsedu vlády prechádza v tom čase aj hlavné velenie ozbrojených síl."

V danom prípade bolo príčinou to, že v NR SR pri voľbe prezidenta nebolo možné získať 90 hlasov poslancov. Napriek piatim kolám nebol zvolený žiaden kandidát. Prázdne miesto prezidenta zastupoval predseda vlády SR. Po voľbách do NR SR v septembri 1998 sa vládna koalícia dohodla na priamej voľbe prezidenta, podľa zákona sa však naďalej konali ďalšie kolá volieb. V období od 2. marca 1998 do 15. júna 1999 bola pozícia prezidenta SR neobsadená. Predchádzajúce neúspešné pokusy voľby nového prezidenta podnietili prehodnocovanie spôsobu voľby hlavy štátu. Spôsob voľby prezidenta SR upravil Ústavný zákon z 18. marca 1999.

Taktiež existujú aj názory o tom, že druhá amnestia, ktorá má tú prvú dopĺňať nie je platnou, a to na základe rozhodnutia Ústavného súdu SR (I. ÚS 30/99), keď Ústavu vyložil v tom zmysle, že prezident je oprávnený amnestie len udeliť, nie meniť alebo rušiť. V tomto duchu sa napríklad vyjadruje Ivan Trimaj:

"Ak nemožno amnestiu zrušiť prezidentom samotným (hoci zastupujúcim), tak ju nemožno ani novelizovať. Veď novela znamená zrušenie starého znenia a nahradenie ho novým. Súdy, ktoré sa nezaoberali obžalobou spísanou prokurátorom Michalom Serbinom, rozhodli teda nesprávne."

rozhodnutie
rozhodnutie
Michala Kováča
Právomoc
voľbe
piatim kolám
podnietili
Ústavný zákon
rozhodnutia
vyjadruje


V roku 2011 sme predložili novelu zákona o potravinách, ktorá rozviazala ruky veterinárnym inšpektorom, že môžu chodiť krížom - krážom aj cez republiku, lebo povedzme si, že aj toto je dosť podstatné.

Novelu zákona o potravinách poslanci schválili v septembri 2011 a do platnosti vstúpila začiatkom novembra toho istého roku. Do parlamentu bol predložená 10. júna 2011. Novela dáva inšpektorom možnosť kontroly aj v inom územnom obvode ako v tom, kam patria. Novela zákona o potravinách bola reakciou na kauzy dioxínov či baktérie E.coli v potravinách SITA , 2. novembra 2011: "Návrh zákona umožní taktiež inšpektorom regionálnej veterinárnej a potravinovej správy vykonávať kontrolu aj v inom územnom obvode ako v tom, kam patria. Cieľom je podľa ministerstva pôdohospodárstva zvýšiť efektívnosť úradnej kontroly a ochrany spotrebiteľa." Novela zákona, ktorá obsahuje aj nasledujúce ustanovenie resp. doplnenie odseku 10, ktorý dáva inšpektorom možnosť kontroly aj v inom územnom obvode ako v tom, kam patria. Novela nadobudla účinnosť 1. novembra 2011: 64. § 23 sa dopĺňa odsekom 10, ktorý znie: „(10) Zamestnanec regionálnej veterinárnej a potravinovej správy vykonávajúci úradnú kontrolu potravín je oprávnený na základe poverenia , ktoré vydáva Štátna veterinárna a potravinová správa, vykonávať úradnú kontrolu aj v územnom obvode inej regionálnej veterinárnej a potravinovej správy .“ Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona reakciou SITA Novela


Pán predseda vlády (...) keď začínal, tak verejne sľúbil, že keď bude pri ktoromkoľvek ministrovi aspoň len tieň podozrenia z korupcie, tak ho do troch minút odvolá.

Robert Fico sa naozaj vyslovil, že odvolá členov vlády podozrivých z korupcie nie dlho po menovaní do funkcie v roku 2007. Presné znenie je: „Do troch minút odvolám každého člena vlády, u ktorého sa ukáže iba náznak korupcie a klientelizmu . “ Citáciu preberáme z agentúry SITA . Výrok na základe spomenutých informácií hodnotíme ako pravdivý. Daný výrok Roberta Fica sa v poslednej dobe spomína najmä v súvislosti s kauzou Bašternák, do ktorej je údajne zapletený aj minister vnútra Robert Kaliňák. Opozícia preto žiada odstúpenie ministra vnútra, aby došlo k riadnemu prešetreniu. Keďže Robert Fico stojí za Robertom Kaliňákom a nechystá sa ho odvolať, opozícia sa rozhodla obom vyjadriť nedôveru. O nedôvere voči ministrovi vnútra, ako aj premiérovi hlasovali na 9. schôdzi NR SR. Koalícia však premiéra aj ministra vnútra podržala a opozícií sa nepodarilo ich odvolať.

SITA


Fakt je ten, že 40 % rodín na Slovensku žije od výplaty do výplaty.

