...stačí si porovnať tu cenu, za ktorú by dostávalo plyn z Európy a tu cenu, za ktorú momentálne dostáva plyn z Ruskej federácie...keď je o sto dolárov na tisíc metrov kubických lacnejší (plyn z Ruska na Ukrajinu, pozn.).

Ukrajinský plyn je lacnejší od priemernej ceny plynu za 1000 m3 v Nemecku a Veľkej Británii lacnejší až o približne 131 USD/1000 m3. Je teda pravdou, že cena, za ktorú Ukrajina nakupuje plyn z Ruska je o približne 100 USD lacnejšia ako v cena plynu v Európe. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Česká národná banka vydala v roku 2013 vydala publikáciu s názvom " Globálny ekonomický výhľad ", v ktorom uvádza ceny plynu v jednotlivých štátoch sveta. Nemecko a Veľká Británia bola v roku 2013 cena plynu (.pdf, s. 13) v priemere 400 USD na 1000 metrov kubických. V decembri 2013 sa Rusko a Ukrajina dohodli na znížení ceny ruského plynu 268,5 USD na 1000 metrov kubických potom ako Ukrajina nepodpísala asociačnú zmluvu s Európskou úniou. Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

cena plynu
dohodli


A riešila (NAKA, pozn.) z hľadiska škodlivého následku pri majetkových trestných činoch 3 miliardy 290 miliónov eur škodu. Bolo rozložených skoro 200, 199 organizovaných skupín, v ktorých bolo stíhaných 966 osôb, 31 zločineckých skupín, 341 osôb. To sú všetko závažné kauzy. To nie sú drobné prípady, ako ste sa pýtali.

Národná kriminálna agentúra ( NAKA ) ako organizačná zložka Prezídia Policajného zboru vznikla 1. decembra 2012. Informácie o jej činnosti môžme nájsť vo výročných správach. V súčasnosti sú verejne dostupné výročné správy pre roky 2012, 2013, 2014, 2015 a 2016. Podľa týchto správ bolo za existencie NAKA obvinených celkovo 5426 osôb. NAKA rozložila 197 organizovaných skupín, v ktorých bolo stíhaných ... osôb a ... zločineckých skupín, v ktorých bolo stíhaných ... osôb. V prípade korupcie boli od roku 2012 odsúdení: 1 sudca, 1 prokurátor, 4 starostovia a ... zamestnancov samosprávy a štátnych orgánov. 2012 , 2013 , 2014 , 2015 , 2016 organizované skupiny: 902 osôb zločinecké skupiny: 231 osôb Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

NAKA


70% všetkých investícii, verejných investícii, ktoré boli urobené v posledných troch rokoch, pochádzajú z európskych fondov.

Nepodarilo sa nám zistiť, koľko z verejných investícií pochádza z európskych fondov. Tento argument bol spomenutý R. Ficom pri návšteve predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. "Pokiaľ by Slovensko nemalo možnosť čerpať finančné zdroje z fondov Európskej únie (EÚ), nachádzalo by sa v recesii. Takmer 70 percent všetkých investícií na Slovensku je totiž realizovaných práve prostredníctvom eurofondov, upozornil po stretnutí s predsedom Európskeho parlamentu slovenský premiér Robert Fico." Podobný podiel európskych peňazí na celkových investíciach uvádzal aj štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Peter Javorčík. Euractiv.sk (18. decembra, 2012): "Ako poukázal štátny tajomník, nedá sa to však porovnávať, lebo rozpočet EÚ je najmä o investíciách. V prípade Slovenska ide o významný zdroj. Európske prostriedky predstavujú 75 % verejných investícií." O cca 75% hovorí aj štúdia (.pdf, s.25) Františka Palka, štátneho tajomníka Ministerstva financií, ktorá sa odvoláva na dokument (.pdf) Európskej komisie "Position of the Commission Services on the development of the Partnership Agreement and programmes in SLOVAKIA for the period 2014-2020" . Analýza tohto dokumentu však hovorí iba o tom, že " Fondy SSR tak poskytnú dôležitý zdroj verejných investícií" presné číslo však neuvádza. Projektový tím Demagog.sk nedokázal nájsť informáciu o percente verejných investícií pochádzajúcich z eurofondov,preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

návšteve Euractiv.sk štúdia dokument


Objednával servis áut v cene u Audi štyrikrát vyššej, alebo u Passatov trikrát vyššej, ako je normálna internetová cena.

Koľko malo stáť servisovanie áut ministerstva financií sme nezistili.


Na februárovú schôdzu som pripravil návrh zákona, ktorý mal umožniť voliť do Európskeho parlamentu občanom žijúcim v zahraničí poštou, presne tak, ako to máme vo voľbách do Národnej rady. Ak by všetci tí ľudia, ktorí volili do Národnej rady, volili aj do Európskeho parlamentu poštou, hovorím len o pošte, tak sa zvýši účasť o viac ako 3%. Vy ste to zhodili zo stola bez toho, že by sa to dostalo do druhého čítania, (...).

Martin Klus hovorí o návrhu zákona ktorým sa malo meniť a doplniť znenie zákona č. 180/2014 Z.z. o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Tento návrh bol predložený Martinom Klusom (SaS) a Milanom Laurenčíkom 23. februára 2018. Návrh zákona prejednával právo voliť aj mimo územia Slovenskej republiky pri voľbách do Národnej rady SR, voľbách do Európskeho parlamentu, voľbách prezidenta SR, ľudového hlasovania o odvolaní prezidenta a referende. (Návrh zákona, .doc , str. 1) V dôvodovej správe k návrhu zákona sa uvádza, že účasť slovenských voličov v niektorých voľbách dosahuje nízke percentuálne hodnoty, čo podľa navrhovateľov môže byť sčasti spôsobené aj tým, že mnoho Slovákov sa krátkodobo alebo dlhodobo zdržiava v zahraničí. Zákon predpokladal nadobudnutie v platnosť v júli 2018 aby táto nová úprava postihla prezidentské voľby a voľby do Európskeho parlamentu v 2019. (Dôvodová správa, .doc , str. 1) Podľa stránky Národnej rady SR je tento návrh zákona v procese výberu poradcov a nie sú dostupné žiadne údaje o hlasovaní alebo postúpení do druhého čítania. Podľa údajov Štatistického úradu SR hlasovalo vo voľbách do NRSR v roku 2016 17 278 voličov zo zahraničia. Tento počet predstavoval 0,65 % z celkového počtu hlasov. Pre porovnanie, v roku 2014 kedy sa konali posledné voľby do Európskeho parlamentu, bolo v zozname voličov zapísaných 4 414 433 oprávnených voličov. Z tohoto počtu bolo vydaných 576 437 volebných obálok, čo predstavovalo volebnú časť 13,05 %. Ak by sa pripočítali voliči zo zahraničia, ktorí volili vo voľbách do NRSR v roku 2016, tak by počet vydaných volebných obálok pre voľby do Európskeho parlamentu dosiahol počet 593 715. Za tohto predpokladu by účasť vo voľbách do Európskeho parlamentu dosiahla 13,44 %. Nakoľko výrok správne hovoril o návrhu zákona o zmene spôsobu volieb ale nesprávne sa vyjadril o 3 percentnom náraste počtu voličov vo voľbách do Európskeho parlamentu, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

zákona .doc .doc rady hlasovalo 2014


...ak by na Slovensku bol prijatý inštitút registrovaného partnerstva, v tom momente je možné sa obrátiť na štrasburský súd a môžu takisto si osvojiť deti.

Podľa predchádzajúcich rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) nie je možné diskriminovať jednotlivcov na základe sexuálnej orientácie, nie je však precedens pre priznanie práv na adopciu registrovaným partnerstvám, ak tieto práva nemajú aj nezosobášené páry. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa čl. 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach má každý právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života a podľa čl. 13 sa zakazuje diskriminácia, čo v konečnom dôsledku pripisuje homosexuálnym párom rovnaké práva ako heterosexuálnym, čiže aj adopciu detí. Pokiaľ teda majú na Slovensko právo adoptovať si deti jednotlivci bez ohľadu na ich sexuálnu orientáciu, ktorí nie sú v manželskom zväzku, upieranie adopcií jednotlivcom v registrovanom partnerstve by mohlo byť Európskym súdom pre ľudské práva označené za diskrimináciu na základe sexuálnej orientácie. Demagog.SK overoval pred týždňom podobný výrok, ktorý odznel z úst A. Chromíka, konkrétne o rakúskom prípade, kde 19. februára 2013 Európsky súd pre ľudské práva rozhodol , že Rakúsko diskriminovalo konkrétnu ženu tým, že jej bolo odopreté právo na adopciu biologického dieťaťa jej partnerky. Krátko na to, 1. augusta 2013, boli v Rakúsku schválené adopcie detí pre druhých partnerov v homosexuálnych zväzkoch a Rakúsko sa stalo 13. krajinou Európy, ktorá toto povoľuje. Podľa analýzy Parlamentného inštitútu (. pdf , s. 14-15), ktorá sa venuje medzinárodným záväzkom, ktoré by mohli ovplyvňovať otázku adopcie homosexuálnymi pármi: " Žiadna medzinárodná dohoda o ochrane ľudských práv neukladá signatárskym štátom povinnosť priznať homosexuálnym jedincom alebo zosobášeným alebo registrovaným párom rovnakého pohlavia právo na adopciu detí. Medzinárodné zmluvy ponechávajú rozhodnutia o prijatí právnej úpravy a jej povahe na jednotlivých štátoch. V Európe sa preto možno stretnúť s úpravami, ktoré stanovujú rovnaké práva pre homosexuálne aj heterosexuálne páry vo vzťahu k adopciám detí, ako aj s právnymi úpravami ktoré, za žiadnych okolností adopciu detí homosexuálmi n epovoľujú ." K otázke rozhodnutí Európskeho súdu práca ďalej hodnotí, že: " Európsky súd pre ľudské práva (...) posudzuje sťažnosti na porušenie zákazu diskriminácie v súvislosti so zamietnutím žiadosti o adopciu podanej homosexuálne orientovanou osobou podla skutkových okolností individuálnych prípadov (...). Zamietnutie žiadosti o adopciu, ktorá bola podaná slobodnou osobou s homosexuálnou orientáciou, na základe sexuálnej orientácie , bude Európsky súd pre ľudské práva považovať, v súlade so svojou judikatúrou, za diskriminačné jednanie, ak príslušný štát povoľuje adopcie detí slobodnými osobami ." Dátum zverejnenia analýzy: 02.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Európskeho dohovoru
rozhodol
diskriminovalo
schválené
pdf


...ak máte nejakú priemyselnú firmu, opakujem priemyselnú, bežné náklady v tejto firme na mzdy sú len 7 až 10 % zo všetkých nákladov (...).

Tím Demagog.sk podobný výrok už overoval, a to v novembrovej diskusii pri ministrovi Richterovi. Na základe vtedajšieho vyjadrenia predsedu Odborového zväzu KOVO, Emila Machynu, môžeme považovať údaje uvedené premiérom za správne, čiže mzdové náklady zamestnávateľov v priemysle predstavujú približne 7 % z ich celkových nákladov. Machyna odkazoval na interné štatistiky jednak OZ KOVO, a taktiež firiem, ktoré zastupuje ich zväz. Nakoľko sa jedná o diskrétne informácie, presné štatistiky nemôžu byť zverejnené. Na základe vyjadrenia odborníka výrok hodnotíme ako pravdivý.

diskusii


Boli (Kotlebova ĽSNS, pozn.) legitímne zvolení 200 tisíc občanmi...

Je pravdou, že strana Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko získala vo voľbách do NR SR v marci 2016 približne 210-tisíc hlasov, čo bolo 8,04 %.

voľbách


EEI nespravili toľko miest, koľko mali, nedodržali termíny...

Špecifické informácie o plneniach nájomnej zmluvy medzi mestom Košice a spoločnosťou EEI absentujú, preto výrok v tomto štádiu hodnotíme ako neoveriteľný. Spoločnosť EEI vybudovala v Košiciach 676 parkovacích miest ich vyznačením na existujúcich spevnených plochách (. pdf , s.8). EEI ďalej informuje o 353 nových miestach, ktoré vznikli stavebnou činnosťou. Celkovo teda išlo o 1029 parkovacích miest. Ako uvádza EEI vo svojom odpočte, viac parkovacích miest nebolo možné vybudovať najmä kvôli odporu miestnych obyvateľov proti výstavbe, vznikli rôzne petície. Podľa odpočtu EEI vzniklo len o 36 parkovacích miest menej, ako bolo schválených v stavebnom konaní. Spoločnosť EEI tvrdí , že splnila všetky dohodnuté záväzky a dodržiavala termíny práce. Pred zverejnením odpočtu EEI boli zo strany mesta a obyvateľov okolo 200-300 nových vybudovaných parkovacích miest, aj priebežné informácie od samotnej spoločnosti potvrdzoval toto číslo. Priebežne sa objavovali sťažnosti aj na nesplnenie čiastkových limitov v konkrétnych lokalitách. Absenciu ".. špecifických informácií o plneniach mesta Košice a spoločnosti EEI prijatých pri plnení nájomnej zmluvy, " konštatuje aj právna analýza Právnickej fakulty UPJŠ. Analýza skôr kritizuje neoprávnenosť a nezákonnosť uzavretia zmluvy ako takej. Kritika zo strany mesta k nízkemu počtu parkovacích miest je dostupná len z obdobia pred zverejnením dpočtu EEI v septmbri 2017. Dátum zverejnenia analýzy: 22.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf
informuje
tvrdí
dodržiavala
200-300
priebežné informácie
sťažnosti
právna analýza
dostupná


Grécko v tomto roku dosiahne 8,7% HDP a je to oveľa vyšší deficit ako napríklad majú okolité krajiny visegrádskej štvorky.

R ovnako ako Ivan Mikloš, aj my budeme len v rovine odhadov, no tie ostatné hovoria o tom, že Grécky deficit by tento rok mal byť na úrovni 8,1%. Úroveň 8,7% sa odhadovala vo februári .

na úrovni 8,1%.
sa odhadovala vo februári


Viete čo, ja by som nehovoril iba o tej divokej privatizácii v 90. rokoch, kedy sa rozpredával slovenský majetok a tam bola tá vízia Mečiara, že národným silám, ale aj o tej divokejšej privatizácii, kedy sa privatizoval dokonca strategický majetok, čo Mečiar nespravil. Strategický majetok štátu, plyn, elektrárne a rozpredával sa do zahraničia. To bolo ešte divokejšie, pretože naozaj žiaden štát sa nezbavuje strategického majetku, žiaden štát.

