Našou prioritou je koordinovať stanoviská SR s EÚ a to sa stalo. Ak porovnáme vyhlásenia vlády SR s vyhláseniami EÚ, tak dochádza tam k veľkým podobnostiam (...) Predovšetkým jasne konštatujeme, že došlo k porušeniu medzinárodného práva na Kryme, pretože ak sú aktivity cudzích vojsk na území suverénneho štátu bez súhlasu príslušnej medzinárodnej organizácie, ide o porušenie medzinárodného práva a medzinárodné spoločenstvo má právo reagovať.

Agentúra TASR 3. marca 2014 informovala o vyjadrení najvyšších cinitelov SR: "Vstup cudzích vojsk na územie Ukrajiny bez mandátu príslušnej medzinárodnej organizácie je porušením medzinárodného práva . Na schôdzke sa na tom zhodli traja najvyšší slovenskí ústavní cinitelia - prezident Ivan Gašparovic, predseda Národnej rady (NR) SR Pavol Paška (Smer) a premiér Robert Fico (Smer)." V tejto istej správa sa cituje vyhlásenie Roberta Fica o zámeroch koordinovat postoje Slovenska s Európskou úniou a o plánoch vydat spolocné stanovisko ku situácii spolu s ostatnými krajinami V4: "Pripravujeme spolocné stanovisko štyroch krajín, Ceska, Polska, Madarska a Slovenska, k situácii na Ukrajine," povedal Fico. Dodal, že o postojoch Nemecka k tomuto problému sa rozprával aj s predsedom Spolkového snemu Spolkovej republiky Nemecko Norbertom Lammertom, ktorý je na pozvanie Pašku na návšteve Slovenskej republiky." Najnovšie vyhlásenie Ministerstva zahranicia SR k udalostiam na Ukrajine bolo uverejnené 4. marca 2014 a odvoláva sa na závery mimoriadneho zasadnutia Rady EÚ pre zahranicné veci: "...ostro odsudzuje narušenia suverenity a teritoriálnej integrity Ukrajiny aktmi agresie zo strany ruských ozbrojených zložiek. Zdôraznujeme, že tieto kroky sú zrejmým porušením Charty OSN a Helsinského záverecného aktu OBSE, ako aj záväzkov Ruska rešpektovat závery Budapeštianskeho memoranda z roku 1994. " a " Sme pripravení aktívne napomôct a podporit konštruktívny dialóg zacielený na dosiahnutie takéhoto pokojného riešenia v spolupráci s EÚ, OSN, OBSE a ostatnými medzinárodnými organizáciami." EU External Action uvádza oficiálne stanovisko vypracované po stretnutí ministrov zahranicných vecí clenských štátov EU, ktoré hovorí takmer to isté: "The Council condemned "the clear violation of Ukraine's sovereignty and territorial integrity by acts of aggression by the Russian armed forces as well as the authorisation given by the Federation Council of Russia on 1 March for the use of the Russian armed forces on the territory of Ukraine." V tomto vyhlásení, ani v prípade SR, ani v prípade EU, sa však priamo nekonštatuje, že došlo k porušeniu medzinárodného práva na Kryme, vyhlásenia sú však skutocne takmer identické. Oficiálne vyhlásenie NATO túto formuláciu používa: " Military action against Ukraine by forces of the Russian Federation is a breach of international law and contravenes the principles of the NATO-Russia Council and the Partnership for Peace. Russia must respect its obligations under the United Nations Charter and the spirit and principles of the OSCE, on which peace and stability in Europe rest. We call on Russia to de-escalate tensions. We call upon the Russian Federation to honor its international commitments, including those set out in the Budapest Memorandum of 1994, the Treaty on Friendship and Cooperation between Russia and Ukraine of 1997, and the legal framework regulating the presence of the Russian Black Sea Fleet, to withdraw its forces to its bases, and to refrain from any interference elsewhere in Ukraine. We urge both parties to immediately seek a peaceful resolution through bilateral dialogue, with international facilitation, as appropriate, and through the dispatch of international observers under the auspices of the United Nations Security Council or the Organization for Security and Cooperation in Europe (OSCE)." Predchádzajúce stanovisko Ministerstva zahranicia bolo zverejnené 21. februára 2014 na podporu dohody medzi Janukovicom a predstavitelmi opozície, ktorej mediátormi boli aj zástupcovia EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Agentúra TASR
vyhlásenie Ministerstva zahranicia SR
oficiálne stanovisko
vyhlásenie
stanovisko


Pán premiér nepoužil právo veta, nezablokoval závery rokovania.

Robert Fico začiatkom marca podporil závery mimoriadneho zasadnutia Európskej rady týkajúceho sa európskej obrany a pomoci Ukrajine. Nepridal sa tak k Viktorovi Orbánovi, ktorý časť o záverov o vojenskej pomoci Ukrajine vetoval. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

V Bruseli sa 6. marca konalo mimoriadne zasadnutie lídrov Európskej únie o ďalšej podpore Ukrajiny a budúcnosti európskej obrany. Na spoločnom pracovnom obede sa osobne zúčastnil aj ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj.

Fico pred zasadnutím pohrozil zablokovaním záverov samitu v prípade nerešpektovania odlišných názorov na situáciu v Ukrajine. Zároveň požiadal o zahrnutie opätovného otvorenia tranzitu plynu cez Ukrajinu do záverov zasadnutia.

Premiér svoj postoj zopakoval aj na výbore pre európske záležitosti. Ten odsúhlasil stanovisko , podľa ktorého môže Fico vetovať závery samitu pokiaľ nebudú obsahovať zmienku o tranzite plynu.

Európska rada Ficovej požiadavke nakoniec vyhovela, aj keď výsledný text bol vágnejší, ako pôvodne premiér žiadal: „Európska rada vyzýva Komisiu, Slovensko a Ukrajinu, aby zintenzívnili úsilie o nájdenie uskutočniteľných riešení otázky tranzitu plynu, pričom zohľadnia obavy Slovenska,“ píše sa v záveroch z rokovania ( .pdf , s. 4).

Robert Fico tak hlasoval za celé znenie záverov mimoriadneho zasadnutia Európskej rady.

Závery zasadnutia týkajúce sa poskytovania vojenskej pomoci Ukrajine schválilo 26 z 27 krajín ( .pdf , s. 1). Nepodporil ich iba maďarský premiér Viktor Orbán. Medzi hlavné body zaradila Rada pokračovanie vo vojenskej podpore Ukrajine a zvyšovanie tlaku na Rusko prostredníctvom sankcií.

Závery týkajúce sa posilnenia európskej obrany schválilo všetkých 27 krajín.

konalo pohrozil zopakoval stanovisko .pdf hlasoval záverov .pdf Nepodporil zaradila schválilo


V programovom vyhlásení vlády je napísané, že koalícia bude eliminovať negatívne dopady Zákona o štátnom občianstve na občanov Slovenskej republiky

V programovom vyhlásení vlády (s.48) sa uvádza: " V oblasti nadobudnutia štátneho občianstva vláda SR stanoví prísne pravidlá a kontrolu jeho udeľovania. Zmení zákonnú úpravu, ktorou Slovenská republika reaguje na zákon Maďarskej republiky o dvojakom občianstve, tak, aby zmena eliminovala nežiaduce negatívne účinky tohto zákona na občanov Slovenskej republiky. "

programovom vyhlásení vlády


80 miliárd bola minimálna cena (za 49% SPP v roku 2002, pozn.), ktorá bola verejne známa, že vláda nepôjde pod toto.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne správy o tom, čo bola minimálna cena, pod ktorú vláda nebola ochotná ísť. Vzhľadom na časový odstup, rozsah zdrojov a level existencie neverejných informácii nemôžeme vyvrátiť, že takáto hranica existovala, preto výrok považujeme za neoveriteľný.


...vybralo sa viacej na daniach, aj vďaka obmedzovaniu daňových únikov.

Boj proti daňovým únikom je jednou z priorít súčasnej vlády. Podľa inštitútu finančnej politiky má štát na daniach a odvodoch vybrať tento rok o 250 miliónov eur (0,3 % HDP) viac, ako očakával ešte v júni. V rokoch 2016 až 2018 majú byť príjmy celkovo vyššie o 337 miliónov eur (0,1 % HDP) oproti predchádzajúcemu odhadu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

inštitútu finančnej politiky
denníka N
oznámil
avizoval
vybralo
Inštitútu finančnej politiky


Opatrenie, kde by sa odpustili dane ženám s deťmi, má dnes vo vyspelom svete iba Maďarsko, zaviedol to Viktor Orbán. Inak podobné opatrenia majú, tuším, na svete už iba Mozambik a Rovníková Guinea, je to nesystémové.

Je pravdou, že Maďarsko zaviedlo do svojej daňovej legislatívy zákon, ktorý oslobodzuje od platenia daní z príjmu za určitých podmienok, matky s deťmi. V súvislosti Mozambikom a Rovníkovou Guineou sa nám podobnú informáciu dohľadať nepodarilo. Nie je v kapacitách tímu Demagog.sk skontrolovať, či existuje podobné opatrenie v legislatíve iných štátov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Maďarsko od 1. januára 2020 zaviedlo s cieľom zvýšiť pôrodnosť v krajine opatrenie, ktorým oslobodzuje od platenia osobných daní z príjmu za určitých podmienok týkajúcich sa výšky príjmu, matky vychovávajúce najmenej štyri alebo viac detí. Toto opatrenie platí aj pre matky, ktoré za svoj život vychovali štyri alebo viac detí. Od 1. januára 2023 sa navyše platnosť tohto opatrenia rozšírila aj na všetky ženy do tridsiatich rokov, ktoré sa stali matkami. Podobné opatrenie pre slovenské matky nedávno navrhol aj Igor Matovič.