Podľa dvoch nedávnych výskumov, prieskumu Štatistického úradu SR aj banky 365.bank, až dve pätiny Slovákov žijú “od výplaty k výplate”. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

Štatistický úrad SR uskutočnil medzi februárom a júlom 2022 prieskum, kde až dve pätiny Slovákov uviedli , že žijú od výplaty k výplate. K podobnému výsledku prišiel aj novší prieskum komerčnej 365.bank , podľa ktorého od výplaty po výplatu prežíva až 40 % opýtaných.

uskutočnil uviedli 365.bank


...predstavitelia väčšiny štátov odmietajúcich takzvané dočasné kvóty – a ešte pred ich schvaľovaním – oznámili pripravenosť prijať dokonca väčší počet ľudí, než predpokladaný počet v takzvaných kvótach.

Kvóty na hlasovaní rady ministrov 22. septembra 2015 odmietlo Česko, Slovensko, Maďarsko a Rumunsko. Proti kvótam vystupovalo aj Poľsko, nakoniec pri hlasovaní hlasovalo za kvóty. Odmietavo sa v určitých momentoch stavalo ku kvótam aj Fínsko, Lotyšsko a Estónsko. Dánsko, Írsko a Veľká Británia sa na kvótnom systéme nepodieľajú, no Veľká Británia aj Írsko prejavili záujem prijať utečencov na dobrovoľnej báze. Na základe vystúpení v médiach sa dá povedať, že predstavitelia väčšiny krajín, ktoré hlasovali alebo sa stavali proti kvótam ponúkali možnosť umiestniť väčší počet migrantov, než im to dokument o prerozdelení káže. Taktiež štáty, ktoré využili možnosť sa na nich nepodieľať, vo väčšine prípadov rozhodli o prijatí tisícov migrantov. Spolu päť z týchto štátov ponúklo na dobrovoľnej báze prijať viac utečencov, štyri takýto postoj nevyjadrili. Preto hodnotíme toto tvrdenie ako celok ako pravdivé. Česko by malo prijať 376 ľudí z Talianska a 1215 z Grécka, celkom teda 1591 ľudí. Česká vláda už v lete prijala rozhodnutie o prijatí 1500 migrantov za dva roky (zdroj idnes.cz), toto rozhodnutie ale ostro kritizoval prezident Miloš Zeman. Český minister pre legislatívu a ľudské práva Dienstbier sa v septembri vyjadril , že by Česká republika mohla prijať 7 až 15 tisíc ľudí " už len v tomto momente. ". Poľsko nakoniec hlasovalo za, ale dlhodobo sa stavalo proti kvótam. Podľa vyjadrenia ministra zahraničných vecí Shetynu z konca septembra by Poľsko bolo schopné prijať väčší počet utečencov než mu je pridelený v kvótach.

rozhodnutie

rozhodnutie

vyjadril

vyjadrenia

netýkajú

hovoril

prihlásila

Estónsko

Lotyšsko

súhlas

zvýšiť

protestovať

Uvádza sa

prijalo

oznámila

najskôr

následne

zvýšilo

odôvodňuje

dokumente

vyhlásení

youtube.com

Miroslav Lajčák

materiálnej, finančnej a technickej pomoci a solidarite

vyjadrovali inak


...naopak, rozbehol sa systém štipendií a pôžičiek pre študentov, a to nielen na vysokých školách, ale aj na stredných školách a na základných školách.

obroda.sk


A ja som 8-krát, vrátane včerajška, 8-krát vystúpil pred verejnosť, z toho 5-krát som bohužiaľ musel oznamovať, že budeme mať nižšie príjmy a máme nižší ekonomický rast a problémy na trhu práce a podobne.