Výrok je nepravdivý pretože privatizácia niektorých strategické podnikov prebehla už aj za Mečiarovej vlády ako v prípade Slovnaftu a strategické energetické podniky predalo aj Maďarsko.

Vláda Vladimíra Mečiara predala napr. Slovnaft, Naftu Gbely a Východoslovenské železiarne, ktoré sa dajú považovať rovnako strategické podniky.

V roku 2002 vláda Mikuláša Dzurindu predala 49 percent akcií SPP a druhá Dzurindova vláda spolu s ministrom Ivanom Miklošom predala 66 % Slovenských elektrární. Rovnako vláda plánovala privatizovať aj bratislavské letisko .

V Maďarsku boli odpredané energetické spoločnosti zahraničným firmám, ako napr. nemeckým spoločnostiam E.ON a RWE, francúzskym- EDF a GDF Suez a či talianskej firme Eni.

V Poľsku sú lídrami trhu s energetickými surovinami napríklad RWE Polska and RWE Stoen Operator. V Česku bola tzv. Veľká privatizácia zahájená popri známej kupónovej privatizácii pred viac ako dvadsiatimi rokmi a dovŕšená bola v roku 1994.

Aj po veľkej privatizácii totiž štátu zostal značný majetok, predovšetkým takzvané strategické firmy a podiely v energetických ťažobných, hutnických, dopravných a finančných spoločnostiach strategického významu. Samotné ministerstvo financií eviduje päť strategických , nad ktorými si chce ponechať kontrolu. Tými sú ČEPRO, České aerolinie, ČEZ, Mero a Letiště Praha.

Po páde ZSSR sa masová privatizácia rozmohla vo všetkých postsocialstických krajinách. Napríklad v Rusku sa do 2 rokov zprivatizovalo približne 15 000 podnikov. V Česku to bolo 1800 v priebehu 4 rokov. (.pdf , s. 630)

Podľa tejto schémy stredoeurópskych štátov sa privatizovali aj podniky v krajinách východnej Európy ako Rumunsko, Bulharsko, Ukrajina, Kazachstan a i. Dnes tvoria súkromné podniky viac ako 80 % príjmu štátu v Česku, Estónsku, Maďarsku a na Slovensku. 75 % je to v Poľsku a v Litve a 70 % v Lotyšsku, 65 % v Slovinsku.

Slovnaftu Vláda vláda letisko Maďarsku Poľsku Česku strategických privatizácia podniky


Pani prezidentka odmietla D. Lipšica ako kandidáta na Generálneho prokurátora, ale nemá žiadny problém vymenovať trestne stíhaného zakladateľa zločineckej skupiny R. Kaliňáka za ministra obrany.

Prezidentka Zuzana Čaputová sa viackrát nepriamo vyjadrila proti potenciálnemu zvoleniu Daniela Lipšica za generálneho prokurátora, priamo však jeho menovanie neodmietla. Lipšic sa nakoniec sám rozhodol na post generálneho prokurátora nekandidovať a podľa jeho slov nemali vyjadrenia prezidentky na jeho rozhodnutie žiaden vplyv.

Aj k vymenovaniu Roberta Kaliňáka mala prezidentka výhrady. Konkrétne sa vyjadrila, že by mala problém ho vymenovať, ak by bol obvinený zo spáchania trestného činu. V čase doručenia ministerských kandidátov však už Kaliňák obvinený nebol. Výrok Romana Mikulca preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Prezidentka naznačila, že by mala problém Lipšica vymenovať

Prezidentka sa k potenciálnemu vymenovaniu Daniela Lipšica viackrát vyjadrila, nikdy však priamo nepovedala, že by ho nevymenovala. Prezidentka napríklad povedala , že kandidát na generálneho prokurátora by mal pochádzať z radov prokurátorov. Prezidentka taktiež verejne vyhlásila , že by musela pri vymenovaní generálneho prokurátora zvážiť aj „profesijné postavenie k súčasným predstaviteľom moci."

Po pracovných raňajkách s Igorom Matovičom a Borisom Kollárom na tému voľby generálneho prokurátora Zuzana Čaputová uviedla , že je nesmierne dôležité, aby bol budúci generálny prokurátor politicky nezávislý. Hovorca prezidentky uviedol , že pred vymenovaním bude prezidentka vyhodnocovať splnenie všetkých predpokladov vrátane záťaží z minulosti, ktoré by ho mohli limitovať pri zákonnom výkone právomocí. Na priamu otázku, či by prezidentka vymenovala advokáta Daniela Lipšica za generálneho prokurátora hovorca prezidentky neodpovedal , s tým, že je to hypotetická otázka.

Daniel Lipšic sa o post generálneho prokurátora nakoniec neuchádzal, kandidoval však na funckiu špeciálneho prokurátora. V relácii rádia Expres Braňo Závodský naživo v januári 2021 uviedol , že vyjadrenia prezidentky nemali na jeho rozhodnutie žiadny vplyv.

Robert Kaliňák nie v súčasnosti je trestne stíhaný

Prezidentka Zuzana Čaputová sa v minulosti vyjadrila , že nominanta na ministerský post odmietne, ak na to budú existovať závažné dôvody. Konkrétne spomenula aj Roberta Kaliňáka, ktorého obvinenie by vnímala ako prekážku. Nakoniec však jeho meno na zozname ministrov verejne nenamietala , v tom čase už totiž Kaliňák obvinený nebol.

V apríli 2022 bol Kaliňák vzatý do väzby v súvislosti s kauzou Súmrak. Bývalého ministra vnútra obvinili spolu s expremiérom Robertom Ficom zo založenia a zosnovania zločineckej skupiny. Najvyšší súd Kaliňáka z väzby prepustil 13. mája 2022.

Kaliňákovi dvakrát zrušila obvinenie generálna prokuratúra

Obvinenie zo založenia a zosnovania zločineckej skupiny bolo Kaliňákovi neskôr zrušené generálnou prokuratúrou na základe paragrafu 363. Kaliňákov advokát dokonca požiadal ministerstvo spravodlivosti o náhradu škody.

Vyšetrovateľ NAKA vo februári 2023 obvinil Roberta Kaliňáka druhýkrát, tentoraz zo zločinu podplácania. Námestník generálneho prokurátora Jozef Sedlák však následne vyhovel Kaliňájovmu návrhu na postup podľa paragrafu 363 a jeho obvinenie opätovne zrušil.

povedala vyhlásila uviedla uviedol neodpovedal kandidoval uviedol vyjadrila nenamietala obvinený kauzou obvinili prepustil zrušené požiadal obvinil vyhovel


Za túto dobu 20 rokov pán minister ste 15 ministrom školstva.

Dušan Čaplovič je skutočne v poradí pätnástym ministrom školstva za obdobie dvadsiatich rokov. Ministrami školstva boli od roku 1989 postupne Ladislav KOVÁČ, Ján PIŠÚT, Dušan SLOBODNÍK, Matúš KUČERA, Roman KOVÁČ, Jaroslav PAŠKA, Ľubomír HARACH, Eva SLAVKOSKA, Milan FTÁČNIK, Peter PONICKÝ, László SZIGETI, Martin FRONC, Ján MIKOLAJ, Eugen JURZYCA. Zoznam ministrov pochádza z webu Úradu vlády. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zoznam


Mohli by sme rozprávať aj o prevádzkových nákladoch, lebo tie sú stanovené zákonom. Pohybuje sa to okolo 4% celkového objemu finančných prostriedkov z verejného zdravotného poistenie.

Novela z roku 2011 stanovila presný limit, vzorec výpočtu na ročnom úhrne. Podľa prepočtu ministerstva zdravotníctva sa výška limitu pochybuje od 3,35% (VšZP) do 4,35% (Union). V prípade VšZP nemožno hovoriť, že limit sa pohybuje okolo 4%. Limit výdavkov na prevádzku zdravotných poisťovní sa menil novelou zákona o zdravotných poisťovniach, ktorá bola schválená 8. júla 2011. Novela zákona stanovila presný výpočet objemu finančných prostriedkov, ktoré môžu poisťovne použiť ako prevádzkové náklady. Pre každú zdravotnú poisťovňu ZP bude limit daný nasledujúcim vzorcom. Príloha č. 1 k zákonu č. 581/2004, s. 18: "Vzorec pre výpočet podielu na ročnom úhrne podľa § 6a ods. 1 limit (v %) = 2,9 + 2 000 000 / (1 000 000 + PPZP) , kde PPZP je počet poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne ZP." Health policy institute k zmenám limitu prevádzkových výdavkov poznamenal: "Sadzba uvedeného limitu bude do budúcnosti určovaná tak, aby menšie zdravotné poisťovne mohli zo zdrojov verejného zdravotného poistenia použiť relatívne viac prostriedkov na prevádzkové činnosti v porovnaní so zdravotnými poisťovňami s veľkým počtom poistencov. Celkový objem zdrojov, ktoré môžu zdravotné poisťovne použiť na prevádzkové výdavky by mal zostať po legislatívnej zmene rovnaký, ako keby mali všetky poisťovne limit 3,5 %. Je to záruka, aby nedošlo k zníženiu objemu zdrojov na nákup zdravotnej starostlivosti. Pri modelovaní dopadu na jednotlivé zdravotné poisťovne vychádzalo ministerstvo z počtu poistencov zdravotných poisťovní ku koncu februára 2011. Výpočet výšky limitu vyzerá nasledovne: VšZP: 2,9 + (2 000 000/(1 000 000 + 3 475 934) = 3,35 % Dôvera: 2,9 + (2 000 000/(1 000 000 + 1 397 307) = 3,74 % Union: 2,9 + (2 000 000/(1 000 000 + 385 895) = 4,35 % Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

novelou
Health policy institute


...zaťaženie práce u nás (daňové a odvodové, pozn.) je jedno z najvyšších v OECD,...

Daňovo-odvodové zaťaženie práce podľa štatistík OECD za rok 2017 bolo na Slovensku na úrovni 41,6 %. Podľa štatistik sa Slovensko zaraďuje k jednej zo 14 krajín s daňovým zaťažením nad 40 %. Podľa článku Hospodárskych novín z 11. augusta 2017 "Slováci z platov odovzdávajú štátu čoraz viac. Štát si berie z celkových nákladov práce - superhrubej mzdy - 41,5 percenta. OECD radí Slovensko medzi krajiny s vysokým daňovo-odvodovým zaťažením, priemer členských štátov je na úrovni 36 percent. " Celkovo sa v porovnávaní 35 krajín umiestnilo Slovensko na 12. mieste. Hoci je daňovo-odvodové zaťaženie na Slovensku vysoké, stále nepatrí medzi najvyššie. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistík článku


Vláda Ivety Radičovej bola najtenšia aj preto, že vláda Roberta Fica rozhodla o zrušení 2 rezortov. Z ktorých síce jeden prežil, ale má na to aj dôvod.

Od vzniku SR v roku 1993 na Slovensku eviduje stránka Úradu Vlády 7 vládnych kabinetov, vrátane súčasného . Jednotlivé vlády mali nasledujúce počty členov: Od 24.06.1992 do 15.03.1994 - 21 Od 15.03.1994 do 13.12.1994 - 18 Od 13.12.1994 do 30.10.1998 - 22 Od 30.10.1998 do 15.10.2002 - 21 Od 16.10.2002 do 04.07.2006 - 16 Od 04.07.2006 do 08.07.2010 - 16 (14 od 30.6.2010) Od 08.07. 2010 -15 (14 po odvolaní Ľubomíra Galka) Zníženie počtu ministerstiev o dve avizoval v 11. januára 2010 premiér Róbert Fico. Tento zámer úvádza do praxe zákon zo dňa 20. januára 2010, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. (.pdf) o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. Tento zákon úplne pozastavi l činnosť Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja , ktorého pôsobnosť preniesol na Ministerstvo hospodárstva a výstavby, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, Ministerstvo pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja a Úrad vlády. Zákon rovnako presunul aj pôsobnosť Ministerstva životného prostredia , ktoré sa zlúčilo s Ministerstvom pôdohospodárstva za vzniku Ministerstva pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. Tento stav trval až do 7. septembra 2010, kedy bola prijatá novela zákona č. 575/2001, ktorá opäť obnovila činnosť Ministerstva životného prostredia a zmenila názov Ministerstva pôdohospodárstva na Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. Podľa tohto zákona však nebol obnovený samostatný rezort výstavby a regionálneho rozvoja. Jeho agenda prešla pod Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Keďže Róbert Fico naozaj rozhodol o zrušení 2 rezortov a aj napriek tomu, že sa jeden obnovil úplne, vládu Ivety Radičovej môžeme skutočne pokladať za najtenšiu v zmysle počtu ministerstiev.

eviduje súčasného Zníženie 575/2001 novela obnovený


To bolo vrátane, pán Csáky, to bolo 40 plus 120 (tisíc utečencov, ktorí mali byť prerozdeľovaní, pozn.)

Sulík referuje k počtu utečencov, ktorí mali byť prijatí na základe kvót schvalovaných v Európskom parlamente. Počiatočný počet bol skutočne 40 000, neskôr bolo schválené prerozdelenie ďalších 120 000 utečencov, dokopy teda išlo o 160 000 utečencov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Richard Sulík týmto výrokom reagoval na výrok Pála Csákyho, ktorý mylne uviedol počty migrantov, ktorí mali byť prijatí na základe kvôt.

navrhol
Európskej Agende o Migrácii
kvóty
septembri 2015
160 000


...ale z toho, čo sa dialo v jednom konkrétnom denníku vôči môjmu kolegovi Martinovi Chrenovi, tak z toho mi naozaj bolo veľmi zle. Oni napísali za 30 dní 70 vysoko kritických článkov...

Keďže nevieme presne o aký časový úsek 30 dní sa má jednať, nedokážeme toto tvrdenie overiť.


No ak ste si všimli, my sme dosiahli vtedy najnižší deficit v histórii Slovenska - 1,8% (v období prvých dvoch rokov vlády R. Fica pred nástupom krízy, pozn.).