O podobnom type opatrení v Mozambiku a Rovníkovej Guinei sa nám informácie nepodarilo dohľadať. Rovníková Guinea má iba opatrenie, ktorým zamestnávatelia mesačne prispievajú 1 % z hrubej mzdy do Fondu na ochranu práce a 21,5 % do Národného inštitútu sociálneho zabezpečenia.

Maďarsko
oslobodzuje
2023
rozšírila
navrhol
Mozambiku
Rovníková Guinea


Normálne, keď sa prevádza štátny majetok z jednej štátnej firmy na druhú štátnu firmu, tak tento prevod správy býva zadarmo. V tomto prípade však mesiac predtým, ako došlo k privatizácii Slovenských elektrární, vláda Mikuláša Dzurindu medzi štátnymi inštitúciami Slovenskými elektrárňami a Vodohospodárskou výstavbou urobili presun vodnej elektrárne, ale odplatne. Vodohospodárska výstavba musela zaplatiť 146 miliónov eur Slovenským elektrárňam, čiže po privatizácii Taliani dostali ďalší darček, lebo Vodohospodárska výstavba musela platiť.

Vodohospodárska výstavba v marci 2006, mesiac pred tým, ako Slovenské elektrárne získal Enel podpísala zmluvu (.pdf) o prevádzke Vodnej elektrárne Gabčíkovo. Enel definitívne prevzal 66 % SE v apríli 2006. VV odplatne prevzala (.pdf) majetok VEG za 146 008 796 €. Platby boli podľa Dohody (.pdf) rozdelené na ročné platby, je teda pravdou, že minimálne časť peňazí bola SE vyplatená po vstupe talianskej spoločnosti Enel. Treba však zdôrazniť, že Enel nie je výhradným vlastníkom SE. 34 % je vo vlastníctve štátu, nie je preto pravdou, že by celých 146 miliónov dostali Taliani ako naznačuje Fico. Podľa dostupných informácií sa podobný prevod skutočne väčšinou rieši bezodplatne. Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý.

získal

zmluvu

prevzala

Dohody

Výročnej správy Vodohospodárskej výstavby

prevzatiu

väčší

počet

zmlúv


Nasledovalo vlastne prijatie úsporného ozdravného balíka, ktorého cieľom je vlastne znížiť deficit verejných financií z tohtoročných takmer 8% na budúcoročných 4,9%...

O deficite 7,8% na tento rok hovorí ŠÚ , o budúcoročných 4,9% hovorí návrh štátneho rozpočtu (.pdf).

ŠÚ
návrh štátneho rozpočtu


Boli dve cesty. Cesta zdražovania, to je cesta, ktorú ponúkala opozícia, pán Štefanec, pán Mikloš jednodznačne povedali, že by išli cestou zvyšovania DPH.

Podobný výrok predsedu vlády sme už overovali 21. októbra 2012 ( O 5 minút 12 ) a minulý týždeň 3.2. v relácii V politike . Opäť hodnotíme výrok ako zavádzajúci, keďže sa jednoznačne nevyjadril ani jeden z uvedených politikov. Podpredseda SDKÚ I. Štefanec uviedol ( TASR ) : "Určite chceme zachovať rovnú daň, pretože to sú pracovné miesta." Strana podľa neho zároveň nechce zvyšovať DPH, ale pripúšťa to. "Pokiaľ by to bolo nevyhnutné." Pravdou teda je, že Ivan Štefanec povedal, že by zvyšovali DPH, pokiaľ by to bolo nevyhnutné. Nedá sa však povedať, že by sa vyjadril jasne, že pokiaľ by vládli, zvyšovali by DPH. Podobne sa i Ivan Mikloš vyjadril , že podľa neho je nutné zvyšovať dane - nehovoril však priamo o DPH. Známa je ich podpora dočasného zvýšenia DPH v minulom volebnom období, kedy boli členmi koalície. Materiál úradu vlády Slovenskej republiky uvádza: "Na rokovaní 6. 9. 2010 koaliční partneri súhlasili s dočasným zvýšením hornej sadzby DPH o 1 % na obdobie, kým sa Eurostatom potvrdený deficit verejných financií nezníži pod 3%."

O 5 minút 12
V politike
TASR
vyjadril
Materiál


Pravda je taká, keď som to spomenul, že tam, kde preukázateľne bývalý zamestnanec medzinárodnej farmaceutickej spoločnosti, v ktorej stále pracuje ešte jeho brat pomohol tejto firme takým spôsobom, že táto firma dostala za niekoľko hodín povolenie na distribúciu nového lieku, čím jej zachránil obrat vo výške 10 miliónov eur.

Ivan Uhliarik pracoval vo farmaceutickej spoločnosti Pfizer v rokoch 1996-2003 . Podľa denníka SME v spoločnosti Pfizer Uhliarikov brat stále pracuje.

denníka SME


Neviem, pán premiér, či o tom viete, že nájomné za pôdohospodársku pôdu sa zvyšuje o 30 %. To je májový list Slovenského pozemkového fondu, čo rozposielajú.

Podľa zdelenia Slovenského pozemkového fondu z mája 2013 sadzba na prenájom poľnohospodárskej pôdy stúpa na 2,2%.

"Pre rok 2012 sa jednorázovo upravuje výška minimálnej ročnej sadzby na 2,20% hodnoty poľnohospodárskej pôdy stanovenej podľa bonitovanej pôdno-ekologickej jednotky..."

Pred touto zmenou bol nájom vo výške minimálne 1% hodnoty pôdy ( zákon 504/2003 Z.z (§ 10 ).

"§ 10

(1) Na vznik zmluvy o nájme pozemku na poľnohospodárske účely pri prevádzkovaní podniku sa vyžaduje dohoda o výške nájomného alebo o spôsobe jej určenia, pričom výška nájomného je najmenej 1 % z hodnoty poľnohospodárskej pôdy určenej podľa osobitného predpisu."

Skutočný nárast minimálnej ročnej sadzby z 1% na 2,2% je vo výške viac ako 100% a nie 30% ako spomína Bugár. Výrok vzhľadom na nepresnosť hodnotíme ako nepravdivý.

zdelenia
výške
zákon 504/2003


To, čo sme dokázali za rok napríklad, bola konsolidácia o 2,8 miliardy eur. Vy teraz potrebujete za 1,5 roka stlačiť ďalej tento deficit o 1,2 až 1,5 miliardy.

Bývalá vláda Ivety Radičovej podľa údajov Ministerstva financií znížila deficit o približne 1,5 miliardy a eur a nie o 2,8 miliardy, ako hovorí Ján Figeľ. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý. Dňa 4. mája 2012 sa Ivan Mikloš počas rozpravy k programovému vyhláseniu vlády vrátil do minulosti a poukázal na to, že vláda Ivety Radičovej dokázala zároveň znižovať deficit a dosahovať pomerne vysoký ekonomický rast. Uviedol, že konsolidácia sa z dvoch tretín riešila okresávaním výdavkov a len z jednej tretiny zvyšovaním príjmov. Poukázal zároveň aj na skutočnosť, že Radičovej vláda v roku 2011 dokázala znížiť deficit o 2,8 miliardy eur. ( SITA ) Podľa údajov Ministerstva financií v dobe nástupu Ivety Radičovej na post premiérky 8. júla 2010 bola výška deficitu štátneho rozpočtu 2,913 mld. eur. V čase odovzdávania vlády 4. apríla 2012 bola výška deficitu 1,404 mld. eur. Celkovo bol teda za dobu vlády Ivety Radičovej znížený deficit štátneho rozpočtu o 1,509 mld. eur. Ministerstvo financií uvádza, že štát bude pritom musieť na dosiahnutie cieľa mať deficit pod 3 % hrubého domáceho produktu znížiť deficit o zhruba 1,2 mld. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
bola
bola
1,2 mld. eur.


Dôvody sú jasné, pretože sme povedali, že najmä zo strany terajšej vládnej koalície, dokonca jedného z najvyšších ústavných činiteľov pána Sulíka sa objavujú hlasy, že predseda strany Smer-sociálna demokracia patrí do kriminálu, že stranu Smer-SD treba vyhnať z parlamentu, aj to odznelo priamo v relácii Slovenského rozhlasu...

Hoci z kontextu nie je v podaní R. Sulíka jasné, či to myslí ako podmieňovací spôsob (ak sa preukáže pravosť nahrávky), alebo či R. Fico automaticky patrí za súčasných podmienok do kriminálu je možné to interpretovať aj tak ako to urobil D. Čaplovič. Na margo strany SMER-SD Sulík povedal, že sa tam dostala protizákonne a nemá tam potom čo hľadať. To je v podaní D. Čaploviča mierne zveličené, ale stále to hodnotíme ako pravdivú interpretáciu.