R. Kažimír hovorí o daňových prognózach. Od začiatku jeho funkčného obdobia bolo vydaných osem daňových prognóz . Päť z nich bolo skutočne negatívnych a až posledné tri daňové prognózy predpokladali ekonomický rast. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Od apríla 2012, teda od nástupu ministra Kažimíra do úradu, bolo členmi výboru pre daňové prognózy predložených osem daňových prognóz . Tieto prognózy prezentovalo Ministerstvo financií SR, a predstaviteľ Inštitútu finančnej politiky rezortu financií, na tlačových konferenciách. Daňové prognózy mali v rokoch 2012 - 2013 negatívny výhľad. 1. TA3 (27. júl 2012). Minister oznámil „Nemám pre vás žiadne dobré správy ... plus 0,1 mínus 0,4, celkový výsledok je pokles odhadu daňových príjmov o 0,3 % HDP.“ 2. TA3 (27. september 2012) P. Kažimír prehlásil „ ... musím povedať, že opäť nemám dobré správy ... Najnovšia daňová prognóza hovorí o tom, že k by sme nič nespravili, tak nám daňové a odvodové prijmi v tomto roku, oproti rozpočtu, ktorý pripravila minulá vláda, klesnú o 494 mil. eur.“ 3. V tomto prípade nepredstúpil minister financií pred verejnosť v decembri 2012 ale v novembri 2012. SITA (5. december 2012) " Výpadok daňových a odvodových príjmov oproti predchádzajúcej septembrovej prognóze rezortu financií pre roky 2012 až 2015 dosiahne 0,3 % hrubého domáceho produktu (HDP). ... Tento výpadok minister financií Peter Kažimír avizoval ešte koncom novembra po rýchlom odhade daňových a odvodových príjmov. " 4. TA3 (8. február 2013) Minister Kažimír vyhlásil „Musím oznámiť, že oproti rozpočtu, znižujeme odhad príjmov v tomto roku o 361 mil. eur ... “ 5. SITA (27. jún 2013) " Podľa ministra financií Petra Kažimíra poklesnú daňové a odvodové príjmy v roku 2013 oproti februárovej prognóze o 0,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) a v budúcom roku o 0,8 % HDP, čo predstavuje zhruba 611 mil. eur. " Výhľady sa zlepšili od septembra 2013. 6. Minister hovoril o novej daňovej prognóze, ktorá už odhadovala vývoj daní pozitívnejšie TA3 (26. septembra 2013) "... vďaka silným výsledkom z druhého štvrťroka v celej Európe ako aj na Slovensku a zlepšujúcim sa predstihovým ukazovateľom naznačujúcim výraznejší oživenie ekonomiky, zlepšujeme aj našu prognózu rastu slovenskej ekonomiky... Darí sa nám úspešne bojovať s daňovými únikmi. Výber daní sa zlepšuje a oproti júnovej prognóze očakávané zlepšenie výberu daní a odvodov o 132 miliónov eur." 7. TASR (2. decembra 2013) "Pre rok 2014 dodatočné príjmy predstavujú ďalších 375 miliónov eur do príjmovej stránky štátneho rozpočtu," informoval dnes na tlačovej besede o výsledkoch zasadnutia Výboru pre daňové prognózy štátny tajomník Ministerstva financií (MF) SR Peter Pellegrini (Smer-SD) za účasti riaditeľa Inštitútu finančnej politiky (IFP) Martina Filka." 8. TASR (15. február 2014) "Štát v minulom roku vybral na daniach aj odvodoch o 261 miliónov eur viac ako očakával, z toho na dani z pridanej hodnoty (DPH) dokonca o 289 miliónov eur viac. Zlepšenie v tomto roku predstavuje dodatočných 189 miliónov eur. Na základe údajov z najnovšej daňovej prognózy to na dnešnej tlačovej konferencii uviedol minister financií Peter Kažimír (Smer-SD)." Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

prognóz

prognóz

SITA

SITA

TASR

TASR


Rozdali sme im (dobrovoľným hasičom, pozn.) niekoľko tisíciek prvozásahových vozidiel IVECO Daily alebo to boli repasované TATRY alebo to bolo niekoľko tisíc protipovodňových prívesných vozíkov (…).

V uplynulých rokoch prechádzajú dobrovoľné hasičské zbory rozsiahlou obmenou techniky. Ministerstvo vnútra do obcí zadovážilo stovky hasičských áut typu IVECO Daily, protipovodňových vozíkov či repasovaných vozidiel Tatra. Je pravdou, že približne polovica obcí na Slovensku v súčasnosti disponuje modernizovanou hasičskou technikou, o tisícky prerozdelených vozidiel ani vozíkov však nešlo. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Ministerstvo vnútra od roku 2013 každoročne finančne podporuje hasičské zbory obcí. Koncom minulého volebného obdobia, v roku 2014, ministerstvo obstaralo celkom 500 kusov hasičských áut IVECO Daily, ktoré obciam odovzdával exminister Kaliňák osobne. Podľa vyjadrenia rezortu vnútra z marca 2017 “samosprávy (…) dostali 670 kusov hasičských áut Iveco Daily, 150 kusov repasovaných vozidiel Tatra 815 a Tatra 148”. Obciam boli takisto pridelené prívesné vozíky s protipovodňovou ochranou. Prostriedky na ich kúpu čerpá z projektu

2013
obstaralo
odovzdával
vyjadrenia
Aktívne protipovodňové opatrenia
Technika
2017
odovzdaných


Lepší výber daní je absolútna kľúčová priorita vlády.Takže to je kľúčové opatrenie. Potom je tam Kaliňákove ESO.