Vývoj deficitu SR (.pdf):

2006: - 3,5%

2007: - 1,9%

2008: - 2,3%

2009: - 6,8%

Presný údaj však nie je 1,8 %, ako uviedol P. Kažimír ale 1,9%. SME v apríli roku 2006 napísalo: " Štát vlani hospodáril s verejnými financiami so schodkom takmer 42,5 miliardy korún, čo predstavuje 2,95 percenta hrubého domáceho produktu. Historicky sme sa tak po prvýkrát dostali pod 3-percentnú maastrichtskú hranicu, ktorá je pre nových členov únie podmienkou na prijatie eura." Deficit 1,8% bol tak najnižší v histórii Slovenska.

Vývoj deficitu SR
SME


Za vašej éry stúpla asi v druhom kvartáli, to znamená po troch mesiacoch vášho vládnutia nezamestnanosť na 14%. Za dva roky ste s tým neurobili nič.

Frešo sa odvoláva na štvrťročné údaje o nezamestnanosti. Je síce pravda, že nezamestnanosť podľa aktuálnych štvrťročných čísel od nástupu vlády neklesla, no Frešo nesprávne hovorí o miere nezamestnanosti po prvých mesiacoch po nástupe vlády R. Fica. Podľa ŠÚ SR bola od Frešovho čísla nižšia o 0,4 p.b., podľa Eurostat o 0,3 p.b. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa štvrťročných údajov zo Štatistického úradu bola v 2. štvrťroku nezamestnanosť na úrovni 13,6% a v 4. štvrťroku 2013 dosahovala úroveň 14,2%. V 3. štvrťroku bola nezamestnanosť na úrovni 13,7%. V podstate vláda R. Fica nahradila vládu I Radičovej v apríli 2013, teda na začiatku 2. štvrťroku. Podľa Eurostat bola nezamestnanosť v 2. štvrťroku 2012 na úrovni 13,7%. Miera nezamestnanosti podľa ŠÚ SR (uvedené štvrťročné aj ročné údaje): Podľa mesačných údajov Eurostat nezamestnanosť medziročne neklesá. Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov Eurostat Eurostat


Viedol aj Robert Fico proti Andrejovi Kiskovi (v prezidentských voľbách v roku 2014, pozn.) po prvom kole.

Posledné prezidentské voľby sa na Slovensku konali v roku 2014, kedy sa proti sebe postavilo celkovo 14 kandidátov, vrátane Roberta Fica a Andreja Kisku. V prvom kole dvojkolových volieb zvíťazil Robert Fico, s celkovým ziskom 28,00 % hlasov. Na druhom mieste skončil Andrej Kiska so ziskom 24,00 %. Výrok Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivý.

ziskom zvíťazil


Za štyri roky vlády, vašej vlády, pán premiér, ste znížili deficit o 2,16 %. Za jeden rok vlády Ivety Radičovej sme znížili deficit o 2,76 %.

Radičovej vláda nastúpila v júli 2010. Pre rok 2010 bol deficit 7,5 % HDP, o rok neskôr už len 4,1 % HDP, čo predstavuje rozdiel 3,4 percentuálnych bodov, a to je viac, ako hovorí Bugár. Ficova druhá vláda nastúpila v apríli 2012, deficit pre rok 2012 bol 4,2 % HDP, v roku 2016 (teda po 4 rokoch) sa predpokladá deficit na úrovni 2,6 % HDP. Rozdiel v deficite medzi rokmi 2012 a 2016 je 1,6 percentuálnych bodov. Keďže sa tieto údaje nezhodujú s údajmi uvedenými Bugárom, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Nasledujúca tabuľka ukazuje mieru deficitu verejných financií v pomere k HDP v jednotlivých rokoch. Čerpá z údajov databázy Eurostat , zo správy Winter Forecast 2015 a tiež z údaju v návrhu rozpočtu SR. Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Winter Forecast 2015
návrhu


Popravde povedané pán premiér zavádzal a bola to predošlá (druhá Dzurindova) vláda, ktorá prijímala všetky tie mechanizmy (vedúce k prijatiu eura, pozn).

Nie všetky mechanizmy zavádzania eura prijímala vláda Mikuláša Dzurindu a podobne Robert Fico nevyvracal zásluhy tejto vlády v procese prijímania eura, tak ako to predkladá Pavol Frešo. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Činnosti vedúce k zavedeniu eura uvádzame v tabuľke vypracovanej podľa webu MF SR , Euromena , Euractiv a Euroinfo .

MF SR
Euromena
Euractiv
Euroinfo


V prezidentských voľbách voličská podpora bola naprieč politickým spektrom, dokonca nemalú podporu ako ukazujú analýzy som získala aj od voličov strany Smer. Dnes. Áno. Dnes tá situácia v tomto je úplne neporovnateľná, pretože som volebná líderka jednej konkrétnej politickej strany.

Iveta Radičová podľa niektorých politológov získala viac hlasov, ako je odhadovaný súčet troch opozičných strán. Či sa jedná o voličov Smeru je však otázne.

získala


Nikdy som nepoužil ako dôvod pre vznik tejto koalície Kotlebu… aj na rade regiónov som povedal, že pre mňa hrozba Kotlebom bola nula percent, čiže ja na tento argument neverím.

Skutočne sme nenašli taký Procházkov výrok, kde by vznik koalície odôvodňoval volebným úspechom Mariana Kotlebu. Keďže nie je dostupný záznam jeho vyjadrení na rade regiónov, nie je možné potvrdiť ani vyvrátiť, že by o Kotlebovi v tomto priestore uviedol, že ho nepovažuje za hrozbu. Výrok ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Rada regiónov strany #Sieť bola podľa memoranda založená pre rovnomerný rozvoj príležitostí pre regióny. Vo svojom programe pre regióny navrhujú napríklad tvorbu pracovných príležitostí, rozdelenie ústredných kontrolných orgánov naprieč Slovenskom alebo systém regionálnych štátnych tajomníkov ministerstiev. Rada regiónov #Siete sa zišla po voľbách, a aj napriek nepriaznivému výsledku vo voľbách vyjadrila podporu Radoslavovi Procházkovi. Rada slovenských regiónov sa vyslovila za skoré prijatie účinného protischránkového zákona, anti-byrokratického balíčka pre malých a stredných zamestnávateľov a ich zamestnancov a konkrétny plán pomoci menej rozvinutým okresom. Záznam z tohto stretnutia však nie je dostupný. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Rada regiónov
Rada regiónov


Vítam to, že strana Smer zmenila názor na trestno-právnu imunitu, to je pokrok, pretože doposiaľ vlastne strana vždy odmietala zrušenie imunity trestno-právnej. Aj v koalícii, aj v opozícii.

Daniel Lipšic sám v tejto relácii neskôr spomína návrh ústavného zákona na zrušenie trestno-právnej imunity, ktorý Pavol Paška zo Smeru predložil v roku 2008. Aj keď bola podľa Lipšica vtedajšia opozícia ochotná hlasovať za, neurobila tak dostatočne. Prebehlo pritom päť hlasovaní , v ktorých za Paškov návrh hlasovali iba poslanci strany Smer a KDH. Poslanci ďalších dvoch opozičných strán SDKÚ a SMK sa pri hlasovaní neprezentovali, rovnako ani poslanci HZDS a SNS. Výsledkom bolo, že parlament nebol uznášania schopný. Predkladateľ návrhu Paška následne svoj návrh stiahol . Čo sa týka hlasovania Smeru v čase, keď bol v opozícii, dvakrát bol proti zrušeniu trestno-právnej imunity. Prvýkrát sa o zrušení trestno-právnej imunity poslancov hlasovalo 26. októbra 2010. Za prijatie zákona vtedy hlasovalo len 75 zo 136 prítomných poslancov. Takmer všetci poslanci za Smer hlasovali proti zrušeniu. Výsledky hlasovania si môžete pozrieť TU . Naposledy sa v parlamente rozhodovalo o zrušení trestnoprávnej poslaneckej imunity 2. júna 2011. Prevažná časť poslancov Smeru opäť hlasovala proti. Hlasovanie si môžete pozrieť TU . Lídri parlamentných strán sa 15. marca 2012 nakoniec dohodli na zrušení trestnoprávnej imunity. Oznámil to Róbert Fico po rokovaní za okrúhlym stolom. Na zrušení panuje podľa Fica absolútna zhoda a ústavný zákon preto podľa neho získa podporu všetkých 150 poslancov. Podľa uvedeného je zrejmé, že počas času v koalícii Smer minimálne raz predložil návrh na zrušenie trestno-právnej imunity poslancov. Výrok Daniela Lipšica teda hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh ústavného zákona
päť hlasovaní
stiahol
TU
TU
dohodli


Po havárii vo Fukušime v roku 2011, keď prišlo k takzvaným tým crash testom, čiže testom bezpečnosti jadrových zariadení v rámci, prišla s tým Európska komisia a, samozrejme, odrazu Enel a Slovenské elektrárne museli investovať ďaleko viac peňazí jednak do prípravy, do zmeny projektovej dokumentácie (dostavby Mochoviec, pozn.), do realizácie samotných bezpečnostných opatrení.

V roku 2011 postihlo Japonsko silné zemetrasenie spojené s vlnami tsunami, ktoré poškodili jadrovú elektráreň vo Fukušime a spôsobili únik radiácie. Európska únia potom realizovala 143 záťažových testov v 14 členských štátoch, ktoré prevádzkujú jadrové elektrárne. Crash testy skutočne zapríčinili zmenu plánu dostavby 3. a 4. bloku elektrárne v Mochovciach a predĺženie výstavby. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

poškodili
záťažových testov
katastrof
vEnergetike.sk


Opozícia na Slovensku neodporúča očkovanie, resp. nie je zástancom očkovania. A samozrejme, nechcem to paušalizovať a hovoriť o opozícii ako o jednom človeku. Máme tam to na škále od toho, že sú to, že sú tam vymýšľané klamstvá a ponúkané ľuďom, až potom, že niekto sa proste nechce dať zaočkovať, pretože má obavu čo je ľudské, a rozumiem tomu.

V porovnaní s inými krajinami sú mnohé slovenské opozičné strany a ich predstavitelia proti očkovaniu, viacerí šíria nepravdy a hoaxy. Jedna zo strán hovorí o dobrovoľnosti, no jej predseda sa zaočkovať nedal. Platí tak, že v opozícii je rôzne spektrum názorov, no opozícia ako celok vysiela k očkovaniu zmiešaný, ak nie skôr negatívny signál. Tvrdenie Zuzany Čaputovej hodnotíme v celkovom kontexte povedaného ešte ako pravdivé. Slovenská opozícia je pri očkovaní v stredoeurópskom priestore raritou. V susedných štátoch minimálne väčšia časť opozície (mimo krajnej pravice) očkovanie podporuje . ĽSNS Mariána Kotlebu je najväčším odporcom očkovania spomedzi parlamentných opozičných strán. Jej predstavitelia sa zúčastňujú na protestoch proti opatreniam a očkovaniu, niektoré dokonca organizujú . Kotleba v súvislosti s očkovaním šíri hoaxy a konšpirácie, napríklad o nanočipoch vo vakcínach. Podobný postoj má aj mimoparlamentná strana Republika. Milan Mazurek a Milan Uhrík vyzývali svojich priaznivcov, aby protestovali pred domami odborníkov podporujúcich očkovanie. No napríklad exposlanec za ĽSNS Jozef Šimko je zaočkovaný a nesúhlasí s postojom Koltlebu. Pre iné názory - aj pri iných témach - odišiel z poslaneckého klubu. Oficiálny postoj Smeru-SD k očkovaniu je taký, že očkovanie by malo byť dobrovoľné a neočkovaní by nemali byť nijako znevýhodňovaní. Postoje jednotlivých predstaviteľov k účinnosti očkovania sa však líšia. Napríklad Juraj Blanár povedal , že sa zaočkovať dá. Robert Fico zase tvrdí , že očkovanie je tvrdý biznis a nie je jeho zástancom . Ľuboš Blaha šíri o očkovaní nepravdy, ktoré v minulosti vyvrátili odborníci. Podľa analýzy projektu Infosecurity.sk a Investigatívneho centra Jána Kuciaka platí Smer na facebooku reklamu antivakcinačným príspevkom v stovkách eur. Hlas-SD podľa jeho podpredsedníčky Zuzany Dolinkovej očkovanie podporuje , no zdôrazňuje dobrovoľnosť. Dolinková a podpredseda strany Richard Raši očkovanie odporúčajú. Predseda strany Peter Pellegrini taktiež tvrdí , že Hlas očkovanie proti covidu odporúča, no on sám zaočkovaný nie je. Pri otázkach o tom, či sa dá zaočkovať Pellegrini odpovedá vyhýbavo. Hovorí, že covid prekonal a uvidí aké má protilátky. Rozhodnutie nezaočkovať sa prirovnával k žltým hviezdám, ktoré v minulosti museli nosiť štátom prenasledovaní a diskriminovaní Židia.

podporuje zúčastňujú organizujú šíri vyzývali je odišiel je povedal tvrdí zástancom šíri platí podporuje tvrdí odpovedá prirovnával


Chcem poďakovať aj ministerstvu zahraničných vecí aj tímu v Bruseli za to, že do záverov z tohto summitu sa nám podarilo dostať ustanovenie, ktoré hovorí, že ak pôjde o rozdelenie právomocí medzi domácich regulátorov, teda medzi domáce kontrolné orgány, v tomto prípade je to Národná banka Slovenska, ktorá kontroluje správanie dcér, ktoré tu pôsobia, rozdelenie právomocí vo vzťahu k európskemu regulátorovi, musí to byť spravidla rovne a jednoducho musia rešpektovať naše oprávnené záujmy.