Celé znenie relácie Sobotné dialógy zo 16. októbra 2010 vysielané Slovenským rozhlasom nájdete tu . Sulíkové slová odzneli v 2. resp. 3 minúte relácie.

tu


Ja som zachytil počas ôsmich rokoch prvýkrát alebo nie, šiestich rokov, čo som v parlamente, prvýkrát takéto vydávanie (poslanca na väzobné stíhanie, pozn.), áno prvýkrát.

V roku 2012 došlo k úprave zákona a poslanci si zrušili trestnoprávnu imunitu. Na ich väzobné stíhanie je však potrebný súhlas parlamentu. Politickú stranu Sme rodina založil Boris Kollár v roku 2015 a je súčasťou parlamentu od volieb v roku 2016 . Za ostatných šesť rokov, počas ktorých je Boris Kollár v parlamente, ide o jediný prípad vydávania poslanca na väzobné stíhanie, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Dňa 4. mája 2022 poslanci NR SR hlasovali o vydanie súhlasu na vzatie do väzby poslanca Národnej rady Slovenskej republiky na žiadosť Generálnej prokuratúry. Generálna prokuratúra žiadala väzobné stíhanie Roberta Fica na obdobie, počas výsluchu svedkov, aby zabránila prípadnému ovplyvňovaniu vo veci založenia zločineckej skupiny. Poslanci hlasovali proti návrhu, čo však nemá dopad na kontinuitu vyšetrovania.

V minulosti sa za podobné návrhy hlasovalo, ako napríklad v prípade Viliama Soboňu , ktorému bol v roku 2002 parlament odňal imunitu a súhlasil s vydaním na trestné stíhanie. Avšak, v tomto prípade platili pre poslancov NR SR pravidlá o trestnoprávnej imunite, ktoré boli v roku 2012 zrušené. Na zaklade platných pravidiel poslanci sú nepostihnuteľní len za výroky prednesené v pléne alebo orgánoch NR SR a za hlasovanie. Parlament hlasuje o vzatí poslanca do väzby a na zadržanie člena snemovne v prípade pristihnutia pri páchaní trestného činu je potrebný súhlas mandátového a imunitného výboru. Zrušením trestnoprávnej imunity pre poslancov parlamentu umožnilo odsúdenie niekoľkých verejných činiteľov ako Milan Mazurek, Marián Kotleba alebo Igor Štefanov bez hlasovania v parlamente.

zrušili
2015
2016
hlasovali
žiadala
hlasovali
Viliama Soboňu
pravidiel
verejných činiteľov


Ale v kauze Gorila je priamym aktérom, ako jediný z aktívnych politikov pán Fico. Ktorý do toho bytu chodil. Ani pán Dzurinda tam nechodil ani pán Bugár ani pán Palacka. Ale ako jediný z politikov tam chodil pán Fico.