Vzhľadom na výskyt otázky riešenia daní a reformy ESO v programovom vyhlásení vlády, nemožno považovať tieto dve problematiky za "kľúčové priority vlády". V programovom vyhlásení sú zahrnuté ale nie medzi ostatnými bodmi, ktoré sú tu definované ako kľúčové. V programovom vyhlásení vlády na roky 2012-2014 je 10 kľúčových úloh , ktoré si vláda stanovila pre výkon svojho štvorročného mandátu: 1. zmiernením dopadov krízy posilniť istoty ľudí; 2. konsolidovať verejné financie, tak aby deficit verejných financií bol v roku 2013 pod tromi percentami HDP; 3. podporiť hospodársky rast a cenovú stabilitu; 4. znížiť vysokú nezamestnanosť mladých ľudí a systematicky riešiť problém dlhodobej, najmä regionálnej nezamestnanosti; 5. zvýšiť vymožiteľnosť práva a systematicky likvidovať korupciu na všetkých stupňoch spoločnosti; 6. konsolidovať verejné zdravotníctvo s dôrazom na jeho finančnú stabilizáciu; 7. posilniť spoluzodpovednosť za plnenie strategických cieľov Európskej únie a zároveň presadzovať oprávnené záujmy Slovenskej republiky v Európskej únii; efektívne využiť prostriedky z fondov Európskej únie na modernizáciu a rozvoj štátu a spoločnosti; 8. posilniť hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť spoločnosti; 9. založiť dlhodobé tendencie pre hospodársky, sociálny, environmentálny a vedecko-technický rozvoj Slovenska a pre zlepšenie kvality života; 10. byť vládou otvorenou všetkým vrstvám slovenskej spoločnosti aj prostredníctvom vytvorenej Rady solidarity a rozvoja za účasti partnerov sociálneho dialógu. V týchto stanovených kľúčových bodoch nie je konkrétne spomenuté upravenie či zmena výberu daní, ani konkrétne reforma štátnej správy. Otázka daní je zahrnutá ďalej v obsahu tohto programového vyhlásenia v časti " Finančná politika "(.pdf) (str.13). " V kontexte s uvedenými cieľmi pôjde o vyvážené a trhovo konformné posilňovanie a zefektívňovanie úlohy štátu pri uplatňovaní alokačnej, distribučnej, stimulačnej a stabilizačnej funkcie verejných financií prostredníctvom systémového formovania a efektívneho využívania nástrojov rozpočtovej a daňovej politiky štátu." "Vláda podnikne kroky na odstránenie deformácií daňovo-odvodového systému. " ESO (Efektívna, Spoľahlivá, Otvorená štátna správa) je reformou z dielne R. Kaliňáka. V programovom vyhlásení vlády (.pdf) na roky 2012 - 2016, je v časti "Úlohy verejnej správy"(str.33) opisovaná plánovaná reforma, ktorá spĺňa charakter súčasnej novely ESO. " Vláda navrhne legislatívne opatrenia k vytvoreniu novej štruktúry orgánov miestnej štátnej správy, ktorej dôležitým princípom bude integrácia pôsobnosti tzv. špecializovanej štátnej správy do jednotného štátneho úradu na čele s predstaviteľom vymenovaným vládou. Táto štruktúra zachová odborné a personálne riadenie a zodpovednosť odvetvových ústredných orgánov štátnej správy. Jednotný úrad štátnej správy sleduje zjednodušenie kontaktu občana so štátnou správou a zároveň zodpovedá záujmom transparentnosti , zodpovednosti za rozhodovacie procesy, efektívnosti vynakladania verejných prostriedkov a účinnosti kontroly ." Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

10 kľúčových úloh
Finančná politika
programovom vyhlásení vlády


Mali ste predkupné právo (predkupné právo na celú SPP, pozn.)

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vláda SR mala predkupné právo na celú SPP, no nevyužila ho. V situácii ohľadom privatizácie si za to vyslúžili ostrú kritiku opozície. " Teraz vám českí a slovenskí súkromníci predviedli, že sa to dá urobiť bez jediného eura. Bez jedinej novej investície prevzali majetok, na ktorý mal štát predkupné právo," dodal Figeľ .

predkupné právo
Figeľ


My sme jediná krajina na svete, ktorá nemá možnosť vyvolať predčasné parlamentné voľby.

Možnosť skrátenia volebného obdobia parlamentu naša ústava explicitne neupravuje. Keďže overiť ústavy všetkých krajín sveta presahuje možnosti našej práce, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Ústavný zákon, ktorý by garantoval vyhlásenie predčasných volieb na základe referenda alebo prijatia ústavného zákona, predložil predseda Národnej rady Boris Kollár do parlamentu a 20. septembra ho poslanci posunuli do druhého čítania.

Ústava Slovenskej republiky predpokladá šesť situácií, kedy prichádzajú do úvahy predčasné voľby do NR SR. „Až v prípade piatich z nich sú predčasné voľby dôsledkom rozpustenia Národnej rady prezidentom. Šiesty dôvod pre konanie predčasných volieb sa týka vyhlásenia výsledkov predchádzajúcich volieb za neplatné rozhodnutím Ústavného súdu,” uvádza vedecký časopis Comenius.

Predčasné parlamentné voľby sa doteraz na Slovensku konali trikrát - v rokoch 1994, 2006 a 2012. Zakaždým k nim ale došlo „na základe prijatia ústavných zákonov, ktorými Národná rada Slovenskej republiky schválila skrátenie volebného obdobia Národnej rady

a stanovila deň konania predčasných parlamentných volieb,” ako uvádza vedecká práca zverejnená v časopise Studia Iuridica Cassoviensia ( .pdf , s. 3).