V záveroch zo summitu Európskej rady z minulého týždňa sa nenachádza žiadne ustanovenie, ktoré by sa vyjadrovalo v takom zmysle, ako spomína Robert Fico. Je síce pravda, že Slovensko malo podľa medializovaných informácii záujem o takejto požiadavke a nevieme posúdiť, aké záväzky v tejto otázke získalo, v záveroch sa však táto problematika neobjavuje. Hnonline.sk v rámci online sledovania summitu uvádza, že Slovensko malo isté požiadavky: V rámci jednotného bankového dohľadu v eurozóne bude SR požadovať, aby zostali zachované aj určité kompetencie národného regulátora, teda Národnej banky Slovenska (NBS). "Na Slovensku sú takmer všetky banky pozícii dcér a obávame sa, že keby sme stratili kontrolu nad týmito bankami, materské banky by si mohli riešiť svoju zlú finančnú situáciu vyťahovaním kapitálu zo Slovenska," vysvetlil tento postoj Fico. V záveroch zo summmitu však nie je žiadne ustanovenie, ktoré by sa vyjadrovalo v takom zmysle, ako o tom hovorí premiér Fico. Jediné, aspoň vzdialene podobné, ustavenie je jednovetné: " Pri všetkých týchto otázkach ( spojených s hospodárskou a menovou úniou, pozn .) je dôležité zabezpečiť spravodlivú rovnováhu medzi domovskými a hostiteľskými krajinami ." Dátum zverejnenia analýzy: 22.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Hnonline.sk

záveroch


(...) keď Švajčiarsko v referende povedalo, že nechce ísť do európskeho hospodárskeho priestoru, tak sa vymýšľali teraz bilaterálne dohody s európskymi štátmi, nejakých 120 majú zmlúv (..)

Európsky hospodársky priestor (EHP) bol vytvorený v roku 1994. Švajčiarsko v referende odmietlo stať sa jeho súčasťou, ale s Európskou úniou ho spája viac než 120 sektorových bilaterálnych zmlúv. Viaceré z týchto zmlúv však boli podpísané ešte pred referendom, ktoré rozhodlo proti vstupu do EHP. Blaha teda uvádza nesprávnu súvislosť všetkých vyše 120 zmlúv s rozhodnutím nevstúpiť do EHP, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Európsky hospodársky priestor
120
1992
Dokument
Výsledky referenda
stránkach
výraznejšom


Dohoda padla o tom, že trvalý euroval, veľmi dôležitým nástrojom na záchranu eura, bude platiť už od marca. Takisto padla dohoda o tom, že tie štáty eurozóny príjmu ústavnými zákonmi zákony o dlhových brzdách, čo slovenský parlament prijal minulý týždeň. A čo je tiež veľmi dôležité dohodlo sa, že sa budú viac previazavať hospodárske politiky, čo má posilniť ekonomický hospodársky rast.

V oficiálnom dokumente po samite v Brusely (9. decembra) sa v prípade trvalého eurovalu hovorí o snahe zabezpečiť fungovanie tohto stabilizačného mechanizmu od júla 2012 (bod 13) nie od marca ako hovorí M. Maďarič. V marci 2012 má dôjsť k navýšeniu kapacity dočasného a trvalého eurovalu na 500 mld. euro. Ďalej došlo k dohode o nových fiškálnych pravidlách (bod 4.). V tomto bode sa okrem iných pravidiel hovorí aj o národných ústavných zákonoch na báze automatického mechanizmu, ktorý má zabrániť zadlžovaniu. Reštriktívne rozpočtové pravidlá budú podľa novej dohody zakotvená priamo v jednotlivých ústavách. V dokumente (bod 1) sa taktiež hovorí o previazaní hospodárskych politík v snahe naplniť hospodársky rast. ... enhanced governance to foster fiscal discipline and deeper integration in the internal market as well as stronger growth, enhanced competitiveness and social cohesion ... M. Maďarič sa pomýlil v termíne fungovania trvalého eurovalu ale ako celok hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

oficiálnom dokumente


...Nemci zistili až teraz, že keď tam niekto (žiadateľ o azyl, pozn.) spácha priestupok alebo malý trestný čin, že ho nevedia vyhostiť...

Danko referuje k situácii , ktorá vznikla počas silvestrovských osláv v Kolíne, a následnej reakcii. Podľa dostupných informácií malo dôjsť k 379 priestupkom z ktorých väčšinu mali spáchať žiadatelia o azyl. Podľa BBC a ďalších zdrojov tieto udalosti spustili v Nemecku politickú debatu o novele niektorých zákonov a nemecká kancelárka Merkelová vyhlásila, že za porušenie zákona budú po úprave zákonov migranti vyhostení. Merkelová chce v prvom rade presadiť zmenu zákona, aby bolo vyhostenie jednoduchšie pri spáchaní kriminálneho činu zo strany žiadateľov o azyl. Podľa aktuálnych nemeckých zákonov, môžu byť žiadatelia o azyl vyhostení/poslaní späť do krajiny pôvodu iba ak sú odsúdení na minimálne 3 roky a zároveň ak dokážu, že v ich krajine pôvodu nehrozí žiadne nebezpečenstvo pre ich život. Výrok hodnotíme ako pravdivý

situácii BBC ďalších Podľa


Chcem povedať, že bolo to Nemecko a nie Slovensko, ktoré povedalo, že dôjdite sem všetci. Sú to západné krajiny, ktoré takýmto spôsobom sa rozhodli, že privítajú obrovské množstvo utečencov.

Fico vo výroku tvrdí, že západné krajiny pozývajú utečencov všeobecne k príchodu do EÚ. Nie sú dostupné vyjadrenia v tom zmysle, že by Nemecko alebo iné krajiny západnej Európy niekedy "pozývali" alebo nabádali migrantov aby prichádzali do Európy vo veľkých počtoch. Fico naráža na pozastavenie Dublinskej dohody Nemeckým federálnym úradom pre migráciu a utečencov ( BAMF ), ktorý sa týka občanov Sýrie. Podľa interných inštrukcií z 21. augusta 2015, už začaté procedúry v rámci Dublinskej dohody, týkajúce sa Sýrčanov, boli zrušené, pričom sa Nemecko stalo členským štátom zodpovedným za vybavenie ich žiadostí. Nemecko tak len pozvalo tých migrantov, ktorí sú už na území EÚ, aby žiadosť o azyl podávali v prípade záujmu na ich území. Cieľom je znížiť záťaž pre hraničné štáty. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Novoprijatí sýrski žiadatelia o azyl budú ihneď nasmerovaní do regulérnej azylovej procedúry. Dublinská smernica umožňuje členským štátom využiť tzv. klauzulu suverenity ( sovereignty clause ), čím dobrovoľne preberú zodpovednosť za spracovanie žiadostí o azyl, za ktoré za normálnych okolností nie sú zodpovedné. V prospech tejto výnimky prehovorili najmä zástupcovia Nemecka a Francúzska.

pozastavenie
BAMF
pozvalo
Dublinská smernica
sovereignty clause
prospech
povedala
uviedla
uviedla


Ako je možné, že keď sme rokovali, pán predseda, o generálnom prokurátorovi, my sme boli vtedy v opozícii, tak ste nám dali staré televízory do Národnej rady a ste nám vymedzili čas, že ty môžeš rozprávať maximálne 10 minút. Po 10 minútach ste nám brali slovo.

Vtedajší predseda NR SR Richard Sulík v roku 2011 skutočne navrhol obmedziť celkový rečnícky čas na dvanásť hodín, keďže sa do rozpravy o voľbe generálneho prokurátora prihlásilo všetkých 62 poslancov opozičnej strany SMER-SD. Tým, že Sulík obmedzil čas na 12 hodín, SMER-SD dostal na základe pomerného rozdelenia času približne 5 hodín času. Priemerný čas na jedného sa rečníka z 62 prihlásených obmedzil na približne 5 minút . SMER-SD nakoniec stiahol niektorých poslancov z rozpravy a tým predĺžil čas na jedného poslanca. Práve staré televízory mali odrátavať čas pre jednotlivé poslanecké kluby.

SME SITA


A čo sa týka dôchodkov, no samozrejme veď to aj verejnosť očakávala, keďže schodok verejných financií na úrovni 8 % je tak vážna vec, že kto to sleduje a číta, tak očakáva, že vláda musí prijať veľmi vážne aj nepopulárne opatrenia vo vzťahu k všetkým, aj k dôchodcom.

Aktuálny odhad deficitu na rok 2010 je aj podľa denníka Sme na úrovni 7,8%

Sme


som autorom zákona o preukazovaní pôvodu majetku

Robert Fico predložil v roku 2010 do parlamentu návrh zákona o preukazovaní pôvodu majetku - platí dodnes, je však nefunkčný. Jeho tvrdenie hodnotíme ako pravdivé. Predseda Smeru bol jedným z predkladateľov takéhoto zákona aj v roku 2005. Ústavný súd však jeho účinnosť pozastavil a v roku 2008 bol ho vyhlásil za protiústavný . Poslanci neskôr Ústavu zmenili .

návrh zákona
je
zákona
protiústavný
zmenili


A z toho dôvodu sa vrátil do parlamentu len kvôli tomu, že prvý apríl sa zdal niekomu nejaký absurdný, i keď pán minister školstva a podpredseda vlády povedal a avizoval, že tieto nedostatky, ktoré s tým prichádzajú  z titulu doslovne a do písmena v tej časovej úzkosti...

S dôvodmi vrátenia nemá Slota pravdu, aspoň podľa zdôvodnenia prezidenta Gašparoviča , kde hovorí aj o tom, že mu vadí názov tohto zákona, resp. to, že veci, ktoré sú v ňom obsiahnuté nie sú upravené prostredníctvom novely zákona o štátnych symboloch.


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Výrok, že zvyšovanie DPH sa vždy spájalo s pravicovými vládami (1. a 2. Dzurindova vláda a Radičovej vláda) je pravdivý. Počas pravicovej vlády Mikuláša Dzurindu síce prišlo k niektorým zníženiam DPH najskôr v roku 2003 sa uskutočnilo zníženie základnej DPH z 23 % na 20 %, avšak prišlo k zvýšeniu DPH na potraviny z 10 % na 14 %. O rok neskôr, v roku 2004 bola zavedená jednotná daň 19 % a počas vlády Ivety Radičovej bola dočasne zvýšená DPH na 20 %. Za pôsobenia druhej vlády Roberta Fica sa mala táto dočasne zvýšená daň (§ 85j odsek 1) z 20% opätovne znížiť na 19 %. Napriek tomu bol tento zákon zmenený ustanovením (§ 85kc odsek 5), predtým ako vstúpil do platnosti, čiže sa vlastne daň nezvýšila. Počas prvej ľavicovej vlády Roberta Fica prišlo postupne k zníženiu daní na tovary ako lieky a zdravotnícke pomôcky v roku 2007, knihy v roku 2008 a potraviny z dvora v roku 2010. Ak ide o druhú časť výroku a zníženie DPH na potraviny je tento výrok taktiež pravdivý. Počas ich druhého vládneho obdobia bol prijatý zákon , na základe ktorého od 1.1.2016 je na niektoré druhy potraviny znížená 10 % daň. Dátum zverejnenia analýzy: 01.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zníženie daň zvýšená daň znížiť ustanovením postupne zákon niektoré


11.novembra bolo odovzdané stavenisko, respektíve zahájená výstavba pri Martine, takisto následne v 11-km úseku pri Prešove. Je na stavbároch, na firmách, kedy v akej intenzite zahajujú výstavbu, ale ta reálne je už odovzdaná na stranu zhotoviteľa.

Čo sa týka úseku pri Martine Dubná Skala - Turany 11. novembra 2011 bol položený základný kameň čo sa dá považovať za začiatok výstavby a stavebných prác. Podobný scenár nastal aj v prípade úseku pri Prešove Fričovce - Svinia , keď bol 24. novembra 2011 položený základný kameň, čo opäť považujeme za začiatok výstavby a stavebných prác.

Dubná Skala - Turany
bol položený
Fričovce - Svinia
položený


Výkon tejto elektrárne je 720 megawattov. Hovoríme o ôsmich turbínach o výkone 90 megawattov, čo je dohromady 720 a ak si predstavíme, že dva bloky atómovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach majú niečo viac ako 800, hovoríme teda prakticky o jednej atómovej elektrárni s dvoma blokmi.

Robert Fico správne hovorí o výkone vodnej elektrárne Gabčíkovo, keď udáva výkon 720 MW, rovnako ako aj Úrad pre reguláciu sieťových odvetví ( ÚRSO ). Na druhej strane dva bloky atómovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach majú výkon 1010 MW, každý po 505 MW, čo je výrazne viac ako výkon VE Gabčíkovo. Výrok hodnotíme ako nepravdivý Po modernizácii atómovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach, o ktorej informovala aj TASR, v roku 2002, sa zvýšil výkon oboch blokov z 440 MW na aktuálnych 505 MW. Podľa záverečného stanoviska (pdf, s.2), vydaného Ministerstvom životného prostredia bola modernizácia rozdelená na tri etapy a trvala od roku 2002 do roku 2010. Ani pred modernizáciou by sa tak VE Gabčíkovo výkonom nevyrovnala Jaslovským Bohuniciam.

ÚRSO
dva bloky
modernizácii
záverečného stanoviska


Dlhoročne tu bolo tolerované prítomnosť, oficiálna prítomnosť Iránskych revolučných gárd na mnohých bojiskách od Sýrie, Libanonu, Jemenu, Líbye, kdekoľvek si povieme na tom Blízkom východe. A zrazu sa chceme prebudiť. To sú všetko veľké problémy, kedy dlhodobo sme zanedbávali v mene toho, že akonáhle bola nejaká situácia ohľadne Ukrajiny a týkala sa Ruska, hneď boli sankcie, ale akonáhle sme videli prítomnosť iných štátov, napr. Iránu v niektorých konfliktoch na Blízkom východe, nereagovali sme nijako.

Za zapojenie do konfliktov v zahraničí na Irán uvalila Európska únia sankcie až v súvislosti s vojnou na Ukrajine a spoluprácou s Ruskom v roku 2022. V minulosti EÚ uvalila hispodárske sankcie na Irán, aj sankcie na predstaviteľov režimu za porušovanie ľudských práv, avšak nie za pôsobenie iránskych revolučných gárd v konfliktoch v Sýrii, v Libanone, v Palestíne a v Jemene. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Iránske revolučné gardy (Islamic Revolutionary Guards Corps, IRGC) a ich elitné jednotky Quds Force vznikli po islamistickej revolúcii v Iráne v roku 1979. Sú oddelené od iránskej armády a podliehajú priamo ajatoláhovi Chameneímu.