Spis Gorila uvádza nasledovné osoby,ktoré chodili do "bytu" na Vazovovej alebo v ňom boli: Haščák (PENTA), Határ (osobný tajomník predsedu SMER-u), Bubeníková (FNM), Malchárek (exminister hospodárstva) a Fico. Zo súčasných politikov bol v sledovanom byte len R.Fico, ktorý v ňom bol 22.3.2006. Spis o tomto stretnutí hovorí:22.3.2006 (Jaroslav HAŠČÁK. Róbert FICO)14.32 hod.-15.33 hodHaščák prichádza 14.00. Fico prichádza 14.32.?Fico prichádza priamo z autosalónu v Inchebe. Pýta sa Haščáka: „No čo, jak sa Vám darí?“. Haščák odpovedá: „Dobre, poďme si sem sadnúť za stôl”. Fico ide na WC. Po návrate sa Haščák pýta Fica, čo si dá. Fico si vyberá kolu.? Fico sa pýta Haščáka: „Čo hovoríte na čistiace procesy v SMERe, ktoré som spustil?“. Haščák s nimi súhlasí, ale „otázka je čo sa stalo s Fedorom (Flašíkom)“.?Fico odpovedá, že Fedor vyberal peniaze v mene strany. Haščák hovorí, že: “tak sa cítil, takú mal pozíciu“. Fico hovorí, že na to všetkých upozorňoval v predstihu. Haščák hovorí, že sa to môže otočiť proti Ficovi a Flašík teraz môže Ficovi škodiť.?Fico hovorí : „Vy máte dostatok informácii podľa mňa. Čo je na mňa mi povedzte? Čo môže na mňa použiť? Že som nejakú babu stískal na letisku?“ Haščák súhlasí, že to môže Ficovi skôr pomôcť ako uškodiť. Fico hovorí: .Aký biznis som ja robil kedy??Kde som bol?“ Haščák hovorí, že skôr by mohol použiť veci zvnútra, z kuchyne SMERu. Fico oponuje, že nemá čo rozprávať. Haščák súhlasí. Haščák sa pýta ako reagovali Flašíkoví parťáci. Fico hovorí, že „tí parťáci budú tiež dotknutí. Za chvíľočku. Tak isto. Nie všetko, ale sú tam ľudia, ktorí tiež pôjdu zo strany preč.“ Haščák sa pýta ako to funguje s ostatnými. Fico prisviedča, že bez problémov. Haščák hovorí, že Flašikovci to vnímajú tak, že pomohli Ficovi. Fico oponuje, že strana mala 13% keď ešte ani neexistovala a po voľbách mala 13,5%, čiže Flašikovci jej „bláznivou kampaňou“ vôbec nepomohli. Skôr mu narobili problémy. Fico jasne povedal podpredsedom SMERu: „Chlapci, vy sa musíte rozhodnúť čo chcete. Buď chcete tú politiku robiť tu, alebo po telefóne.“ Fico hovorí, že v politike je 14 rokov, nie je samovrah a nedá sa po vstupe do vlády predať za 5,50. Haščák sa pýta ako to vypadá, s Jurajom Širokým a Vladimírom Poórom. Fico odpovedá, že zo Širokým sa dá, ale s Poórom je to horšie. Haščák rozpráva Ficovi, že oni (Široký, Poór, Kiňo) nie sú zvyknutí na konkurenciu a súťaž na trhu a ich obchodovanie je postavené len na lobingu („žijú len z lobingu“). Fico sa pýta Haščáka na Širokého. Haščák vysvetľuje, že s ním mali konflikt v Chemolaku Smolenice a Široký sa odvtedy od PENTY stráni. Fico sa pýta Haščáka, či má Široký Váhostav. Haščák prisviedča. Haščák hovorí, že väčšina Širokého podnikov ide od 10 k 5 (Chemolak, Plastika), široký nemá zvládnuté moderné metódy riadenia „Corporate governance“, všetko má postavené na starých kamarátoch. Haščák objasňuje svoj názor na ďalších sponzorov SMERu. Vladimír Poór má zdravý sedliacky rozum, ale všetky veci poníma vzťahovo a ťažko sa s nim obchoduje. Ivan Kiňo je neschopný. Brhela Haščák nepozná. Podľa Haščáka môžu byť v budúcnosti v SMERe ešte problémy s Vladimírom Poórom (Haščák sa s ním pravidelne stretáva, nie sú partneri v obchodoch, ale vymieňajú si informácie). Fico hovorí, že odstavenie Flašíkovcov v SMERe vníma ako veľmi dôležité a správne a SMER môže na tom len získať. Haščák hovorí, že z pohľadu PR Flašík SMERu škodil. Haščák hovorí, že Flašikovci uvedený konflikt vnímajú inak.?Fico rozpráva Všeobecne o SMERe, o medzinárodnej akceptácii strany (ČR, MR, Rakúsko…). Haščák sa pýta na američanov. Fico hovorí, že sa pravidelne stretáva s americkým veľvyslancom. Američania síce považujú Dzurindu za priateľa (kvôli Iraku) ale prípadná zmena vlády pre nich nepredstavuje ohrozenie záujmov USA. Tajomníci ambasády chodia na konferencie a semináre SMERu a živo sa zaujímajú o stanoviská SMERu. Americká ambasáda chystá SMERu návštevu USA na 19. apríla 2006. Fico rozpráva o neúspešných cestách Hrušovského a Dzurindu do USA odkiaľ nepriniesli nič, ani len prísľub zmeny vízovej politiky.?Vracajú sa späť k vnútornému očistnému procesu v SMERe, ktorý Fico vníma veľmi pozitívne. Haščák oponuje, že sa to vnútornými procesmi v strane (štiepenie) môže obrátiť proti Ficovi. Fico argumentuje: „Ukážte mi človeka v SMERe, okrem Kaliňáka a Pašku o ktorých sa postarám, ktorý by efektívne v SMERe založil platformu“.?Haščák hovorí: „Beňová“. Fico odpovedá: „Beňová je mŕtva.“ Nakoniec sa zhodnú, že Beňová im môže zobrať tak maximálne 2 - 3% hlasov. Fico hovorí, že Beňová najprv vystrájala, ale potom akceptovala Ficove rozhodnutie. Fico je presvedčený, že do volieb bude SMER stabilný. Otázna je situácia po voľbách.?Haščák hovorí Ficovi. že vychádza to tak, že SMER bude po voľbách tvoriť vládu s SMK a KDH. Iná varianta podľa Haščáka nie je. Fico sa smeje, že prečo si Haščák myslí, že nemôže urobiť vládu s Dzuriridom (SDKÚ). Haščák ukazuje Ficovi analýzy možných koaličných zoskupení. PENTA robí teraz neverejný prieskum verejnej mienky na 3000 respondentoch. Závery budú do 2 týždňov. Haščák ich pošle aj Ficovi. Haščák má iné materiály, z ktorých vychádza SMER 24% hlasov, HZDS 13%, SDKÚ 15% (Haščák si myslí, že len 14% ale dal im 15%), SMK 10%, KDH 8%, SF 4,5%, SNS 7%, ostatní sa nedostali. Haščák vychádzal pri svojich výpočtoch z 2 premís, všetky koalície budú musieť mať nad 80 poslancov a osobné anymozity medzi stranami. Pri variante koalície SMER a SDKÚ to vychádza len na 75 poslaneckých kresiel, čo je veľmi nestabilné. Haščák ukazuje v materiáloch ďalšie varianty. Fico hovorí: „Skúste SMER, HZDS, SDKÚ“. Haščák hovorí, že to je 93 poslaneckých miest. Fico vysvetľuje, že SMER nemôže ísť do koalície s SMK a KDH. S KDH sa nedá komunikovať (KDH volajú Taliban) a keby išli do koalície s SMK, tak by to SMERu výrazne znížilo preferencie, pretože SMER robí aj národnú politiku.?Fico hovorí, že keby SMER nerobil národnú politiku tak SNS má vo voľbách 15% hlasov. SMER tiež berie veľa hlasov KSS. Podľa Fica by bolo najlepšie keby sa do parlamentu dostali aj SNS, aj KSS a jedinou možnou koalíciou by bola SMER, SDKÚ, HZDS. Haščák sa ho pýta na problémy s Mečiarom, vysvetľuje, že neverí, že medzi nimi nebudú problémy (všetci sú tzv. Alfa samci, z ktorých vyžaruje ego). Fico pripúšťa aj možnosť, že sa s Mečiarom a Dzurindom dohodnú na osobe predsedu vlády, ktorou nebude nikto z nich. Fico hovorí, že SDKÚ aj HZDS si dali obrovský pozor na výber kandidátov do parlamentných volieb, Fico teraz čisti svojich kandidátov. Podľa Fica by to bola najstabilnejšia možná koalícia. Fico je pripravený urobiť ústupky a akceptovať 19% daň z príjmov právnických osôb a 19% daň z príjmov fyzických osôb do určitej výšky. Nad túto výšku by bola nejaká vyššia daň. Fico sa tiež chce dohodnúť na DPH. Cestovný ruch, stavebníctvo, zdravotníctvo budú mať nižšie DPH ako 19%. V zdravotníctve bude potrebné urobiť zmeny. Na penzijný systém majú s SDKÚ a HZDS rovnaký názor. Druhý pilier zostane. Môžu sa pohrať s garanciami. Fico celkovo nevidí koalíciu s SDKÚ a HZDS ako zásadný problém. Haščák hovorí ako SMER nasiera Dzurindu s VUCkami. Fico hovorí, že? v prípade koalície SMER, SDKÚ a HZDS vie u Slotu zabezpečiť aj skrytú podporu?SNS (Slotovi by dali podpredsedu parlamentu).?Fico hovorí o problematickej komunikácii s KDH. Hovorí o problémoch v komunikácii s Lipšicom v BN televíznej relácii. Fico sa vie dohodnúť s Petrom Mišíkom s chlapcami z SDKÚ, ale nevie sa dohodnúť s Lipšicom, Minárikom alebo Palkom. Haščák hovorí, že sa s Minárikom občas stretáva a ťažko sa s nimi diskutuje.?SMK Ficovi nevadí. Z SMK sa dá komunikovať. Koalíciou z SMK by ale SMER prišiel o dosť veľké množstvo, ktoré by prešlo do SNS. Fico nemá dôvod odovzdávať Slotovi za jednu koalíciu z SMK také veľké množstvo hlasov. Fico si chce národne orientovaného voliča ponechať aj do ďalších volieb a koalícia z SMK mu za jeho stratu nestojí. Fico sa pýta Haščáka, čo má znamenať nominácia Viiágiho do Slovnaftu. Haščák nevie. Haščák sa stretáva s Világim každý tretí deň. Világi sa údajne vyhol odpovedi. Világi sa podľa Haščáka navyše tomu biznisu ani nerozumie. Fico sa pýta či to má súvis s voľbami (financovanie SMK). Haščák si mysli, že nie.?Rozprávajú o Ivanovi Miklošovi. Podľa Haščáka ho Fico preceňuje. Fico ho vníma ako šikovného zlodeja. Haščák hovorí, že Mikloš nekradne toľko ako si Fico mysli.?Rozoberajú aj Rudolfa Zajaca. Haščák hovorí, že Zajac nedokázal dostať na svoju stranu stavovské organizácie. Fico sa pýta, prečo sa ho Dzurinda nezbavil. Haščák hovorí, že Dzurinda premeškal dobu kedy ho mohol vyhodiť. Novotný ako jeho možná náhrada je úplný neschopák. Rozprávajú celkovo o situácii v zdravotníctve Haščák sa pýta na pozíciu zdravotníctva v agende SMERu. Fico hovorí, že zdravotníctvo preskočilo za posledné roky všetky témy. Pre SMER je zdravotníctvo vynikajúci príklad ako zlyhali reformy. Fico uvádza, že na téme zdravotníctva vyrástla preferenciami Martináková. Haščák hovorí, že jej pomohol Kmotrík (JOJ, TA3). Podľa Haščáka Martináková na zdravotníctve pohorí. V odborných kruhoch je ako odborník cenený Pavol Paška. Haščák sa pýta na záujem SMERu o post ministra zdravotníctva. Fico hovorí, že sa o tento post nebudú biť. Možný kandidát SMERu je Pavol Paška, ktorý má ale bližšie k sociálnym veciam (MPSVaR). Aj Fico preferuje obsadenie MPSVaR. Haščák sa pýta Fica, či sa môže stretnúť s Paškom. Fico súhlasí. Haščák vysvetľuje koncepciu PENTY, že zdravotníctvo bude fungovať len ak sa podmienky nastavia na maržu 7 -10% a čistú efektívnosť. K zdravotníctvu sa vyjadruje SF, Paška, Urbáni, Soboňa. Urbáni sa teší len na provízie z „ILS“ (projekt elektronizácie zdravotníctva) za 10 mld. Sk. Haščák vníma ako odborníkov len Pašku a Soboňu Pre PENTU je zdravotníctvo kľúčová vec a chce v ňom podnikať s primeranou maržou. Hovorí, že v energetike je marža 20%. Podľa Haščáka sa tretina Nemocníc musí zavrieť. PENTA ide investovať 3 mld. Sk do nových polikliník. Do konca rozprávajú ešte o Pavlovi Paškovi. Fico hovorí, že Haščák môže s Paškom dlhodobo počítať. Z krátkodobého hľadiska ale Paška neurobí nič, čo by mu zväzovalo ruky. Haščák bol raz s Paškom pred 5 rokmi (stretnutie cez Flašíka). Haščák ide budúci týždeň do Londýna na 2 dni. Fico mu dohodne stretnutie s Paškom.

Spis


SDKÚ-DS pripravovala svoj program v diskusii s desiatkami významných slovenských odborníkov.

Nepodarilo sa nám z verejných zdrojov zistiť mená významných slovenských odborníkov, v diskusii s ktorými pripravovalo SDKÚ-DS svoj volebný program.


Novému nominantovi na Daňovom riaditeľstve sa tá suma na zmluve, (pôvodnej s VSH Invest, pozn.) zdala prehnane vysoká, tak snažil sa nájsť nejakú lacnejšiu alternatívu. Našiel tú firmu, ktorá bola spomínaná, to je firma Nitra Invest, ktorej vlastne majiteľom je okresný predseda SDKÚ.

Najskôr bola podpísaná zmluva s VSH Development (23. februára 2010,pozn.) ešte za bývalej vlády , kedy DR viedol Igor Šula j (nominant Smeru-SR). Za päťročný prenájom mala dostať okolo 10 miliónov eur . Po príchode nového riaditeľa DR pána Mikulčíka (nominant SDKÚ-DS) sa začalo rokovanie s Ščurkom (okresný predseda SDKÚ, pozn.) o lacnejšom prenájmu. Podiel v spoločnosti Nitra Invest má okrem nitrianskeho okresného predsedu SDKÚ O. Ščurku (majoritný vlastník) aj cyperská firma TPE Holding I. Limited. TASR prišla 11. apríla 2011 s informáciou, že na prenájme budovy v Košiciach ušetrilo Daňové riaditeľstvo (DR) SR 3,5 milióna eur, a to oproti cene, ktorú dohodlo prechádzajúce vedenie úradu.

zmluva s VSH Development
za bývalej vlády
viedol Igor Šula
10 miliónov eur
Nitra Invest
TASR


Bavíme sa o rozpočte na celé slovenské predsedníctvo, ktorý má objem 70 miliónov eur, s tým, že tento rozpočet nebude prekročený, naopak. Bude iba vo výške 61 miliónov eur a 9 miliónov eur sa vráti do štátneho rozpočtu.

Slovensko plánovalo minúť na predsedníctvo 70 miliónov eur a stať sa tak najúspornejšou predsedníckou krajinou v rámci V4. Do tejto sumy sa zahŕňa financovanie slovenských diplomatov, expertov, hotelov, služieb, slovenských umelcov a aktivít slovenských škôl a neziskových organizácií. Skutočné čerpanie finančných prostriedkov ešte nemôže byť overené vzhľadom na fakt, že predsedníctvo Slovnensko predáva až 1. januára 2017 a až do konca júna 2017 je členom predsedníckeho tria (s Maltou a Holandskom). Tento výrok teda hodnotíme ako neoveriteľný.