Za celú históriu Slovenskej republiky sa však konali aj referendá, v ktorých sa občania vyjadrovali ku skráteniu volebného obdobia NR SR, žiadne z nich ale nebolo úspešné. Prvé referendum o predčasných parlamentných voľbách sa konalo v roku 2000 na základe rozhodnutia prezidenta. Občania v ňom rozhodovali o otázke: „Ste za to, aby sa Národná rada Slovenskej republiky uzniesla na ústavnom zákone: Volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky zvolenej v roku 1998 sa skončí dňom volieb do Národnej rady Slovenskej republiky, ktoré sa vykonajú do 150 dní odo dňa vyhlásenia výsledkov referenda?”.

Druhé referendum o predčasných parlamentných voľbách sa konalo v roku 2004. V ňom občania rozhodovali o otázke: „Ste za to, aby poslanci Národnej rady Slovenskej republiky prijali ústavný zákon o skrátení III. volebného obdobia Národnej rady Slovenskej republiky tak, aby sa voľby do Národnej rady Slovenskej republiky konali v roku 2004?”

posunuli piatich .pdf


..prečo potom sestry potrebovali pri výpovediach podpísať takzvanú dohodu o solidarite...sa tam zaväzujú, že ak zrušia tie výpovede, musia zaplatiť odborom, odborovej organizácii 3 300 eur pokuty..

Je pravdou, že tzv. Dohoda o solidarite ukladá v prípade porušenia záväzkov povinnosť vyplatiť fondu solidarity pokutu vo výške 3300 euro. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dohoda o solidarite hovorí: "Ak Zdravotník poruší záväzky opísané v tejto zmluve, je povinný uhradiť do 7 dní SK SaPA sumu 3300 eur, ktorá použije tieto financie na fond solidarity pre úhradu strát ostatných Zdravotníkov, ktorí svoje záväzky z tejto zmluvy dodržali ."

Dohoda o solidarite

Pravda

Regionálnej komory sestier a pôrodných asistentiek

Pravda

SME


Preto, lebo boli (podľa Mikloša predražené lyžičky, pozn.) súčasťou nejakej súhrnnej faktúry, ktorá bola obstaraná zákonným spôsobom verejným obstarávaním. Zato, že niekde nejaká jedna položka je iná, akoby mohla byť, to sa ovplyvniť nedá, lebo dnes je zákon o obstarávaní taký, ako je. A nech povie, že či sme porušili zákon pri tom verejnom obstarávaní. Určite nie. A garantujem vám, že budú mať aj oni problémy takéhoto typu, pretože to neviete úplne ustriehnuť. Navyše nejaký úradník niekde možno, že si nevšimol túto jednu konkrétnu 300 eurovú položku. Ale dobre.

Či boli súčasťou nejakej súhrnnej faktúry sme nezistili.


Komunity kresťanov napr. na Blízkom východe sú natoľko utláčané, že hrozí definitívne ich zánik. V mnohých krajinách Irak, Irán, Pakistan, Sudán, Nigéria, sú krvavo likvidovaní nie len kresťania.

Existenciu hrozby zániku kresťanských a iných náboženských komunít na Blízkom východe podporuje uznesenie Európskeho parlamentu z 15. novembra 2007 o závažných udalostiach, ktoré ohrozujú existenciu kresťanských a iných náboženských komunít. Uznesenie sa odvoláva na zozbierané informácie o útokoch, vraždách, únosoch alebo iných formách násilia spáchanom na príslušníkoch náboženských komunít. V uznesení sa spomínajú krajiny Turecko, Irak, Pakistan, Sudán, Vietnam, Filipíny, Egypt, Gaza, Čína. Nigéria ani Irán sa v dokumente nespomínajú, hoci je možné, že o prípadoch utláčania hovoria iné dokumenty.

uznesenie


Za tejto vlády podľa Štatistického úradu vzniklo vyše 50 tisíc nových pracovných miest.

Štatistický úrad uvádza štvrťročné údaje o stave zamestnanosti, preto pri overovaní tohto výroku Jána Figeľa vychádzame zo stavu zamestnanosti v 2. kvartáli 2010 (čas tesne pred nástupom vlády I. Radičovej) a 3. kvartáli 2011, ktorý je zatiaľ najnovším údajom o počte zamestnaných osôb na Slovensku.


Je dôležité si uvedomiť, že z pohľadu krajín Severoatlantickej aliancie nie sme jediní. Len málo krajín napĺňa svoje záväzky, ktoré dalo. Ani nie sme v tom tí najhorší. (hovorí o záväzku dávať 2 % HDP na obranu, pozn.)

Severoatlantická organizácia ( NATO ) má 28 členov. Krajiny NATO sa zaväzujú vynaložiť na výdavky na obranu aspoň 2% HDP (Výročná správa NATO 2012, .pdf, s. 11). Až 21 krajín, teda až 3/4 členských krajín, míňa na obranu resp. armádu menej ako 2% HDP. Kiska rovnako tvrdí pravdu v tom, že nie sme v tomto ohľade najhorší, keďže nižšie výdavky ako Slovensko (1%) dáva na armádu Island (0,1% HDP v roku 2012), Luxembursko (0,5% HDP), Litva (0,8% HDP), Maďarsko (0,9% HDP) či Španielsko (0,9% HDP). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tabuľka bola zostavená na základe dát SIPRI - Stockholm International Paece and Research Institute. Dátum zverejnenia analýzy: 23.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

NATO
zaväzujú
2% HDP
SIPRI


My sme oddelili vlastne teraz novelou Ústavy od prvého septembra funkciu predsedu Najvyššieho súdu od predsedu Súdnej rady.