V Sýrii pôsobia iránske gardy už od vypuknutia občianskej vojny v roku 2011. Irán podporoval bývalého sýrskeho diktátora Bašíra al-Assada. V Yemene podporovali húsijských rebelov, ktorí od roku 2014 bojujú proti režimu podporovanému Saudskou Arábiou. Iránske gardy podporovali , zásobovali a cvičili aj členov teroristických organizácií Hizballáh, Hamás a Palestínsky islamistický džihád.

V Líbyi nie je prítomnosť IRGC potvrdená. Objavujú sa však nepotvrdené informácie o prepojeniach medzi Iránom a Chalífom Haftarom, veliteľom Líbyjskej národnej armády, ktorý neuznáva líbijskú vládu sídliacu v Tripolise.

Európska únia uvalila obchodné sankcie na Irán v roku 2010 a osobné sankcie na predstaviteľov iránskeho režimu v roku 2011 za potláčanie ľudských práv. Ekonomické sankcie EÚ zrušila v roku 2016 s prijatím dohody o obmedzení iránskeho jazdrového programu (JCPOA), od ktorej USA a Irán neskôr odstúpili, v rokoch 2014 - 2020 však na sankčný zoznam za porušovanie ľudských práv pribúdalo len minimum osôb. Nastalo tak opäť až v roku 2022 . V decembri 2022 EÚ odsúdila Irán za spoluprácu s Ruskom a dodávanie dronov na Ukrajinu. V roku 2023 pridala na sankčný zoznam predstaviteľov iránskych gárd. V roku 2024 pridala EÚ IRGC na zoznam teroristických organizácií.

vznikli podporoval podporovali 2014 podporovali prepojeniach uvalila 2011 zrušila pribúdalo 2022 odsúdila 2023 pridala


When a person, in the office of a President, or one campaigning to get elected, follows these general descriptions, we could anticipate, s/he would a successful (and for someone great) President.


Cesty prvej triedy, nám zastavila Európska komisia s tým, že pôvodne bolo za 16 miliónov uvažované v operačnom programe, len na odstránenie kritických nehodových lokalít. Vy ste to zvýšili na 200 miliónov, potom ste tam pridali ešte ďalšie prostriedky, čo nebolo po vôli, pretože teória Európskej komisie je, že cesty prvej triedy si realizujte vo vlastnej réžii, štáty, ale súhlasíme s tým, že budete riešiť takzvané kritické nehodové lokality.

Demagog.sk nezistil či projekt opravy ciest bol pôvodne rozpočtovaný na 16 mil. eur. Projekt Eliminácia bezpečnostných rizík pripravený za pôsobenia Figeľa bol rozpočtovaný na 200 mil. eur. Európska komisia mala problémy s prefinancovaním projektu výstavby ciest I. triedy (Eliminácia bezpečnostných rizík) z roku 2012. Na druhej strane, EK nie je striktne proti výstavbe ciest prvej triedy z eurofondov v OP Doprava. V OP Doprava je jednou z hlavných oblastí prioritnej osi 5 aj výstavba a modernizácia ciest prvej triedy. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci.

SITA
Operačného programu doprava 2007-2013


Mne odkedy SaS-ka odišla z vlády, prešlo 6 dôležitých zákonov, napr. otcovská dovolenka, ku ktorej ste sľúbili, že sa vrátime a ja sa len z praktických dôvodov k nej chcem vrátiť, lebo chcem upozorniť čerstvých oteckov, ktorým sa narodilo teraz dieťa alebo ešte v októbri, že majú šesťtýždňovú lehotu po narodení dieťaťa, kedy môžu využiť 14-dňovú otcovskú dovolenku, platenú.

Po odchode SaS z vlády bolo Národnou radou schválených šesť zákonov rezortu práce. Päť z nich bolo podporených aj hlasmi bývalého koaličného partnera, medzi nimi napríklad 13. dôchodky či otcovská dovolenka. Otcom zmenou zákona vznikol nárok na dva týždne plateného voľna po narodení dieťaťa. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Z kontextu vyplýva, že minister hovorí o schválení zákonov Národnou radou SR, nie Vládou SR. Podľa údajov na oficiálnej stránke Úradu vlády, od vystúpenia SaS z vlády po diskusiu, v ktorej zaznel Krajniakov výrok, vláda rokovala 13, respektíve 14 krát. Tri zo všetkých bodov rokovaní boli schválené návrhy zákonov predložené ministrom práce: Zákon o 13. dôchodkoch , zákon o službách zamestnanosti a zákon o sociálnej ekonomike a sociálnych podnikoch.

V Národnej rade sa o zákonoch z dielne rezortu práce po odchode SaS z vlády rokovalo na 72. a 75. schôdzi. Schválených zákonov bolo skutočne šesť. Za päť z nich hlasoval aj takmer celý poslanecký klub SaS. Išlo napríklad o hlasovanie o 13. dôchodku , alebo aj o zmenu zákonníka práce , ktorá priniesla práve ministrom spomínanú otcovskú dovolenku.

Zmena zákona prináša otcom nárok na dva týždne plateného voľna po narodení dieťaťa. A to aj v prípade ak bude súbežne poberať materské alebo rodičovské dávky matka dieťaťa.

vláda rokovala
13. dôchodkoch
službách zamestnanosti
zákon
72.
75.
13. dôchodku
zákonníka práce
prináša


Ja s úžasom počúvam názory niektorých predstaviteľov klubov, napríklad z SaS pána Poliačika, ktorý v záujme veľkého morálneho princípu, mravného, hovorí, že nezávislosť súdov môže byť len vtedy, keď fungujú. Ale keďže nefungujú, tak my máme právo ako zákonodarcovia, zrušiť alebo obmedziť nezávislosť.

Martin Poliačik presadzoval zrušenie inštitútu justičných čakateľov a vrámci jeho vystúpenia v NR SR presne povedal: "Oháňať sa nezávislosťou sudcov a súdov je možné v momente, keď títo plnia svoju funkciu a na ich práci nenachádzame žiadne chyby. Avšak nezávislosť sudcov, ani súdov nie je žiadnou zlatou klietkou a nie je ani žiadnym ochranným silovým poľom, ktoré by malo týchto ľudí ochraňovať pred akoukoľvek kritikou a pred zmenou podmienok ich práce. Je svätou povinnosťou vlády tejto krajiny urobiť všetko preto, aby to, s čím občania nie sú spokojní, sa zmenilo. A ak to treba meniť aj napriek alebo aj tým, že sa čiastočne poruší nezávislosť súdnictva ak zmena podmienok práce všetkých sudcov bude viesť k dobrému výsledku tak tvrdím, že vláda má právo s takýmto riešeniami prísť."

vystúpenia v NR SR


A mne Ústava ukladá, aby som skutočne pri menovaní zvážil spôsobilosť (kandidátov na Ústavný súd, pozn.)

Kiska naráža na rozhodnutie Ústavného súdu v kauze Čentéš z októbra 2012, ktoré uznalo právo prezidentovi zvážiť spôsobilosť kandidátov. V Ústave SR sa však exaktne neukladá aby rezident zvážil spôsobilosť kandidátov, ktorých má vymenovať. Inými slovami, prezident nemusí zvažovať spôsobilosť (okrem zákonných predpokladov) kandidátov podľa Ústavy. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Podľa Ústavy SR čl. 134 (2):

„ Sudcov ústavného súdu vymenúva na návrh Národnej rady Slovenskej republiky na dvanásť rokov prezident Slovenskej republiky. Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident Slovenskej republiky vymenovať.“

Čl 102 písmeno s.) hovorí:

" Prezident vymenúva a odvoláva sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky , predsedu a podpredsedu Ústavného súdu Slovenskej republiky, prijíma sľub sudcov Ústavného súdu Slovenskej republiky a sľub generálneho prokurátora,"

V Ústave sa takáto právomoc "zvážiť spôsobilosť" exaktne neuvádza, no rozhodnutie Ústavného súdu v kauze Čentéš mu takéto právomoci dáva. Rozhodnutie z 24. októbra 2012 uznáva právo prezidenta SR zvoleného kandidáta nevymenovať, dôvody však nesmú byť svojvoľné.

"Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné."

Kiska ako dôvod uviedol: „...u piatich kandidátov som dospel k záveru, že ich odborná spôsobilosť nie je dostačujúca na zastávanie postu ústavného súdu. Nezistil som u nich trvalý záujem o ústavné súdnictvo, ústavne právo, nie sú mi známe výsledky sústavnej práce, ktoré by dokazovali ich ozajstní záujem stať sa najvyššími sudcami tejto krajiny.“

Trend , 27. júna 2014:

"Je pravda, že právomoc prezidenta vymenovať sudcov Ústavného súdu potom ústava konkretizuje v článku 134 vetou: „Národná rada Slovenskej republiky navrhuje dvojnásobný počet kandidátov na sudcov, ktorých má prezident vymenovať.“ Skutočnosť, že sa táto veta nachádza v inej časti ústavy, nemôže nič zmeniť na podstate veci, na ktorej sa bez váhania zhodli renomovaní ústavní právnici: „Princípy vyslovené v rozhodnutí Ústavného súdu v kauze Čentéš sú aplikovateľné v celom rozsahu aj na proces vymenovania a prijímania sľubu kandidátov na posty ústavných sudcov.“

Ústavy SR
Rozhodnutie
dôvod
Trend


Dokonca ešte máme jedno z najliberálnejších pretože rešpektujeme tú 90-dňovú lehotu, ktorá je v každom štáte. Mnohé štáty majú ďaleko kratšiu lehotu.

Nie je úplne jasné, ci hovorí Robert Kalinák na tomto mieste o práve obcana EU na 90 dní pobytu v akomkolvek clenskom štáte Schengenskej zóny, alebo o povinnosti ohlásit v prípade svojej neprítomnosti vo vlastnej krajine túto skutocnost štátu. Nakolko v druhom prípade nie sme schopní potvrdit, alebo vyvrátit, ci skutocne iné krajiny EU disponujú podobnými, alebo inými úpravami zameranými na pobyt vlastných obcanov v krajine, výrok považujeme za neoveritelný. Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


K zimnej službe, to je prosím zmluva, ktorú uzavrel môj predchodca, v októbri 2010.

Účelom zimnej služby je "zmierňovať dopady nepriaznivých vplyvov poveternostných podmienok na zjazdnosť a schodnosť komunikácií." Ako sa uvádza portál sme.sk , zmluvu s firmou, ktorá poskytuje tieto služby, podpísal bývalý primátor Ďurkovský s platnosťou na osem rokov. Táto zmluva sa dá predĺžiť, nie však skrátiť.

zimnej služby

sme.sk


1. Štrukturálne fondy a Kohézny fond (Cieľ 1 a Cieľ 2)

Záväzok (zdroje z EÚ k dispozícii na vyčerpanie) v bežných cenách: 11 496 467 767 eur

Čerpanie (znížené o nezrovnalosti) k 31.12.2013: 5 854 288 692 eur

Stav čerpania v % k 31.12.2013: 50,92

2. Štrukturálne fondy (Cieľ 3)

Záväzok (zdroje z EÚ k dispozícii na vyčerpanie) v bežných cenách: 122 894 418 eur

Čerpanie (znížené o nezrovnalosti) k 31.12.2013: 76 149 524 eur

Stav čerpania v % k 31.12.2013: 61,96.

nsrr.sk

Ministerstva financí


Samotný denník SME kvalifikoval, že tú súťaž, ktorú kritizoval pán poslanec Beblavý a viete, že v podstate okolo toho hovoril, že je problém podľa toho nového zákona, priniesla jasne najnižšie ceny na trhu a ďaleko viacej súťažiach. Hovoríme o 6 až 10 účastníkov na súťaži.

Je pravdou, že v spomínanom tendri na na nákup elektronických zariadení pre štátnu správu bolo nakoniec podpísaných 10 firiem, ktoré pri zadávaní konkrétnych zákaziek v rámci generálnej zmluvy budú súťažiť v elektronickej aukcii. Nie je však pravdou, že by denník SME či iný článok mal vyhodnotiť dosiahnuté ceny za najnižšie na trhu. Cena v tendri mala váhu 60%. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Minister Kaliňák hovorí o "megatendri" na nákup elektronických zariadení pre štátnu správu, ktorý bol zverejnený v decembri 2012. Ide o prvé centrálne obstarávanie techniky pre celý štát. Tento tender kritizovali v máji 2013 aj poslanci NR SR Lucia Žitňanská a Miroslav Beblavý pričom za hlavne problémy tendru považujú : údajne obchádza európsku smernicu tým, že nebol zverejnený jeho objem ani predpokladaná cena, a neboli ani sprístupnené jeho podklady po tom, čo si ich Beblavý vyžiadal podľa infozákona. Riaditeľ Transparency international pripustil v máji 2013 pre denník SME , že štát môže centrálnym obstarávaním ušetriť. "Šéf slovenskej pobočky Transparency International Gabriel Šípoš hovorí, že to môže znížiť administratívne náklady, ale štát môže aj získať väčšiu zľavu, keďže budú väčšie objemy. „Dával by som si však veľký pozor, či ministerstvo nedalo dokopy položky, pri ktorých by špecializované firmy neponúkli lepšie ponuky,“ hovorí." TASR informovala v decembri 2013, že generálna zmluva na základe tendra bola uzatvorená s 10 uchádzačmi, pričom hlavnými kritériami boli cena a lehota dodania. Ďalej sa uvádza, že Pri zadávaní konkrétnych zákaziek v rámci generálnej zmluvy sa použije elektronická aukcia. Tender má hodnotu 262 miliónov eur a zmluva sa podpísala z 10 firmami. Správa SITA (vyšla v denníku SME) uvádza, že kritériom výberu najnižšia cena s relatívnou váhou 60 % a lehota dodania s relatívnou váhou 40 %. Demagog.SK nezistil žiaden článok na SME či iný článok, ktorý by hovoril, že tender priniesol najnižšie ceny na trhu. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zverejnený prvé problémy považujú SME TASR Tender SITA


My máme v spoločnosti patový stav, kedy nemáme menovaného prokurátora

Kandidát na generálneho prokurátora Jaromír Čižnár získal 18. júna 2013 presne 82 hlasov, čo bol dostatočný počet hlasov na jeho zvolenie. Hlasovanie bolo tajné a nezúčastnila sa ho opozícia, teda ani H. Mezenská. O mesiac neskôr - 17. júla 2013 bol J. Čižnár prezidentom SR vymenovaný do funkcie generálneho prokurátora. Nie je teda pravda, že stále nie je vymenovaný generálny prokurátor. Naopak je vymenovaný takmer sedem mesiacov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

získal vymenovaný zvolený


Keď sa pozrieme spätne, tak je množstvo medzinárodných prípadov, kedy sankcie boli použité a nezmenili nič na podstate veci. Koľko sankcií boli uvalených na Kubu, napríklad zo strany Spojených štátov amerických. Zoberme si koľko sankcií bolo uvalených vo vzťahu ešte v minulosti k Líbyi. Toto však nikdy nemalo žiadny vplyv na podstatu spravovania daného štátu.

toto je podla mna za hranou faktickeho udaju. vieme najst sankcie, vieme vysvetlit co to je a povedat ake boli pripklady a vieme citovat dve skupiny ludi, kde jedna tvrdi ze fungovali a druha ze nie. je to typicky problem implikacie, kde nevieme overit ci jedna vec sposobila druhu. bud neoveritelne alebo uplne von. podla mna von, nakolko je to nazor a nie fakt


Príklad posledný uvediem, čo nás špecielne znepokojuje je flagrantný prístup ku komunite zahraničných Slovákov asi dvojmiliónovej, keďže Úrad pre zahraničných Slovákov nezverila niektorému, ako to bolo zvykom, ministrovi alebo podpredsedovi vlády priamo, ktorý má zabezpečovať styk materskej krajiny Slovenska so zahraničnými Slovákmi, ale nech mi to je odpustené, obyčajnému úradníkovi vlády.