Na prípravu a na samotné predsedníctvo, čiže na obdobie 2014-2017, boli vyčlenené položky v rozpočte od roku 2014. Správa o pripravenosti Slovenska na výkon predsedníctva hovorí o úspore v roku 2014 " Celkovo sa z rozpočtu SK PRES v roku 2014 (3 mil. EUR) vyčerpalo 1,845 mil. EUR.(...) Najväčšia časť úspor vznikla v dôsledku neskoršieho obsadenia pracovných pozícií SK PRES v jednotlivých ÚOŠS a na SZ Brusel. Finančné úspory v rozpočte vznikli aj v dôsledku posunu dátumu prenájmu novej budovy SK PRES v Bruseli a s tými spojenými prevádzkovými nákladmi. (...) V septembri 2014 vláda SR schválila materiál „Rozpočet výdavkov na prípravu a zabezpečenie predsedníctva SR v Rade Európskej únie v roku 2016“, ktorým bol stanovený rozpočet výdavkov na rok 2015 v celkovej výške 15,6 mil. EUR ." ( .pdf , s.6)

Výška výdavkov sa skutočne odhaduje na najviac 70 miliónov eur: "Objem celkových očakávaných finančných výdavkov v roku 2016 je vo výške 50,9 mil. EUR. Táto suma predstavuje až 75% z celkového finančného balíka alokovaného na programe 0D4 SK PRES realizovaného v rokoch 2014 až 2017. Celkové očakávané výdavky na SK PRES by nemali prekročiť čiastku 70 mil. EUR. " ( zdroj : Správa o stave pripravenosti Slovenskej republiky na výkon predsedníctva SR v Rade Európskej únie za rok 2015) O približnej sume v takej, či dokonca nižšej výške sa už hovorilo aj v roku 2015 , Suma najviac 70 milliónov eur sa uvádza aj na oficiálnej stránke slovenského predsedníctva.

Fico takto háji rozpočet SK PRES kvôli najnovšej kauze, kde bývalá pracovníčka Ministerstva zahraničných vecí Zuzana Hlávková upozornila na podozrivú činnosť ministerstva. Na tlačovke zo dňa 23. novembra, kde sa Fico a Lajčák vyjadrovali ku kauze, použili presne tento istý argument , ktorý však, ako už bolo spomenuté, nie je overiteľný. " K predsedníctvu Slovenska Lajčák uviedol, že už pred jeho začiatkom plánovali, že rozpočet nepresiahne 70 miliónov eur. Rezortu sa podarilo ušetriť a účet za predsedníctvo by sa mal pohybovať na úrovni 61 miliónov ." S úsporou pri organizácií predsedníctva Slovenska sa hájil aj Robert Kaliňák v parlamente počas hodiny otázok , kedy odpovedal na otázku adresovanú pre premiéra od Veroniky Remišovej: " rozpočet, ktorý Slovenská republika má pripravený pre predsedníctvo, ani nevyčerpá. A nehovoriac o tom teda, že dôjde k zásadnej úspore. Tým pádom s prostriedkami je jednoznačne nakladané úspešne ".

najúspornejšou
Správa
.pdf
zdroj
2015
oficiálnej stránke
argument
hodiny otázok


Keď sa pozrieme na to, že ako sa vyvíjali ostatné krajiny, jednak platí, že tie krajiny, ktoré ustanovili ako keby výnimočnosť vzťahu muža a ženy v manželstve vo svojich ústavách, ani im nestúpla pôrodnosť, ani sa neznížila nejakým zásadným spôsobom rozvodovosť.

Väčšina z krajín, ktoré prijali do Ústavy definíciu manželstva ako zväzku jedného muža a jednej ženy, tak urobila v nedávnom období a preto zatiaľ nie je možné vyvodiť jednoznačný záver o dôsledkoch týchto zmien. Jediné dve európske krajiny, ktoré majú takto zadefinované manželstvo už dlhšie, sú Poľsko (od roku 1997) a Lotyšsko (od roku 2006). Vývoj rozvodovosti a pôrodnosti v týchto krajinách potvrdzuje výrok Martina Poliačika.

od 1997
od 2006
od 2012
od 2013
od 2013
článok 46 ústavy
Rozvodovosť
Pôrodnosť
Poľského štatistického úradu


Už momentálne je priemerná mzda tisíc euro učiteľov v hrubom kdekoľvek.

Keďže priemerná mzda pedagogických zamestnancov presahuje hodnotu 1000 eur v hrubom iba pri niektorých typoch škôl a teda nie "kdekoľvek", hodnotíme výrok ako nepravdivý. Priemerný mzdový výdavok pedagogických a odborných zamestnancov je pre rok 2017 podľa Rozpočtu ( .pdf , s. 46) pre roky 2017 - 2019 schváleným NR SR na úrovni 1 116,00 eur (s medziročným rastom 63 eur). Keďže však ministerka Lubyová hovorí, že takáto priemerná hrubá mzda by mala byť pre učiteľov kdekoľvek, je potrebné posudzovať výrok podľa výšky priemernej mzdy pedagógov pri rôznych typoch zriaďovateľov škôl. Najnovšie zverejnené údaje o priemerných mzdách učiteľov sú dostupné na stránkach ministerstva školstva k prvému polroku 2017 (. pdf , s. 6,8).Podľa týchto údajov však priemerná mzda pedagogických zamestnancov presahuje hodnotu 1000 eur v hrubom pri všetkých typoch zriaďovateľov len vtedy, ak berieme do úvahy údaje bez započítania materských škôl, jazykových škôl a ZUŠ (. pdf , s. 6). Ak sa však pozrieme na údaje zahŕňajúce aj tieto typy škôl (. pdf , s. 8), priemerná mzda učiteľov presahuje v hrubom hodnotu 1000 eur iba v školách zriaďovaných VÚC, pri ostatných typoch zriaďovateľov (cirkvi, krajský školský úrad, obec, súkromná osoba) nepresahuje priemerná mzda učiteľov túto hodnotu. Ministerka Lubyová výrokom namieta, že platy učiteľov nie sú jediným dôvodom nespokojnosti učiteľov, nakoľko napriek zvýšeniu platov stále nemajú dostatočné spoločenské docenenie. Zároveň kritizuje, že nepedagogickým zamestnancom, ktorí sú taktiež regionálnymi zamestnancami školstva platy ani zďaleka nestúpajú rovnakým tempom ako pedagogickým zamestnancom, poprípade vôbec nestúpajú. V rozpočte ( .pdf , s. 46) je naozaj vidieť, že kým priemerná mzda pedagogických zamestnancov od roku 2014 stúpla o 138,57€ (z 977,43 na 1116 eur), tak pri nepedagogických zamestnancoch sa táto mzda zvýšila iba o 10,77€ (z 556,85 na 567,62 eur). Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf pdf pdf pdf .pdf


Ja poviem najprv fakty, ktoré sa vzťahujú teda k eurofondom, aby ich poslucháči počuli, najhorší, boli sme najhorší, keď bola priemerná výška korekcií v Európskej únii okolo dvoch percent, korekcie, aby ľudia chápali, to sú podvody, nezrovnalosti, chyby, za predchádzajúce roky, u nás tá výška korekcií, tzn., že peniaze, o ktoré sme v dôsledku chýb prišli bola 20 %, jednoznačne najväčšia.

Slovensko je štátom s suverénne najvyššou mierou chybovosti pri čerpaní eurofondov. Neznamená to však, že krajina o (všetky) tieto peniaze sprevádzané nezrovnalosťami prišla. Keďže Veronika Remišová posúva to, čo fakty dovolia povedať resp. vyvodzuje z nich prehnaný záver, hodnotíme jej tvrdenie ako zavádzajúce. Podľa správy Európskeho úradu boja proti podvodom (OLAF) bol finančný dopad výšky nezrovnalostí / korekcií, ktoré našli vnútroštátne slovenské audity v eurofondových projektoch rokov 2015 až 2019, v pomere k zmluvným podmienkam 21 percent. Slovensko tak bolo s ďalekým odstupom najhoršou krajinou, priemer EÚ 27 bol 1,91 percent. Želmíra Hybská z kontaktného útvaru OLAF na Slovensku pre portál Euractiv uviedla , že dôvodom vysokej miery nezrovnalostí je „robustný systém nahlasovania nezrovnalostí na OLAF zo strany slovenských úradov,” ktoré tak robia aktívnejšie ako iné krajiny. Hybská tiež upozornila na to, že údaj 21 percent neznamená, že by Slovensko prišlo o štvrtinu z eurofondov. „Prevažná väčšina podvodných nezrovnalostí za programové obdobie 2014 až 2020, ktoré boli oznámené na OLAF, je objavených „pred platbou“, čo znamená, že ešte nedošlo k deklarovaniu výdavkov na Európsku komisiu a teda nevznikol záväzok voči Európskej komisii. Inak povedané, nezrovnalosť bola zistená ešte pred samotnou implementáciou projektu,” uviedla . Rovnako tak sa podľa Hybskej nedá povedať, že na Slovensku je najvyššia miera podvodov v EÚ. V roku 2019 bolo zo 134 hlásených nezrovnalostí 16 hlásených ako podvodných. Po zistení nezrovnalostí OLAF prípady vyšetruje, na konci Európskej komisii odporúča vrátenie financií do rozpočtu EÚ. V rokoch 2015 až 2019 vydal OLAF v prípade Slovenska 13 takýchto odporúčaní, čo predstavovalo 0,53 % z čerpaných eurofondov.

bol bol uviedla uviedla bolo vydal


ZMOS (Združenie miest a obcí Slovenska), navrhoval len 2,2% zvýšenia (minimálnej mzdy, pozn.).