Je pravdou, že súčasťou 4. júna 2014 schváleného návrhu zákona je ústavná modifikácia funkcií predsedu Najvyššieho súdu a predsedu Súdnej rady. Predseda Súdnej rady už nemôže byť predsedom Najvyššieho súdu. Išlo o spoločný návrh SMER-SD a KDH s účinnosťou od 1. septembra 2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý Návrh poslancov Národnej rady Slovenskej republiky Pavla Pašku a Pavla Hrušovského na vydanie ústavného zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov: "Čl. 141a Súdna rada Slovenskej republiky (3) Výkon funkcie predsedu Súdnej rady Slovenskej republiky je nezlučiteľný s funkciou v inom orgáne verejnej moci, so štátnozamestnaneckým pomerom, s pracovným pomerom, s obdobným pracovným vzťahom, s podnikateľskou činnosťou, s členstvom v riadiacom alebo kontrolnom orgáne právnickej osoby, ktorá vykonáva podnikateľskú činnosť, ani s inou hospodárskou alebo zárobkovou činnosťou okrem správy vlastného majetku a vedeckej, pedagogickej, literárnej alebo umeleckej činnosti." Čl. II Tento ústavný zákon nadobúda účinnosť 1. septembra 2014." Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schváleného Návrh


Keď sa Billa Clintona opýtali, že či mal sex s Monicou Lewinski, tak on povedal - nie. Ale keď potom našli dôkazný materiál, čiže spermie na šatách pani Lewinski, tak povedal - no dobre, ale veď to bol len orál.

Bill Clinton pri prvých otázkach na jeho vzťah s Monicou Lewinski popieral, že bol medzi nimi sexuálny vzťah. Až nakoniec priznal, že na ňom vykonala orálny sex. Výrok Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivý. Bill Clinton v roku 1998 americkú spoločnosť presviedčal o tom, že sexuálny pomer s Monicou Lewinski nemal. "Nikdy som nemal sexuálny vzťah s tou ženou, Monicou Lewinski." Po dôkazovom materiáli, ktorým bolo sperma nájdené na šatách Monicy Lewinskej Clinton argumentoval , že Monica Lewinski bola "v kontakte s jeho príslušnými časťami tela, takže ona mala sexuálny vzťah s ním. On však v styku s jej relevantnými časťami tela nebol, takže s ňou sexuálny pomer nemal" . Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

presviedčal argumentoval


Ja súhlasím, že je zastaraný (katalóg výkonov, pozn.), ale ak máme mať my 6 tisíc položiek katalógu výkonov a Holanďanom stačí 900 a Českej republike niekde okolo 2 tisíc položiek, (...) ten katalóg výkonov nie je nacenený.

V slovenskom katalógu zdravotných výkonov sa v súčasnosti nachádza 8 041 položiek, pravdepodobne však minister zdravotníctva mal na mysli plánovaný počet. Tlačovú správu alebo vyjadrenie, ktoré by podložili tento odhad sme však nenašli, taktiež ako ani presný počet položiek v holandskom katalógu. Český zoznam zdravotných výkonov obsahuje 3797 položiek. Nakoľko väčšina informácií potrebných k overeniu tohto výroku je nedostupná, výrok Tomáša Druckera hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa dokumentu uverejneného z rokovania vlády je definícia katalógu zdravotných výkonov nasledovná: „Katalóg zdravotných výkonov je súhrn všetkých zdravotných výkonov s uvedením ich charakteristík“ (§ 3 ods. 1 zákona č.576/2004 Z. z.), ktorý vydáva vláda Slovenskej republiky nariadením. Zdravotný výkon je základnou jednotkou v katalógu., ktorá popisuje ucelenú činnosť pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti (§ 2 ods.2 zákona č.576/2004 Z. z.).“ Katalóg zdravotných výkonov vlastne znamená, koľko peňazí platia zdravotné poisťovne ambulanciám za určité výkony. Ten istý dokument hovorí o tom, že: „Koncepcia tvorby katalógu/zoznamu zdravotných výkonov vychádza z analýzy súčasného katalógu zdravotných výkonov, ktorý je vydaný nariadením vlády č. 776/2004 Z. z. v súlade s § 3 ods.10 zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, z analýzy doteraz vykonaných prác na novom katalógu zdravotných výkonov a zo stanovísk odborných spoločností.“ Slovenské zdravotníctvo funguje so zoznamom výkonov z katalógu od roku 1993, preto tento katalóg možno považovať v súčasnosti za zastaraný. Uvedomuje si to aj samotné ministerstvo zdravotníctva, ktoré už pracuje na aktualizácii. Tá by mala byť hotová do konca roku 2017. Katalóg výkonov v súčasnosti tvorí 8 041 položiek . Presný počet položiek v katalógoch výkonov Českej republiky je 3797, informácie o holandskom zozname sa nám nepodarilo zistiť.