Predsedom Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí (ÚSŽZ) je od 10. februára 2011 JUDr. Milan Vetrák, PhD. ÚSŽZ bol zriadený zákonom č. 474/2005 Z.z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Pričom z citovaného zákona podľa § 4, ods (4) vyplýva, že predsedu úradu vymenúva a odvoláva vláda na päť rokov. Ďalej z daného zákona z § 4, ods (5) vyplýva, že "Predseda úradu nesmie byť členom politickej strany alebo politického hnutia, nesmie vystupovať v ich mene alebo pôsobiť v ich prospech."

Súčasný predseda nie je ani ministrom ani podpredsedom vlády I. Radičovej, no podobne nebola ani jeho predchodkyňa p. Vilma Prívarová počas vlády R. Fica. Minimálne počas minulej vlády tak nebolo zvykom, aby Úrad riadil minister, alebo podpredseda vlády.

Vilma Prívarová


Nariekame nad tým, že nám odbúdajú deti, ktoré do týchto škôl chodia, ale nám odbúda obyvateľstvo z kraja.

Pri porovnaní údajov o počte obyvateľstva za posledné roky môžme naozaj konštatovať, že obyvateľstvo v BBSK ubúda.

Databáza regionálnej štatistiky


Povedzte mi, že prečo Slovensko za dva roky vašej vlády rastie najpomalšie zo všetkých krajín Višegrádskej štvorky? My 1,5 % a všetky ostatné tri krajiny 3,5 %.

Najpomalší rast HDP spomedzi krajín Vyšehradskej štvorky za roky 2023 a 2024, v ktorých vládne štvrtá Ficova vláda, dosiahlo Maďarsko. Európska komisia na roky 2025 a 2026 predpokladá Slovensku rast okolo 1,5 %, ostatné krajiny však neočakávajú rast 3,5 %, maďarská ekonomika má v roku 2025 rásť len o 0,8 %. Výrok Ivana Štefunka preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ekonomiky krajín Vyšehradskej štvorky (V4) vrátane Slovenska prešli v rokoch 2023 a 2024 rôznymi fázami spomalenia a postupného oživenia.

V roku 2023 dosiahlo Maďarsko pokles HDP, zatiaľ čo ostatné krajiny V4 dosiahli aspoň mierny rast. Hoci sa maďarská ekonomika začala v roku 2024 zotavovať, celkovo jej výkon za uplynulé dvojročné obdobie bol najslabší v rámci skupiny V4.

V Maďarsku sa HDP v roku 2023 znížilo o 0,91 %, no v roku 2024 ekonomika začala vykazovať známky zotavenia, keď vzrástla medziročne o 0,5 %.

Slovenská ekonomika zaznamenala v roku 2023 rast o 1,6 %. Ten sa v roku 2024 zrýchlil na 2,1 %, čo predstavovalo najrýchlejší rast za uplynulé tri roky.

Česko v roku 2023 zaznamenalo len minimálny rast HDP na úrovni 0,06 %, ktorý sa v roku 2024 zrýchlil na 1,0 %.

Poľsko by malo byť lídrom s najsilnejším rastom HDP – 3,3 % v roku 2025 a 3 % v roku 2026.

Pre Maďarsko očakáva Komisia v roku 2025 rast vo výške 0,8 % HDP a v roku 2026 o 2,5 %.

Česká ekonomika by v roku 2025 mala rásť o 1,9 % HDP a v roku 2026 o 2,1 % HDP.

Naopak, Slovensko bude mať pravdepodobne najpomalší rast v rámci V4. Komisia nám v roku 2025 predpovedá rast vo výške 1,5 % a 1,4 % v roku 2026. Dôvodmi pomalšieho rastu sú najmä pomalé oživenie exportu, neistota v domácom dopyte a potreba fiškálnej konsolidácie.

Podľa Medzinárodného menového fondu dosiahlo Slovensko v roku 2023 najvyšší rast spomedzi V4 a v roku 2024 druhý najvyšší. V ich odhade na rok 2025 aj 2026 je Slovensko na poslednom mieste, s predpokladanými hodnoteami rastu HDP 1,3 % a 1,7 %. Ostatným krajinám neodhaduje 3,5 %, najbližšie je Poľsko s 3,2 a 3,1 %. Maďarsku a Česku predpovedá Fond rast ekonomiky pod dve percentá.

pokles znížilo zaznamenala zrýchlil zaznamenalo raste Poľsko rast rásť Slovensko


Pán prezident len teraz podpísal novelu zákona o potravinách, čiže tá nadobúda až v najbližších dňoch účinnosť.

Prezident Ivan Gašparovič podpísal 27. februára 2013 novelu zákona o potravinách z dielne Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka. Novela zákona rozširuje kompetencie zamestnancov orgánu úradnej kontroly potravín, upravuje sadzby pokút či zavádza sankciu pre obec v prípade nesplnenia si povinností.kontrolórom potravín a policajtom, pričom sprísňuje sankcie za nedostatky. Zákon nadobudne účinnosť 1. apríla 2013, čo sa dá považovať o nadobudnutie účinnosti v najbližších dňoch.

podpísal rozširuje


Ale čo som si prečítal, tak tu je problém úplne opačný, že tých detí voľných na adopciu je strašne málo.

V roku 2013 bol podľa ÚPSVaR celkový počet umiestnených detí do detských domovov 1188. Pričom celkový počet osvojených detí v tom istom roku bol 173. Problémom je, že na adopciu sú uvoľnené deti, ktoré sú právne voľné, t. z. rodičia sa ich vzdali alebo neudržiavajú s nimi kontakt. Zoznam takýchto detí má ÚPSVaR a ponúka ich žiadateľom o adopciu, ktorí sú zapísaní v jeho zozname. Keďže sa nám však nepodarilo nájsť žiadne štatistiky o počte týchto detí, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Adopcie detí na Slovensku upravuje Zákon o rodine. Pozná štyri typy starostlivosti ( .pdf , s. 8) o deti v rámci sociálno-právnej ochrany. Je to adopcia (resp. osvojenie), pestúnska starostlivosť, náhradná osobná starostlivosť a profesionálna náhradná rodina. ŽIVOT , 24. februára 2013: "Úradný osvojiteľský proces je taký, že dieťa sa dostane do prehľadu detí vhodných na osvojenie a oslovujú sa záujemcovia podľa poradovníka v danom kraji. Ak sa do 14 dní nepodarí nájsť ľudí ochotných si dieťatko vziať, do procesu sa zapoja akreditované subjekty – občianske združenia, ako sú napríklad Návrat či Úsmev ako dar a iné. Usilujú sa umiestňovať do rodín aj deti s hendikepom, chorobou, staršie či inak znevýhodnené. Ak nie je možné nájsť dieťaťu pestúnsku či adoptívnu rodinu v rámci kraja, hľadajú sa možnosti v iných krajoch. Ak dieťatku náhradnú rodinu nenájdu na celom Slovensku, najneskôr po 6 mesiacoch sa jeho dokumentácia dostáva do Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a môže byť osvojené v zahraničí." Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

počet
počet osvojených detí
adopciu
.pdf
ŽIVOT


V roku 2009 až 2014 počet mladých učiteľov do 30 rokov klesol o 35 %.

INESS , odvolávajúc sa na štatistiky UIPS, uvádza nasledovné: " Podľa štatistík Ústavu informácií a prognóz školstva (UIPS) v rokoch 2009 až 2014 poklesol počet mladých učiteľov do 30 rokov o 35 %. " Výrok hodnotíme ako pravdivý. "V absolútnych číslach to znamená, že z 11 376 mladých učiteľov v roku 2009 poklesol ich počet na 7 437 (počet učiteľov do 25 rokov poklesol dokonca až o 60 %). Naopak v čase narástol počet učiteľov nad 60 rokov až o 71 %." (Chovanculiak, aktuality.sk )

INESS

aktuality.sk


Obce a mestá majú na budúci rok trojpercentný rast zdrojov oproti tomuto roku.

Minister financií Ivan Mikloš vo svojom otvorenom liste predstaviteľom samospráv komentuje zmeny ich financovania. Podľa jeho slov bude nový systém férovejší a bude nastavený tak, aby v roku 2012 samosprávy dostali o 3% viac peňazí.

otvorenom liste
súhlasia
problém


Vážení Slováci, my máme zadĺženie 46 %. Keby sme si aj 14 miliárd požičali, tak sa môžme hrdo pozrieť Francúzom, Talianom, Nemcom do očí, pretože Rakúšania majú 78 %, Gréci 178 %, Taliani 132 %.

Nie je zrejmé, z údajov k akému časovému obdobiu Andrej Danko vychádzal, no jeho čísla sa v presnosti rozchádzajú s posledne dostupnými údajmi Eurostatu aj Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. S ohľadom na odchýlku pri uvádzaní štatistických údajov, ktorú na Demagóg.SK tolerujeme ako aj s ohľadom na pravdivosť ducha povedaného však jeho tvrdenie hodnotíme ako ešte pravdivé. Podľa zatiaľ posledných štatistík Eurostatu z 2. kvartálu 2019 bol hrubý dlh verejnej správy Slovenska na úrovni 48,4 % HDP. Dlh Nemecka dosahoval 61,2 % HDP, Rakúsko malo dlhy vo výške 71,8 % HDP, Francúzsko vo výške 99,6 % HDP, Taliansko vo výške Taliansko 138,0 % HDP a Grécko vo výške 180,2 % HDP. V rámci EÚ bolo Slovensko 17. najzadĺženejšou krajinou. EÚ-priemer hrubého zadĺženia bol 80,5 %. Iné porovnanie: v roku 2018 predstavoval hrubý dlh verejnej správy Slovenska 49,4 % HDP. Dlh Nemecka bol vo výške 61,9 %, Rakúska 74,0 %, Francúzska 98,4 %, Talianska 134,8 % a Grécka 181,2 % HDP. Ak by si Slovensko požičalo 14 miliárd eur, jeho dlh by sa pri súčasnom HDP vyšplhal na približne 64 % HDP - čo by bolo porovnateľné s nemeckým zadĺžením a stále výrazne menej než je zadĺženie Rakúska, Grécka či Talianska. Predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Ivan Šramko však pripomína (od 3:35), že podľa neho by malo byť prioritou tejto aj budúcich vlád, aby sa Slovensko dostalo na úroveň tzv. bezpečného dlhu (40% HDP, pozn.), aby mala vláda pri prípadnej recesii lepší manévrovací priestor.

2. kvartálu 2019
2018
pripomína


...tento dokument (Učiace sa Slovensko pozn.)...je povedal by som z veľkého percenta z dielne vašich reprezentantov, pretože pán minister bol ústretový a snažil sa všetky pripomienky aj od opozície prevziať.