Oficiálny záznam z plenárneho zasadnutia Hospodárskej a sociálnej rady SR konaného dňa 24. septembra 2012 hovorí, že ZMOS skutočne navrhoval zvýšenie minimálnej mzdy o 2,2%. (.rtf)

"Stanovisko za ZMOS predniesol pán Turčány, ktorý uviedol, že ZMOS navrhuje zvýšenie minimálnej mzdy maximálne do výšky 2,2%."

Oficiálny záznam


..nikdy sme neboli spokojní s tým, že bývalý prezident Bush zriadil tento detenčný tábor v Guantáname... ak sme jeho existenci u Guantánama kritizovali, tak by sme sa mali zapojiť aj do jeho likvidácie, koniec koncov vyzvala nás k tomu aj Európska rada aj Európsky parlament, Európska únia sa do tohto procesu zapojila.

Je pravdou, že Európsky parlament ako aj komisár Rady Európy vyzvali clenské štáty EU aby pomohli s likvidáciou Guantanáma prijatím bývalých väznov. Taktiež je pravdou, že slovenská strana kritizovala Guantanámo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vyhlásenie Ministerstva zahranicných vecí SR z 20. januára 2010, ktoré verejne oznamuje plánované prijatie troch väznov z Guantanama, uvádza: "Je to gesto solidarity SR (prijatie troch bývalých väznov z Guantanáma, pozn.) voci spojencovi, ktorý chce vyriešit problém zdedený z minulosti. Slovenská vláda tento problém kritizovala , privítala snahu o jeho vyriešenie a považuje za zodpovedné, že Slovensko je teraz súcastou tohto riešenia." Demagog.SK nezistil staršie kritické postoje slovenskej strany ku Guantanámu. Minister Lajcák má pravdu, že Európsky parlament vyzval clenské štáty k tomu, aby prijali väznov z Guantanáma. "...the European Parliament welcomes President Obama's decision to close Guantánamo Bay but recalls that the main responsibility for the closing and for the future of the prisoners rests with the United States. MEPs, nevertheless, call on the Member States to be prepared to accept Guantánamo inmates in the EU in case the US asks so, in a resolution adopted in Strasbourg and adopted with 542 votes in favour, 55 against and 51 abstentions." Na rovnakú postoj vyzval aj Urobil tak aj Komisár Rady Európy pre ludské práva - Thomas Hammarberg. "I am convinced about the US authorities’ determination to go ahead with the closure and the urgent need of effective support by European states to contribute to the attainment of this goal." V oboch prípadoch išlo o výzvy z roku 2009. To kolko a ci vôbec krajina príjme bývalých väznov je na rozhodnutí tej danej krajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vyhlásenie
vyzval
Urobil tak


Vybrali sme 220 000 000 možno navyše voči tomu, čo sme vybrali takto pred rokom. (na daniach, za máj 2021, pozn.)

V máji 2021 vybral štát na daniach viac ako 1,13 miliardy eur.

O rok neskôr, máji 2022, vybral takmer 1,37 miliardy eur, čo je v porovnaní s májom 2021 rozdiel o viac ako 234 miliónov. ( xml )

vybral xml


V tomto roku rozbiehame duálne vzdelávanie. To čo robí Podbrezová, robíme aj my. Ideme to robiť s Continentalom, Podpolianskymi strojárňami Detva, ďalšie dve firmy v Banskej Bystrici.

Výrok Vladimíra Maňku hodnotíme ako pravdivý, pretože v Podbrezovej existuje duálne vzdelávanie a podobný projekt zavádza aj BBSK s firmou Continental. Keďže posledná časť výroku hovorí len o plánoch BBSK, nepodarilo sa nám overiť uvedené informácie. O duálnom vzdelávaní v Podbrezovej píše dvojtýždenník Podbrezovan : "Ako jediná škola na Slovensku praktizuje SSOŠH ŽP duálny systém vzdelávania. Učebné plány a ťažisko vzdelávania sa orientujú na potreby zriaďovateľa. Žiaci získavajú praktické zručnosti priamo vo výrobnom procese Železiarní Podbrezová pod vedením inštruktorov z výroby a postupne sa oboznamujú so svojim budúcim pracoviskom. Zriaďovateľ poskytuje absolventom svojej školy aj garanciu zamestnania." Denník SME píše o zavádzaní rovnakého projektu v spolupráci BBSK a firmy Continental : ,,Firma Continental Automotive Systems Slovakia (...) zároveň rozbieha spoluprácu s Banskobystrickým samosprávnymi krajom (BBSK) pri vzdelávaní študentov v regióne v odbore strojárstva."

Podbrezovan

SME

ZVonline.sk

Regionálnej stratégii rozvoja odborného vzdelávania v BBSK


Pozrite sa, skončila Studená vojna, sľúbilo sa, že sa rozpadne ako Varšavská zmluva, tak aj NATO.

Hoci sa debaty po konci Studenej vojny a po zániku Varšavskej zmluvy točili aj okolo potenciálneho zániku NATO, nikto nikdy nesľúbil, že sa tak stane. Preto tento výrok hodnotíme ako nepravdivý. Varšavská zmluva vznikla v roku 1955 v reakcií na začlenenie západného Nemecka do NATO. Na konci 80. rokov, s rastúcim vplyvom antikomunistických a antisovietských síl, strácal pakt podporu. V roku 1990 sa odtrhlo Nemecko, pretože sa pripravovalo na zjednotenie. Záujem o vystúpenie malo aj Československo a Poľsko. Situáciu zhoršovala zlá ekonomická situácia a politická nestabilita Sovietskeho zväzu. V roku 1991 sovietski vojenskí velitelia sa vzdali velenia nad jednotkami Varšavskej zmluvy a o pár mesiacov neskôr sa konalo posledné zasadnutie Politického poradného výboru Varšavskej zmluvy, na ktorom sa jej činnosť oficiálne ukončila. Naskytla sa teda otázka, čo ďalej s NATO , keď hlavný dôvod jeho existencie pominul. Jednou z diskutovaných a zároveň najlogickejších možností bol jeho zánik. Druhou možnosťou mala byť premena na organizáciu kolektívnej obrany Európy, do ktorej by patrilo aj Rusko. Fakt, že sa neuskutočnila ani jedna z týchto možností, bol vnímaný v Rusko veľmi nespravodlivo. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vznikla NATO


...je ich 3 milióny (obyvateľov Arménska, pozn.)

Arménsko (alebo Arménska republika) je krajina juhozápadnej Ázie, podľa informácii The World Bank, má Arménsko 3 017 712 obyvateľov podľa posledného prepočtu z roku 2015. Preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

kresťanstvu Arménsko


Posledná veta, táto vláda sa rozhodne zvýšiť napríklad cenu diaľničných známok s odôvodnením, že 4 roky sa tá cena nedvíhala to je presne rozdiel medzi nami.

Dôvodov zvýšiť cenu diaľničných známok (pre motorové vozidlá do 3,5 tony, pozn.) bolo viacero a nielen fakt, že posledná úprava cien diaľničných nálepiek sa uskutočnila v roku 2005. Ministerstvo dopravy uvádza nasledovné odôvodnenie : "V roku 2008 a 2009 bol znížený očakávaný príjem z dôvodu nezavedenia elektronického mýta. V súvislosti s nárastom cestnej infraštruktúry, ako aj vplyvom zvyšovania kvality údržby zohľadňujúcu najmä bezpečnosť pre motoristov a tiež vplyvom inflácie vzrástli náklady na správu a údržbu od roku 2006 a plánované prostriedky zo štátneho rozpočtu nebudú ani v budúcom roku postačovať na rozsiahlu investičnú činnosť a na kvalitnú letnú a zimnú údržbu diaľnic a rýchlostných ciest..."

nasledovné odôvodnenie


Fakt u nás je to ešte tak, že naši ľudia objektívne nemôžu využívať všetky výhody členstva Európskej únie tak, ako, ako ich kolegovia v západnej Európe.

Pokiaľ ide o formálne obmedzenia (t.j. v podobe oficiálnych dohôd) voľného trhu EÚ, pre nové členské štáty najmä v oblasti voľného pohybu osôb a služieb, posledné obmedzenia, stanovené prechodnými opatreniami (.pdf), vzťahujúcimi sa (aj) na SR, boli zrušené 1. mája 2011. Ako uvádza portál Profesia.sk , "tretie obdobie (obmedzenia pracovných trhov, pozn.) začalo plynúť 1. mája 2009 a skončilo sa 30. apríla 2011. Po tomto termíne už nie je možné obmedzovať voľný pohyb pracovníkov v rámci EÚ." Nemožno vylúčiť, že Kukan za obmedzenia považoval napr. často kritizované nižšie dotácie v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré o niečo neskôr v debate spomenula jeho oponentka Monika Flašíková-Beňová (takéto rozdiely skutočne existujú, viď nižšie overený výrok europoslankyne). Pri tomto type rozdielov však ťažko hovoriť o jednoznačnej diferenciácii medzi "starými" a "novými" členskými štátmi EÚ.

opatreniami

Profesia.sk


Direktíva je vlastne nariadenie, to znamená, že nariadenia sú priamo uplatniteľné právne predpisy, ktoré sa síce prijímajú spoločne, ale sú priamo uplatniteľné v členských krajinách. Čiže ide o zákon, dá sa povedať.