obsahuje dokumentu katalóg položiek


My sme si tam vyžiadali odklad, neformálne zatiaľ, ale hlavne viete, tam bolo ďalšie zavádzanie také mierne ak nie silné, pretože podstata tohto príbehu je, že 5 členských krajín alebo dve tretiny pôžičky pokiaľ budú odsúhlasené, tak začína pôžička plynúť voči Grécku, takže rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky jasné stanovisko. Analýzy, čo ideme urobiť v Slovenskej republike. Ako ideme meniť štátny rozpočet, ak sa rozhodneme dávať pôžičku. Toto sú vážne rozhodnutia, ktoré napokon musí urobiť Národná rada.

Iveta Radičová má pravdu, že na čerpanie půžičky Gréckom nie je potrebná 100% podpora členských štátov eurozóny. Jej slová potvrdzuje Amadeu Altafaj Tardio, hovorca Komisára pre ekonomické a monetárne záležitosti EU: „It is not about all member states being ready by mid-May with their disbursement. I think that’s clear. Some Parliamentary procedures go beyond mid-May. It can be the case. It doesn’t prevent the mechanism from being used or money from being disbursed.“ Avšak nepodarilo sa nám vyhľadať, koľko členov presne je potrebných na začatie čerpania tejto pôžičky.

hovorca


Veď na jednom tendri, na diaľničnom tendri 6 miliard korún


Tak isto by som ale klamal, keby som nezmienil, že sa v týchto rokoch významne skrátila dĺžka občiansko-právnych konaní na súdoch. To nakoniec konštatoval aj Výbor ministrov 2010, keď to dal do súvisu s opatreniami prijatými v rokoch 2007-2008, keď bol na čele justície Harabin.

Rezolúcia Výboru ministrov Rady Európy, bod Všeobecné opatrenia: "Vítajúc mnoho organizačných reforiem prijatých v rokoch 2007-2010, aby napravili tieto problémy (dĺžku súdnych konaní pozn.) najmä: -navýšenie počtu sudcov, -vytvorenie nových súdov, -vytvorenie systému na spracovanie dát a súdneho manažmentu" Pri skrátení dĺžky súdneho konania sa ale nejedná o trend z rokov 2007-2009, ale 2004-2009. Navyše sa jedná o údaje, ktoré Výboru ministrov poskytuje slovenská strana. Presnejšie rezolúcia o tomto hovorí v bode II. A, 4.: "Efektivita aplikovaných opatrení Na základe štatistík poskytnutých slovenskými orgánmi priemerná dĺžka občianskeho súdneho konania v niekoľkých posledných rokoch bola nasledovná: 2002 15.18 mesiaca 2003 16.56 mesiaca 2004 17.56 mesiaca 2005 16.86 mesiaca 2006 15.40 mesiaca 2007 15.06 mesiaca 2008 14.07 mesiaca 2009 13.00 mesiaca" Európske právne centrum EUROIURIS uvádza, že Výbor ministrov a Parlamentné zhromaždenie Rady Európy sú politické orgány, nie nepolitické orgány. "Výbor ministrov je zložený z ministrov zahraničných vecí členských štátov, resp. ich zástupcov a stálych zástupcov (tzv. permanent representative; zvyčajne ide o rovnakú osobu, ako v prípade zástupcu ministra), ktorí sú v nepretržitom styku s Radou Európy." Ďalšiu stránku, ktorá pojednáva o Výbore ministrov Rady Európy ako o hlavnom politickom rozhodovacom telese Rady Európy, si môžete pozrieť v angličtine napríklad tu .

Rezolúcia EUROIURIS tu


Čo sa týka tej stability, na vláde sa nemusíme sa rozprávať, lebo tam bude sedieť pán Huliak, ktorý urážal pána Tarabu a bude tam sedieť pán nový minister Migaľ, ktorý urážal pána Eštoka.

Spor medzi ministrom Rudolfom Huliakom a členmi strany SNS Tomášom Tarabom a Andrejom Dankom začal pri zostavovaní súčasnej vlády. Pôvodne bol na post ministra životného prostredia nominovaný Rudolf Huliak, avšak prezidentka Zuzana Čaputová ho odmietla vymenovať s odôvodnením, že nesplnil základné predpoklady na výkon tejto funkcie. Následne bol na post ministra nominovaný súčasný minister Tomáš Taraba. Rudolf Huliak na jeho adresu opakovane vyslovil rôzne urážky. Druhý spor sa odohrával v strane Hlas-SD, kde skupina poslancov okolo Samuela Migaľa kritizovala vedenie strany pod Matúšom Šutajom Eštokom, pričom zazneli obvinenia z „gestapáckych praktík“ a politického vydierania. Migaľ a jeho spojenci boli zo strany vylúčení, čo Eštok označil za očistenie strany.