Nie je jasné, do akej miery do procesu pripomienkovania dokumentu Učiace sa Slovensko ( .pdf ) vstupoval Martin Poliačik a strana SaS, avšak na jeho samotnej tvorbe skutočne mala zastúpenie . Jedným z externých poradcov bol Ivan Juráš ( .pdf ), zakladateľ súkromnej montessoriovskej školy a člen strany Sloboda a Solidarita. Mnoho z bodov, ktoré s v reforme nachádzajú sú v zhode s programom SaS v oblasti školstva. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ešte v októbri minister školstva Peter Plavčan v článku pre denník N povedal, že: " Nastal čas dať všetky hlavy dokopy a zmeniť systém k lepšiemu.". K tvorbe dokumentu plánoval prizvať zástupcov všetkých skupín, ktoré sa školstvu venujú. Ako zakladateľ súkromnej montessoriovskej školy sa na tvorbe podieľal aj Ivan Juráš, člen SaS. Na tvorbe dokumentu sa napokon podieľal ako interní poradca: Peter Mederly, jediný interný poradca, dlhodobo pôsobí na ministerstve školstva. Je docentom fakulte matematiky, fyziky a informatiky na Univerzite Komenského. Ako externí poradcovia: Milan Ftáčnik, docent na Katedre aplikovanej informatiky, Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK, bývalý minister školstva za Stranu demokratickej ľavice a bývalý nezávislý primátor Bratislavy s podporou strany Smer-SD, v súčasnosti je člen Rady vlády SR pre digitalizáciu verejnej správy a nie je členom žiadnej politickej strany; Libor Vozár, dekan Fakulty prírodných vied Univerzity Konštantína Filozofa Nitra, bývalý rektor tejto univerzity, tiež má blízko strany Smer - pôsobí ako poradca Roberta Fica pre školstvo; Emil Višňovský, profesor na Katedre filozofie a dejín filozofie, Filozofická fakulta UK, Bratislava, podpredseda SAV; Vladimír Burjan, riaditeľ spoločnosti Exam testing a šéfredaktor časopisu Dobrá škola, na ministerstve školstva pôsobil za prvých ponovembrových ministrov Ladislava Kováča (VPN) a Jána Pišúta; Juraj Vantuch, národný koordinátor odborného vzdelávania a prípravy, Štátny inštitút odborného vzdelávania, robil poradcu ministrom školstva Ladislavovi Kováčovi (VPN) a Jánovi Pišútovi, ako docent pôsobil na Pedagogickej fakulte UK; Ivan Juráš , zriaďovateľ súkromnej montessoriovskej školy v Bratislave, člen strany SaS; Zuzana Zimenová sa na prípravných prácach podieľala predtým, než sa stala poslankyňou NR SR. Zhoda opozície s reformou môže byť tiež výsledkom, ako Paška tvrdí, ústretovosti ministra a odborníkov, ktorí v návrhu reformy prichádzajú so zmenami, ktoré si SaS dáva za cieľ vo svojom volebnom programe pre oblasť školstva . Ide o zavedenie povinnej školskej dochádzky od piateho roku dieťaťa, zvýšenie miery slobody škôl v rozhodnutí čo budú vyučovať a akými metódami, zjednodušenie systému domáceho vzdelávania, definovanie právnej subjektivity škôl, dôraz na manažérsku funkciu riaditeľa, hodnotenie žiakov slovných hodnotením, individualizáciu vzdelávania, inkluzívne vzdelávanie so zameraním na empatiu a spoluprácu, tiež navrhujú vzdelávanie sa vo vekovo zmiešaných skupinách, zvýšenie počtu asistentov v triedach, zvýšenie rozsahu praxe na školách počas štúdia na pedagogických fakultách, odstránenie povinnosti žiakov odborných vysokých škôl podpísať učebnú zmluvu s firmou, zavedenie kariérneho poradenstva na základných a stredných školách a určité prepojenie financovania vysokých škôl a ich kvality výskumu. Dátum zverejnenia analýzy: 24.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf zastúpenie .pdf tvorbe člen podieľala školstva


Veď naozaj ako som hovoril aj v minulosti, existovali rôzne tresty homosexuálom, povedal som, že Islam dokonca pozná trest smrti šaría za to, keď je homosexuál. A boli to trestné činy, dokonca dnes ešte existujú štáty, kde je to trestné.

V kľúčových textoch Islamu je viackrát spomenutá homosexualita v spojení s trestom smrti. Vo viacerých štátoch je homosexualita trestným činom, v niektorých prípadoch môže byť trestaná až smrťou. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

homosexualita
štátov
považovaná
7:80-84
hovorí
V politike
jedná
môžu
pdf


To ste urobili vy. Jednoducho v mene ozdravenia spoločnosti ste vyšmarili na ulicu 3 tisíc ľudí, ani o jednoho z nich ste sa nepostarali, pretože ani jeden z týchto ľudí nebol rekvalifikovaný.

Agentúra SITA 8. februára 2012 informuje, že Cargo v minulom roku v rámci úsporných opatrení prepustilo okolo 1300 z plánovaných 1800 zamestnancov. O d začiatku roka 2012 znížilo Cargo počet zamestnancov o 1 060 zamestnancov. Hlavný vplyv na pokles zamestnanosti mal prevod časti opravárenských činností z Carga do Železničnej spoločnosti Slovensko (ZSSK), a.s. Celkovo bolo z tohoto dôvodu prepustených až 973 zamestnancov.

SITA SME skončilo


Keď si zoberieme úrad pre oznamovateľov, ten whistleblowerský úrad, ktorý podľa môjho názoru a názoru viacerých právnikov to vnímajú tak, že došlo vlastne k porušeniu zákona.

Prokurátor špeciálnej prokuratúry Harkabus, predsedníčka Úradu na ochranu oznamovateľov Dlugošová aj advokát vyšetrovateľov Kubina hodnotia konanie ministra vnútra Šutaja Eštoka ako v rozpore so zákonom o ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Minister Šutaj Eštok po nástupe do funkcie pozbavil výkonu v štátnej službe šiestich príslušníkov Policajného zboru okolo Jána Čurillu. Týmto, ale aj ďalším príslušníkom Policajného zboru pridelil Úrad na ochranu oznamovateľov status chránených oznamovateľov.

V prípade vyšetrovateľov, ktorých sa týka rozkaz ministra vnútra o pozbavení funkcie, rozhodol o udelení statusu prokurátor ŠP Matúš Harkabus. Prokurátor vyhodnotil , že boli splnené dve základné podmienky na poskytnutie ochrany, akými sú existencia kvalifikovaného oznámenia a podaná žiadosť oznamovateľa o poskytnutie ochrany.

Harkabus v rozhovore pre denník SME poznamenal, že podľa zákona o ochrane oznamovateľov môže zamestnávateľ urobiť právny úkon alebo vydať rozhodnutie v pracovnoprávnom vzťahu voči chránenému oznamovateľovi, na ktorý oznamovateľ nedal súhlas, len so súhlasom úradu na ochranu oznamovateľov, k čomu v tomto prípade nedošlo. Skutočnosť, že „právny úkon, na ktorý úrad neudelil súhlas, je neplatný” je priamo uvedená aj v samotnom zákone .

Predsedníčka Úradu na ochranu oznamovateľov Zuzana Dlugošová poznamenala, že ak zamestnávateľ uskutoční pracovnoprávny úkon bez súhlasu úradu, je tento akt neplatný a zamestnávateľovi hrozí finančná pokuta.

Ako nezákonné hodnotí toto konanie aj advokát vyšetrovateľov Peter Kubina . Ten voči rozkazu ministra vnútra podal rozklad , v ktorom v niekoľkých bodoch odôvodňuje nezákonný postup Šutaja Eštoka.

Šutaj Eštok okrem vyšetrovateľov pozbavil funkcie aj prvého viceprezidenta Kišša, ktorý bol taktiež chráneným oznamovateľom. V jeho prípade už rozhodol aj mestský súd Bratislava IV, že konanie ministra vnútra bolo nezákonné.

vyhodnotil
zákona
zákone
Zuzana Dlugošová
Peter Kubina
rozklad
rozhodol


My sme súčasťou Európskej únie a tvoríme tam legislatívu, to nie, že by nám ju niekto natlačil, my tam máme svojich zástupcov, aj SNS tam malo svojich europoslancov, ktorí hlasovali alebo nehlasovali za určité veci a my tvoríme európsku legislatívu, tak by sme sa podľa toho mali riadiť.

Slovensko má možnosť podieľať sa na tvorbe a schvaľovaní európskej legislatívy, prostredníctvom zástupcov v Európskej komisii, v Európskom parlamente a v Rade Európskej únie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Výhradné právo iniciovať legislatívne návrhy má Európska komisia. Tvorí ju 27 komisárov a prezident. Za Slovensko je to Maroš Šefčovič, komisár pre obchod a ekonomickú bezpečnosť.

Komisia návrh následne pošle na pripomienkovanie národným parlamentom a takisto Európskemu parlamentu a Rade Európskej únie. Ak sa nenájdu problémy, Europarlament a Rada návrh schvália.

Europarlament má v súčasnosti 720 poslancov, rozdelených do deviatich frakcií. Slovensko v ňom v období 2024 – 2029 má 15 mandátov.

Šesť z nich zastávajú poslanci strany PS Ľudovít Ódor, Martin Hojsík, Ľubica Karvašová, Michal Wiezik, Veronika Cifrová-Ostrihoňová a Lucia Yar, ktorí pôsobia vo frakcii Renew Europe.

Za stranu Smer - SD Slovensko zastupujú Katarína Roth Neveďalová, Judita Laššáková, Monika Beňová, Ľuboš Blaha a Erik Kaliňák. Za stranu Hlas je v Europarlamente jeden poslanec, a to Branislav Ondruš. Poslanci oboch strán sú od roku 2023 nezaradení.

Zvyšní traja europoslanci sú Milan Mazurek a Milan Uhrík (Republika) z frakcie Európa suverénnych národov a Miriam Lexmann (KDH) zo skupiny Európska ľudová strana (Kresťanskí demokrati).

Za SNS bol do Európskeho parlamentu ešte v roku 2009 zvolený, dnes už zosnulý, Jaroslav Paška . Patril do frakcie Európa slobody a demokracie.

Rada EÚ pozostáva z ministrov zastupujúcich jednotlivé členské štáty. Asi v 80 % právnych predpisov Rada hlasuje kvalifikovanou väčšinou , čo znamená , že sa na výsledku musí zhodnúť 55 % členských štátov, ktoré zastupujú minimálne 65 % obyvateľov EÚ.

iniciovať pošle má rozdelených zastávajú frakcii zastupujú frakcie strana Paška väčšinou znamená


Niektoré ministerstvá začínajú mať viacej tajomníkov ako za minulej vlády, hej. Dobre, ministerstvo financií, nehovorím o ministerstve financií, ale myslím ministerstvo zahraničných vecí, ministerstvo práce a podobne.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, vzhľadom na to, že počas súčasnej vlády budú mať minimálne štyri ministerstvá o jedného štátneho tajomníka viac, ako to bolo za predchádzajúcej vlády.

Dňa 11. apríla 2012, schválila vláda Roberta Fica nových štátnych tajomníkov. Z porovnania údajov agentúr SITA/TASR z rokov 2010 a 2012 vyplýva, že na štyroch ministerstvách budú dvaja štátni tajomníci, kým v predošlej vláde Ivety Radičovej mali tieto ministerstvá len jedného štátneho tajomníka. Ide o Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny (Ondruš, J. Burian), Ministerstvo hospodárstva (Pavlis, Petrík), Ministerstvo zahraničných vecí (P. Burian, Javorčík) a Ministerstvo vnútra (Buček, Saloň).

Zatiaľ ešte nie sú známi štátni tajomníci Ministerstva školstva, Ministerstva kultúry ani Ministerstva pôdohospodárstva.

Ďalších šesť ministerstiev bude mať rovnaký počet štátnych tajomníkov ako bolo v minulom období. Dvoch štátnych tajomníkov má Ministerstvo financií (Pelegrini, Hudák) a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií (Palko, Holák).

Jedného štátneho tajomníka má Ministerstvo zdravotníctva (Čislák), Ministerstvo obrany (Koterec), Ministerstvo spravodlivosti (Jankovská) a Ministerstvo životného prostredia (Ilavský).


Sa nevracajú vratky DPH z čoho vyplýva, že deficit do vlády I. Radičovej bude podstatne väčší ako bolo pôvodne naplánované

TASR 13. februára 2012: "Daniari od januára nevyplácajú firmám preplatky na dani z pridanej hodnoty /DPH/. Každý mesiac ide o stovky miliónov eur. Dôvodom sú úpravy informačných systémov." SME 14. februára 2012 informuje o situácií v daňovej správe: "Daniari nevyplácajú preplatky na DPH, nedokážu vydávať potvrdenia o platobnej disciplíne ani spracovávať a overovať daňové priznania k dani z motorových vozidiel." Hospodárske noviny 17. februára 2012: Daniari naslepo vrátili preplatky za DPH vo výške 400 miliónov eur, pričom suma stále rastie. SITA 28. februára: "Situácia v daňovom informačnom systéme je naďalej závažná a pracovníci daňovej správy musia stále vykonávať veľa úkonov ručne." Je pravdou, že preplatky za DPH sa nevracajú tak ako by mali. Podľa HN daniari dokonca už vyplatili 400 "naslepo". Čo nasvedčuje tomu, že môže ísť o značné ekonomické škody. Penále za omeškanie vrátenia preplatkov za DPH môžu zasiahnuť rozpočet a tak zvýšiť deficit. Dnes to však nevieme ani potvrdiť ani vyvrátiť. Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR
SME
Hospodárske noviny
SITA


Ani jeden (z rozsudkov Štefana Harabina - pozn.) nebol napadnutý.

Je bežnou praxou, že rozhodnutia sudcov bývajú napadnuté protistranou a preskúmavané odvolacími alebo dovolacími súdmi. Preukázateľne sa to neraz stalo aj Štefanovi Harabinovi. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé. Štefan Harabin sa stal sudcom v roku 1983, začínal na Okresnom súde Poprad. S niekoľkoročnými prestávkami súdil do roku 2019. Približne 7 rokov bol sudcom na okresnom súde, asi tri roky na krajskom súde a asi 24 rokov na Najvyššom súde. Napadnutie rozsudku jednou zo strán sporu znamená, že rozhodnutie sudcu alebo senátu preskúma súd vyššieho stupňa. Zo samotnej existencie odvolacích súdov a zo štatistických výkazov slovenských sudcov vyplýva, že napadnutie rozsudkov a odvolanie sa na vyšší súd je bežnou praxou. Preukázateľne sa to stalo aj Štefanovi Harabinovi. Napríklad: rozsudok jeho senátu z okresného súdu v prípade františkánskeho kňaza Bystríka Janíka sa dostal na krajský súd. Podľa ÚPN ho vrátil kraj rozsudok Harabinovmu senátu s odôvodnením „podrobnejšie ozrejmiť rozsah vecí a peňazí, poskytnutých poškodenou obvinenému”. „Prokurátor sa odvolal a nadriadený odvolací súd vyslovil právny názor, že pána Bystríka Janíka treba odsúdiť, pretože je vinný z podvodu”, stálo na Harabinovom webe, keď tento kandidoval za prezidenta. Vo februári 1986 Harabinov senát Janíka odsúdil na 28 mesiacov nepodmienečne. Že boli viaceré rozhodnutia senátu, ktorého členom bol Štefan Harabin, preskúmavané odvolacím resp. dovolacím súdom, potvrdzuje aj jeho štatistický výkaz za rok 2016.

stal
preskúma
je
prípade
ÚPN
stálo na
potvrdzuje


A nám sa stalo, že v mestách a obciach, kde sme mali 50, 60% podporu, prišlo iba 30 alebo 40 % voličov.

Dopad nízkej mobilizácie voličov pre jednotlivé strany by si zaslúžil hlbšiu analýzu. Robert Fico rozdiely v účasti a podpore v prípade Smeru a pravicových strán zveličuje v zásade má však pravdu, že v Bratislave, kde majú vyššiu podporu pravicové strany bola účasť vyššia ako na východnom Slovensku, kde dominoval SMER-SD.