Výrok Maroša Šefčoviča hodnotíme ako nepravdivý, keďže hovorí o direktíve z anglického slova directive, čo je ekvivalentom smernice v slovenskom jazyku. Na rozdiel od nariadenia, ktoré je všeobecne záväzné právo a nevyžaduje ratifikáciu, smernica definuje ciele, ale metódy ich dosiahnutia prenecháva štátom. Právo Európskej únie definuje nariadenie ako: "...všeobecne záväzný právny akt, ktorý je priamo uplatniteľný vo svojej celistvosti v celej EÚ." Iný zdroj definuje nariadenie ako: "Úlohou nariadení je zabezpečiť uniformné vykonanie určitej časti primárneho práva. Nariadenia sú všeobecne záväzné pre európske inštitúcie , aj pre národné štáty, právne subjekty v rámci nich, a teda aj pre každého občana. Nariadenia majú prednosť pred vnútroštátnym právom a nevyžadujú si transpozíciu do právneho systému členskej krajiny." Na druhej strane defininícia smernice je odlišná. Právo EÚ definuje directívu t.j. smernicu ako: "... právny akt, ktorým sa stanovujú ciele, ktoré majú dosiahnuť členské štáty EÚ, pričom sa voľba spôsobu a metód ponecháva na ich vnútroštátne orgány." Iný zdroj definuje smernicu ako: "S mernica nie je všeobecne záväzný normatívny akt . Je záväzná iba pre tú členskú krajinu EÚ, ktorej je adresovaná a vzhľadom na cieľ, ktorý má ňou byť dosiahnutý. Forma a spôsob, akým ju členský štát zrealizuje je plne v jeho réžii ." Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Právo Európskej únie
Iný zdroj
Právo EÚ
Iný zdroj


Bola dohoda v koalícii, že koalícia nepodporí pána doktora Trnku.

O konkrétnej dohode sme zmienku nenašli, avšak z deklarácii jednotlivých koaličných strán ( SaS , KDH , SDKÚ ,Most-Híd) je zrejmé, že nemali v úmysle hlasovať za Trnku na post GP.

deklarácii SaS KDH SDKÚ


V Aliancii (NATO pozn.), za ten čas sa nám ešte nepodarilo tie 2 % (na  obranu pozn.) naplniť, práve opak je pravdou, stále ideme nižšie, nižšie, dneska je to už len 1,07%.

Slovensko sa stalo členom NATO 29. marca 2004. Severoatlantická Aliancia má určený minimálny prah na rozpočet obrany svojich členských krajín – 2 % HDP. Krajiny, ktoré dávajú viac ako dve percentá HDP sľúbili, že túto hodnotu zachovajú, tie, ktoré túto hranicu nedosahujú, zase sľúbili, že ďalej výdavky znižovať nebudú a naopak sa pokúsia priblížiť k dvom percentám. Výdavky na obranu v SR: rok 2005 : 1,9 % rok 2006 : 1,6 % rok 2007: 1,5 % rok 2008 : 1,48 % rok 2009: 1,34 % rok 2010: 1,24 % rok 2011 : 1,07

sa stalo členom NATO
minimálny prah na rozpočet
rok 2005
rok 2006
rok 2008
rok 2011


Kde teda sú systémové chyby vlastne v policajnom zbore, kde dnes každý policajt musí informovať alebo keď si vyžiada nadriadený, musí mu poskytnúť spis na kontrolu a tak podobne.

Práva a povinnosti nadriadeného pri vyšetrovaní upravuje „ Nariadenie Ministerstva vnútra o vymedzení príslušnosti útvarov Policajného zboru a útvarov MV pri odhaľovaní trestných činov, pri zisťovaní ich páchateľov a o postupe v trestnom konaní.” Nadriadený je podľa neho zodpovedný za riadenie, organizovanie a kontrolu vyšetrovania. Okrem iného smie vykonávať vstupnú, priebežnú a výstupnú kontrolu spisu, aby dohliadol na postup policajta z hľadiska plynulosti a metodiky vyšetrovania a úplnosti dokazovania Ak teda priamy nadriadený policajta zodpovedný za jeho riadenia chce vidieť spis na priebežnú kontrolu, má na to nárok. Tvrdenie Igora Matoviča - mimo jeho hodnotiacej časti - preto považujeme za pravdivé.

upravuje má


...sú úspechy v nových mestách kde sme nevyhrávali v minulosti. Či je to Dolný Kubín alebo Liptovský Mikuláš.

V Liptovskom Mikuláši sa novým primátorom stal Alexander Slafkovský (SDKÚ-DS, SaS, KDH, OKS), ktorý nahradil Jána Blcháča (SMER-SD, SNS, ĽS-HZDS, SF, HZD, ANO). V roku 2002 sa primátorom stal Alexander Slafkovský (ANO,DS,KDH,SDKÚ,SMER). V Dolnom Kubíne sa novým primátorom stal Roman Matejov (SDKÚ-DS, KDH, SaS), ktorý nahradil Ivana Budiaka (SMER, ĽS-HZDS, SDKÚ-DS). V roku 2002 sa primátorom stal Ľubomír Bláha (Nezávislý).

Alexander Slafkovský
Jána Blcháča
Alexander Slafkovský
Roman Matejov
Ivana Budiaka
Bláha


Ak ale porovnávame tie balíky opatrení, paradoxne opatrenia na rok 2013 brzdia rast o 0,5%, pritom opatrenia v roku 2011 brzdili rast o skoro 1%, 0,8-1%,

Aktualizovaný analytický pohľad na rozpočet 2013-2015 vytvorený Inštitútom finančnej politiky Ministerstva financii neobsahuje informácie o predpokladanom vplyve konsolidačných opatrení na hospodársky rast. Rovnako tímu Demagog.sk nie sú známe štatistiky, ktpré by potvrdzovali dopad konsolidačných opatrení na hospodársky rast v predošlom období, konkrétne pre rok 2011.

Inštitútom finančnej politiky


Nemôžeme dlhodobo ťahať deficit, ktorý tu je už nad 7 %.

Návrh rozpočtu na rok 2011 ráta s deficitom 7,8% pre rok 2010.

Návrh rozpočtu na rok 2011


Ale predsa my sme prealokovali vyše 300 miliónov eur na preplácanie odvodov ľudí, ktorí dneska nie sú zamestnaní.

Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako zavádzajúci, pretože podľa dokumentu , ktorý bol prerokovaný a schválený vládou SR, pôjde síce na podporu zamestnanosti mladých takmer 300 miliónov euro, na preplácanie odvodov je však vyčlenených iba 70 miliónov, zvyšných 225 mil. euro má ísť na inovácie a modernizáciu. Dokument , ktorý hovorí o realokácií finančných prostriedkov na operačné programy, ktoré sa týkajú zamestnanosti, prerokovala vláda 16. mája 2012. V ňom sa uvádza: Čiastka 300 miliónov euro pozostáva z dvoch častí: 1.) Pre operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia pre oblasť podpory zamestnanosti mladých ide o dodatočné zdroje 70 mil. euro . "Operačný program Zamestnanosť a sociálna inklúzia (ďalej len „OP ZaSI“) pre oblasť podpory zamestnanosti mladých ľudí bola identifikovaná potreba dodatočných zdrojov pre opatrenia na podporu zamestnávania mladých ľudí vo výške min. 70 mil. eur. Realizáciou dodatočných projektov, z ktorých jeden by bol určený pre súkromný a druhý pre verejný sektor, sa predpokladá priama podpora cca 13-tisíc pracovných miest. Pri navrhnutých projektoch p ôjde predovšetkým o preplácanie časti ceny práce, a to do výšky minimálnej mzdy, vrátane prislúchajúcich odvodov s tým, že musí zo strany zamestnávateľov existovať záruka udržateľnosti. .." Z uvedeného vyplýva, že pri podpore zamestnanosti mladých, podstatná časť zdrojov pôjde na preplácanie odvodov - ceny práce. 2.) Pre o peračný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast (ďalej len „OP KaHR“) pre oblasť podpory malých a stredných podnikov ide o dodatočné zdroje vo výške 225 mil. euro. "Presun 225 mil. eur (zdroje EÚ + ŠR) do operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast z operačného programu Informatizácia spoločnosti (170 mil. eur) a operačného programu Doprava (55 mil. eur). ... dodatočných 225 mil. eur na podporu malých a stredných podnikov primárne cez Inovácie a technologické transfery (alebo aj ďalšie oblasti, ktoré vyplynú z pripravovanej analýzy), ktorých cieľom je modernizácia výrobnej základne, inovácie výrobných procesov a produktov a zvyšovanie produktivity práce . Pričom pri podpore týchto aktivít sa bude klásť sekundárne aj dôraz na tvorbu pracovných miest. " Z uvedeného vyplýva, že druhá časť z celkových prealokovaných 300 mil. euro má ísť na inovácie a technologické transfery, ktorých cieľom je modernizácia, inovácie a zvyšovanie produktivity. Nemožno preto hovoriť o účely týchto 225 mil. euro na preplácanie odvodov. Dátum zverejnenia analýzy: 11.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

dokumentu Dokument


…sám cítim, že zahraničná politika, taká slabá zahraničná politika ako je tejto vlády doteraz nebola a to nehovorím ja, to hovorí expert Ján Čarnogurský, ktorý veľmi tvrdo kritizuje súčasnú zahraničnú politiku vlády Ivety Radičovej.