Spor Huliaka s Tarabom

Rudolf Huliak je predsedom strany Národná koalícia, ktorej členovia kandidovali v parlamentných voľbách 2023 na kandidátke strany SNS. Po tom, čo ho prezidentka Zuzana Čaputová odmietla vymenovať na post ministra životného prostredia, kde namiesto neho pôsobí člen strany SNS Tomáš Taraba, Huliak uviedol , že Tomáš Taraba a Andrej Danko si z neho a jeho spolustraníkov spravili „užitočných hlupáčikov“. Na adresu Tarabu sa vyjadril , že jeho „denný nástroj je klamstvo, lož a intrigy.”

Napätie medzi Huliakom a Dankom sa vystupňovalo v momente, keď Huliak žiadal, aby sa názov jeho strany Národná koalícia objavil v názve poslaneckého klubu SNS. Po Dankovom odmietnutí vyhovieť jeho požiadavke Huliak spolu s dvoma ďalšími poslancami Národnej koalície poslanecký klub SNS opustil . Predseda SNS Andrej Danko tento krok označil za zradu a Huliaka osobne nazval „hulvátom“. Huliak naopak v rozhovore pre reláciu Braňo Závodský Naživo naznačil, že Andrej Danko mohol byť počas vystúpenia v pléne Národnej rady pod vplyvom alkoholu .

Vzťahy medzi Huliakom a Tarabom sa vyostrili aj po tom, čo minister Taraba vyhodil nominantov Národnej koalície z úradu Štátnej ochrany prírody SR a Štátnej inšpekcie životného prostredia. Huliak v reakcii na tieto udalosti nazval Tarabu diletantom či autokratom. Huliak poskytol v októbri 2024 rozhovor konšpirátorovi Danielovi Bombicovi, ktorý je známy šírením extrémistických názorov. V rozhovore Tarabu označil za arogantného chrapúňa a egomaniaka.

Spor Migaľa so Šutajom Eštokom

Štvorica poslancov zo strany Hlas-SD, Ján Ferenčák, Roman Malatinec, Radomír Šalitroš a Samuel Migaľ, začiatkom roka 2025 začali kritizovať pomery vo vnútri strany. Predseda strany Hlas-SD Matúš Šutaj Eštok označil túto skupinu poslancov okolo Samuela Migaľa za „vydieračov“, pričom tvrdil , že od strany požadovali vysoké štátne funkcie výmenou za lojalitu. Minister vnútra pro pracovnom kongrese strany v januári 2025 oznámil , že Samuela Migaľa a Radomíra Šalitroša vylúčili z poslaneckého klubu strany.

Samuel Migaľ vo viacerých vyjadreniach otvorene spochybnil vedenie strany pod Matúšom Šutajom Eštokom. Označil ho za slabého lídra , ktorý podľa neho nezvláda riadiť vnútorné procesy v strane a kritizoval tiež jeho prístup ku konfliktom v strane a spôsob, akým sa vyrovnával s vnútrostraníckou opozíciou.

Samuel Migaľ ako jeden z najvýraznejších kritikov vnútrostraníckych pomerov v Hlas-SD vo verejných vystúpeniach uviedol , že stranu interne označujú za „stranu pekných ľudí“. Zároveň kritizoval predsedu strany Šutaja Eštoka, že počas podávania demisie ministerky zdravotníctva Zuzany Dolinkovej sa nezdržiaval na Slovensku, ale na podujatí Oktoberfest v Nemecku. Migaľ tiež naznačil, že strana Hlas-SD je naďalej ovládaná prezidentom Petrom Pellegrinim, a to prostredníctvom ministra školstva Tomáša Druckera.

Po vylúčení poslancov Migaľa, Šalitroša a ďalších zo straníckych štruktúr Hlasu-SD Matúš Šutaj Eštok vyhlásil , že strana sa týmto krokom „očistila“ a zároveň deklaroval, že so spomínanými poslancami už strana neplánuje komunikovať.

Radomír Šalitroš v rozhovore pre denník Korzár kritizoval pomery v strane Hlas-SD, pričom hovoril o takzvaných „gestapáckych praktikách“ či silnom vplyve prezidenta Petra Pellegriniho. Zároveň uviedol , že spätne ľutuje podporu niektorých legislatívnych návrhov koalície ako napríklad novelu Trestného zákona, zmenu fungovania RTVS či zákon o Fonde na podporu umenia. Z jeho rozhodnutí mu malo prísť fyzicky nevoľno .

Roman Malatinec začiatkom februára 2025 vystúpil z poslaneckého klubu Hlas-SD a pripojil sa k odídencom z poslaneckého klubu SNS okolo poslanca Huliaka.

odmietla
nominovaný
kandidovali
odmietla
pôsobí
uviedol
vyjadril
názve
opustil
nazval
alkoholu
vyostrili
vyhodil
nazval
poskytol
konšpirátorovi
šírením
označil
kritizovať
označil
tvrdil
oznámil
slabého lídra
prístup
uviedol
Oktoberfest
prezidentom
vyhlásil
Korzár
uviedol
nevoľno
vystúpil
pripojil