Košice - okolie
Prešov
mestách
63,85%


...preferencie stále sú okolo toho, čo sme získali vo voľbách. To je jedna vec, lebo niekde sú nad osem, niekde sú pod šesť.

Strana Most- Híd sa v prieskumoch verejnej mienky pohybuje naozaj v tom intervale, ako uviedol predseda Béla Bugár. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana Most- Híd získala v parlamentných voľbách v marci 2016 6,5 % platných hlasov. V období od apríla 2016 do februára 2017 namerali agentúry AKO a Focus preferencie tejto strany v rozmedzí 5,8 %- 8,1 %. Teda namerané preferencie sa naozaj pohybujú okolo hodnoty, ktorú strana získala vo voľbách. Dátum zverejnenia analýzy: 06.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

6,5 %
namerali
AKO
Focus


Možno ste si všimli obrovský záujem Českej republiky o tento nástroj (kontrolný výkaz DPH, pozn.)

Je pravdou, že Česká republika prejavila záujem o tento nástroj zefektívnenia výberu DPH. Český premiér Bohuslav Sobotka pri návšteve Slovenska 13. februára 2014 podľa agentúry SITA ocenil zavedenie systému kontrolných výkazov: " Opäť, v prípade kontrolných výkazov, ktoré sa týkajú dane z pridanej hodnoty, je to vec ktorou by sa česká daňová správa mohla veľmi dobre inšpirovať... "

SITA


Na tých istých 4 úsekoch diaľníc, ja to len preto pripomeniem, lebo ste vy spomenuli čiastku 600 mil. ?, sme už po vysúťažení ušporili 700 mil. ?. Iba na 4 úsekoch.

J. Fígeľ hovorí o štyroch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME Svinia-Fričovce


Značnú časť pozemkov pod cestami má NSK nevysporiadaných. Každoročne vyčleňuje zo svojho mega rozpočtu úbohých 20 EUR na vysporiadanie vlastníckych vzťahov.

Pod mnohými existujúcimi diaľnicami, rýchlostnými cestami, ale tiež cestami prvej triedy, druhej a aj tretej triedy sú v súčasnosti na Slovensku ešte nevysporiadané pozemky. Výnimkou nie je ani NSK, ale presné odhady o tom, koľko percent pozemkov pod cestami, ktoré sú vo vlastníctve kraja (teda cesty II. a III. triedy) neexistujú. Kraj každoročne vyčleňuje financie na vysporiadanie vlastníckych vzťahov, od roku 2014 presne 20 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Výrok Podľa odhaduje odhadov podprogram


Samotní starostovia, či na  juhu slovenska,  v severovýchodnom slovensku to odmietajú. Však poznáte tie hlasy aj ukrajinských starostov, aj   rómskych starostov, aj rusínskych starostov aj mnohí maďarskí starostovia, ktori povedali, že ich to zaťaží  v rozpočte obecného úradu.

Je pravdou, že mnoho starostov sa na prijatý zákon o používaní jazykov národnostných menšín pozerá ako na záťaž, prípadne zbytočnosť. O tom, že napĺňanie zákona bude pre obce (ktorých sa to týka) predstavovať finančnú záťaž informuje pravda.sk . Správa konštatuje, že "po zmene zákona o používaní jazyka národnostných menšín obciam na južnom Slovensku stúpnu výdavky" a ďalej uvádza vyjadrenia niekoľkých starostov, ktorí tieto slová potvrdzujú. Starostov z rusínskych obcí na severovýchode Slovenska oslovil korzar.sme.sk . Aj oni prijatý zákon skôr odmietajú. Zákon o používaní jazyk národností je však podľa neho (Ján Božík, starosta Kurimky, pozn.) zbytočný, robí len zlú krv a skomplikuje ľuďom život. (...) „Keď sme sa doteraz zaobišli bez zákona, vydržali by sme aj naďalej. Je to úplná zbytočnosť,“ myslí si starostka Uble (okres Snina) Nadežda Sirková.

pravda.sk

korzar.sme.sk


Namiesto toho Cargo rok čo rok, aj teda za vašej vlády, produkuje straty a už sme tam doplatili neviem koľko - 100 miliónov eur.

V roku 2009 ale vláda R. Fica súhlasila s poskytnutím návratnej finančnej výpomoci vo výške 166 mil. eur . Podľa výročnej správy z roku 2008 štát prispel Cargu aj v roku 2008, a to čiastkou 266 mil.sk, a v roku 2007 100 mil. sk. Webnoviny uvádzajú, že celková úverová zaťaženosť v novembri 2010 bola 382,32 mil. eur vrátane pôžičky od SR z roku 2009.

166 mil. eur
výročnej správy
Webnoviny


...(školskú reformu zavedenú prvou Ficovou vládou, pozn.) napríklad zmenil už pán minister Draxler, teda v septembri, kde nútia učiteľov znovu všetko prerábať, pretože sa zmenil štátny vzdelávací program dosť významným spôsobom.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže reforma štátneho vzdelávacieho programu sa so svojimi zmenami výrazne odklonila od predchádzajúcej Mikolajovej reformy práve mnohými inováciami nielen v spôsobe výučby ale i v administratívnom činnosti. Reforma štátneho vzdelávacieho programu súčasného ministra školstva Juraja Draxlera, s nadobudnutou platnosťou 1. septembra 2015 je pokusom o zmenu doterajšej reformy školstva, o ktorú sa zaslúžil bývalý minister prvej Ficovej vlády, Ján Mikolaj v máji v roku 2008. Predchádzajúca reforma školstva, ktorá vďaka svojmu neveľkému úspechu získala prezývku „ deforma “, so sebou prinášala zmeny v pravidlách výučby cudzích jazykov, znižovanie limitov počtu žiakov v triedach, väčšiu slobodu pre školy a priestor pre tvorivosť, či schvaľovanie a odporúčanie učebníc ministerstvom, čo sa stalo azda najproblematickejším bodom reformy.

Draxlerova reforma školstva

Azda najväčšou zmenou platnou od 1. septembra je zavedenie systému duálneho vzdelávania, ktoré sa vyznačuje najmä úzkym prepojením všeobecného a odborného teoretického vzdelávania na stredných odborných školách s praktickou prípravou u konkrétneho zamestnávateľa. Odbremenením učiteľov je i možnosť učiť podľa štátom ponúkanej jednotnej predlohy, miesto vytvárania vlastného školského vzdelávacieho programu. Medzi administratívne zmeny patrí i možnosť viesť triednu knihu v elektronickej podobe, či zrušenie alebo zjednodušenie niektorých typov dokumentácií na základných školách. K predchádzajúcej reforme vyučovania jazykov z roku 2008 sa pridružilo i zavedenie povinnej výučby anglického jazyka od 3. ročníka základných škôl či nepovinného cudzieho jazyka od 7. ročníka základných škôl. Ďalšou zmenou vo výučbe sú viditeľné i na zníženom počte voľných hodín, ktoré mohli školy odučiť podľa vlastných predstáv a sprísnilo sa i štátom predpisované povinné učivo. Posilnila sa dotácia hodín prírodných vied. Jedným z krokov, ktorý sa stretol s veľkou nevôľou zo strany učiteľov i rodičov je obmedzenie právomocí rady škôl pri voľbe riaditeľa.

Podľa § 9 odseku 6 vznikla školám taktiež povinnosť vypracovať osnovy:

"(6) Jednotlivé druhy a typy škôl vypracujú učebné osnovy najmenej v rozsahu ustanovenom vzdelávacím štandardom príslušného štátneho vzdelávacieho programu. Učebnými osnovami materskej školy môžu byť vzdelávacie štandardy jednotlivých vzdelávacích oblastí. Učebnými osnovami povinného vyučovacieho predmetu základnej školy alebo gymnázia, ktorého časová dotácia sa v učebnom pláne nezvyšuje alebo sa zvyšuje bez rozšírenia obsahu, môžu byť vzdelávacie štandardy ."

Reforma Predchádzajúca deforma platnou systému obmedzenie


Teraz je vývoz na úrovni 1,3 miliardy (do Ruskej federácie, pozn.).

Z kontextu vyplýva, že ministerka Remišová hovorí o hodnote ročného exportu tovarov a služieb do Ruskej Federácie. Za rok 2021 bol podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky tento export na úrovni 1,34 miliardy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

údajov


Rozprávať ľuďom, že pri škode 35 000 len niekto vyviazne s podmienkou, je klamstvo.

Novela trestného zákona, ktorú predstavila vládna koalícia, mení aj klasifikáciu spôsobenej škody, sadzby trestov, ako aj možnosti podmienečného odkladu trestu. Prezidentka pri tvrdení, že pri lúpeži vo výške škody nepresahujúcej 35 tisíc eur, bude podľa novely možné prednostne udeliť podmienku, hovorila pravdu. Okrem toho bude možné udeliť podmienku pre všetky trestné činy proti majetku a hospodárske trestné činy, bez ohľadu na ich výšku. Dankov výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podobu, dĺžku a ukladanie trestov za trestnú činnosť upravuje Trestný zákon . Trestný zákon určuje aj sadzby trestu páchateľa v závislosti od výšku škody trestnej činnosti. Výšku malej škody, ktorá je rozhodujúca pre určenie trestnosti konania, stanovuje na sumu presahujúcu 266 eur ( § 125, ods. 1 ).

Od výšky malej škody sa odvíjajú aj výšky závažnejších škôd, pri ktorých hrozí vyšší trest odňatia slobody. Väčšou škodou je podľa Trestného zákona desaťnásobok, značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok a škodou veľkého rozsahu je suma dosahujúca najmenej päťstonásobok malej škody ( § 125, ods. 1 ).

Podľa súčasne platnej právnej úpravy by krádež v hodnote 35 tisíc eur bola klasifikovaná ako krádež, ktorou páchateľ spôsobí značnú škodu ( § 212, ods. 3, písm. a) ). V tom prípade by páchateľovi hrozilo tri až desať rokov za mrežami.

Nová vládna úprava Trestného zákona mení výšky škôd. Malá škoda sa upravuje na sumu vyššiu než 700 eur, väčšia škoda na sumu vyššiu než 35 tisíc eur, značná škoda na sumu vyššiu než 350 tisíc eur a škoda veľkého rozsahu sa upravuje na sumu nad 700 tisíc eur (s. 12).

Danko v tomto prípade reagoval na prejav prezidentky, ktorá v rámci prejavu v parlamente povedala , že „v prípade lúpeže, pokiaľ nevznikne škoda presahujúca 35 000 eur, páchateľovi musí byť prednostne uložený podmienečný trest alebo trest domáceho väzenia“.

V prípade trestného činu lúpeže dnes pri sume neprevyšujúcej 35 tisíc eur hrozí trest odňatia slobody v rozpätí tri až pätnásť rokov, v závislosti od výšky škody, bez možnosti podmienečného odkladu ( § 188 ods. 1, 2, 3 ). Nakoľko novela Trestného zákona zvyšuje hranicu podmienečného odkladu trestu odňatia slobody z dvoch na tri roky, bude za lúpež v hodnote neprevyšujúcej 35 tisíc eur, kedy je podľa novely spôsobená malá škoda, hroziť trest odňatia slobody v trvaní tri až osem rokov s možnosťou podmienečného trestu alebo trestu domáceho väzenia.

Podľa navrhovanej novely trestného zákona taktiež klesajú výšky trestu odňatia slobody v celej štvrtej hlave druhej časti Trestného zákona o trestných činoch proti majetku a v piatej hlave druhej časti Trestného zákona o hospodárskych trestných činoch, s možnosťou podmienečného odkladu trestu bez ohľadu na výšku spôsobenej škody ( s. 20-24 ).

Podobne navrhuje novela aj zníženie trestu za krádež. Pri krádeži vo výške minimálne 35 tisíc eur (tzv. značná škoda) je v súčasnosti možné poslať páchateľa za mreže na tri až desať rokov, bez možnosti podmienky ( § 212, ods. 3) ). Nová právna úprava navrhuje zmenu klasifikácie výšky škody a tak po novom pri krádeži, ktorej spôsobená škoda je minimálne 35 tisíc (tzv. väčšia škoda), hrozí trest odňatia slobody na šesť mesiacov až tri roky. So zvýšením hranice podmienečného trestu to v takomto prípade znamená možnosť uloženia podmienky.

Trestný zákon
§ 125, ods. 1
§ 125, ods. 1
§ 212, ods. 3, písm. a)
úprava
povedala
§ 188 ods. 1, 2, 3
s. 20-24
§ 212, ods. 3)


Však viacerí tí kajúcnici už boli ako ich teda vy nazývate kajúcnici, odsúdení boli, veď o tom vieme.

Podľa prehľadu Denníka N sa k polovici septembra 2021 - nielen korupčným - trestným činom priznalo 25 ľudí, ktorí nejakým spôsobom spojení s bývalými vládami Smeru. Viacerí z nich spolupracujú s políciou a viacerí tiež uzavreli s prokuratúrou súdom schválené dohody o vine a treste. Norbert Paksi, bývalý zástupca šéfa policajných odposluchov, bol obvinený zo založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny, ohrozenia dôvernej a vyhradenej skutočnosti, zneužitia právomoci verejného činiteľa aj z brania úplatkov. Paksi podľa Denníka N vynášal informácie o tom, kto bol políciou odpočúvaný, o.i. mafiánskej skupine takáčovcov. K činom sa priznal , začal spolupracovať s políciou a usvedčovať ostatných. Špecializovaný súd potvrdil jeho dohodu o vine a treste a poslal ho na päť rokov do väzenia. Tiež mu prepadla časť majetku. Dohodu o vine a treste uzavrel s prokuratúrou aj Daniel Čech, bývalá dvojka na Finančnej správe. Bol obvinený z korupcie, spolupracoval však s políciou a pomáhal rozkrývať ďalšiu trestnú činnosť. Od súdu dostal tri roky s podmienkou a pokutu 30-tisíc eur. Právoplatne odsúdený je aj bývalý prvý námestník Slovenskej informačnej služby Boris Beňa . Za prijímanie úplatku dostal trojročnú podmienku a pokutu 14-tisíc eur. Vypovedal aj v prípade Vladimíra Pčolinského, ktorý stopla Generálna prokuratúra. Tvrdenie Márie Kolíkovej hodnotíme ako pravdivé.

priznalo bol vynášal priznal poslal uzavrel Bol spolupracoval dostal