Ján Čarnogurský vyhlásil, že v zahraničnej politike je vláda Ivety Radičovej „asi najhoršia, akú sme mali“ .

Ján Čarnogurský


Je to záväzok Slovenskej republiky medzinárodný, ktorý sa týka deficitu na rok 2012 a rok 2013, čiže pre každú jednu vládu, ktorá by na Slovensku bola, by to bola základná povinnosť ozdraviť verejné financie. (V tomto roku nájsť 300 miliónov eur a budúci rok nájsť 1,5 miliardy eur.)

Výrok z spomenutom záväzku slovenskej vlády sme overovali už minulý týždeň v súvislosti s vyjadrením R. Kaliňáka . Podľa viacerých dostupných informácií, ktoré sa nám podarilo nájsť, že celková suma, ktorú bude potrebné ušetriť tento a ďalší rok je 1,5 mld eur a nie 1,8 mld eur, ako uvádza predstavitelia strany SMER. Táto informácia je v súlade s vyjadreniami Ivana Mikloša, Petra Kažimíra, komentáru Inštitútu finančnej politiky a dokonca aj samotného R. Fica. Toto číslo nám vyšlo aj pri jednoduchom prepočte podľa plánu štáteho rozpočtu. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý. Odchádzajúci minister financií Ivan Mikloš na tlačovej konferencii 15. marca 2012 poveda l, že na dodržanie záväzku voči EÚ, teda zníženie deficitu v roku 2013 pod 3 % HDP, bude potrebné ušetriť približne 1,2 miliardy eur. Rovnaké číslo uvádza aj Inštitút finančnej politiky vo svojom komentári. Minister financií P. Kažimír 10. apríla 2012 informoval , že v nasledujúcich mesiacoch plánuje ušetriť najmenej 1,2 miliardy eur. Tento plán oznámil po rokovaní s guvernérom Národnej banky Slovenska Jozefom Makúchom, na ktorom sa zúčastnil aj premiér Robert Fico. Minister ďalej informoval o záujme vlády ošetriť ďalších 300 miliónov eur, ktoré by mali smerovať na priority vlády. Spolu ide o plán ušetriť do konca budúceho roka spolu 1,5 miliardy eur. Inými slovami na stlačenie deficitu na úroveň 3 % je potrebných 1,2 miliardy eur. Vláda R. Fica však plánuje ušetriť ďalších 300 miliónov eur na svoje priority. Týchto 300 miliónov je teda nad rámec toho čo vláda SR musí ušetriť. Denník Pravda 18. mája 2012 informoval, že vláda SR bude musieť tento rok ušetriť dodatočných 250 až 300 miliónov eur. Tieto čísla mal povedať R. Fico v 15. mája 2012 v NR SR, 16. mája tieto slová potvrdil aj štátny tajomník Ministerstva financií P. Pellegrini. Nie je však zrejmé či ide o nový výpadok alebo je spomínaný výpadok súčasťou plánovaného šetrenia 1,5 miliardy eur do roku 2013. Žiadny oficiálny dokument Ministerstva financií výpadok 250 až 300 miliónov eur v tomto roku neuvádza. Opozičný poslanec I. Štefanec taktiež upozorňuje, že rozpočet na rok 2012 už zahŕňa tieto riziká a preto výpadok 250 až 300 miliónov v tomto roku nebude v takom rozsahu ako uvádza Ministerstvo financií SR. Veľkosť výpadku značne závisí od výšky hospodárskeho rastu. Každé percento hospodárskeho rastu prinesie približne 170 miliónov eur. Na to aby sme mali aspoň približný prehľad o tom koľko musí vláda SR do roku 2013 ušetriť môžeme použiť jednoduchý prepočet plánovaného deficitu na HDP. Vychádzať budeme z plánovaných deficitov a odhadov HDP na roky 2012 a 2013. Na rok 2012 je plánovaný deficit 4,6% HDP čo predstavuje približne na odhadovanom HDP 3,3 mld. eur. V zákone o štátnom rozpočte je uvedená suma 3,8 mld. eur. Na rok 2013 je plánovaný deficit 3% HDP čo predstavuje z prognózovaného HDP sumu 2,25 mld eur. V prípade rozdielu nášho jednoduchého výpočtu a plánovaným deficitom na rok 2012 uvedeným v zákone, dostaneme sumu 1,5 mld. eur. R. Fico však uvádza nevyhnutné úspory vo výške 1,8 mld. eur (tento rok 300 mil eur. + budúci 1,5 mld. eur). Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

R. Kaliňáka
poveda
uvádza
informoval
Pravda
odhadov


Hneď v Rakúsku máte 30 % stranu, ktorá je jednoznačne proti eurovalu. Vo Fínsku máte ďalšiu 20 % stranu, Praví Fíni, sú jednoznačne proti eurovalu

Fínske víkendové voľby (apríl 2011, pozn.) priniesli výhru euroskeptikom. Strana Praví Fíni išla do volieb s jasným sloganom “NIE finančnej podpore rizikových krajín Eurozóny“. (celkovo 19%). Praví Fíni odmietajú bezhlavé nalievanie EURo zdrojov krajinám PIGS. V Rakúsku tiež existuje strana FPO (Slobodný), ako uvádza denník Sme , ktorá je proti eurovalu. V posledných parlamentných voľbách v roku 2008 získala 17,5 %. V súčasných prieskumoch však dostáva od ľudí okolo 30 %. Pre ratifikáciu zmluvy v parlamente je relevantné percentuálny zisk vo voľbách. Udávať slobodných 30% podiel je prinajmenšom zavádzajúca barlička. Korektné od Sulíka by bolo uviesť, že sa jedná o predvolebné prieskumy.

Praví Fíni
Sme


Výrok Najvyššieho súdneho dvora v Luxemburgu z októbra 2011 v procese o experimentovaní na žijúcich embryách hovorí, že ľudský život začína oplodnením, počatím a že od tej chvíle má aj neodcudziteľnú ľudskú dôstojnosť. A to ako lekár tiež podpisujem.

Je pravdou, že Európsky súdny dvor sídliaci v Luxemburgu vo svojom rozhodnutí z 18.októbra 2011 v spore Oliver Brustle vs. Greenpeace uviedol , že " k využívaniu biologického materiálu ľudského pôvodu musí dochádzať v rámci rešpektovania základných práv, a to najmä ľudskej dôstojnosti. "

uviedol
Európsky súdny dvor


Česko je dvakrát tak väčšia krajina a tomu zodpovedá aj počet prípadov, ktoré sa na súdoch v Česku riešia a keď spočítame počet sudcov Najvyššieho súdu v Čechách a Najvyššieho správneho súdu v Čechách, tak je to zhruba rovnaké číslo ako má náš Najvyšší súd.

Česká republika je približne dvakrát väčšia krajina ako Slovensko, čo sa týka počtu obyvateľov (10,5 milióna- 5,4 milióna obyvateľov).

Najvyšší súd SR
Najvyšší súd ČR
Najvyšší správny súd


Stretnutie prebehlo 9. septembra. Viac v agentúrnej správe TASR .

TASR


Sestry, ktoré sú chrbticou nášho zdravotníctva a robia za 300 - 400 eur.

Na Slovensku sú podľa prezidentky Slovenskej komory sestier a pôrodných asistentiek stále vo viacerých regiónoch zdravotné sestry, ktoré zarobia mesačne 300 až 400 eur. Existencia platov sestrám v rozmedzí 300 - 400 eur potvrdil aj bývalý minister zdravotníctva Ivan Uhliarik.

zarobia potvrdil mzda rozhodnutí


363-ku dostal aj pán Gábor Grendel, ktorý zakladal stranu Nova s pánom Lipšicom…  a keď ju dostal pán Klimek, Marcel Klimek, taktiež zakladateľovi Nova, tiež nikto nevrešťal, že tú 363-ku treba zrušiť.

Paragraf 363 v minulosti pomohol Gáborovi Grendelovi, ktorý zakladal stranu NOVA s Danielom Lipšicom. Stalo sa tak ešte v roku 2014, keď Grendel kandidoval na starostu bratislavského Starého Mesta. Krátko pred voľbami bolo na neho podané zjavne účelové trestné oznámenie pre podozrenie z krátenia dane. Grendel voľby nakoniec tesne prehral. V roku 2015 bolo proti nemu začaté trestné stíhanie, ktoré zrušil až vtedajší generálny prokurátor Jaromír Čižnár.

Čižnár použil paragraf 363 aj na zrušenie obvinenia voči štátnemu tajomníkovi Marcelovi Klimekovi. Klimek bol v roku 2015 obvinený z porušovania povinností pri správe cudzieho majetku. Spolu s ním bol v tom čase obvinený aj podpredseda hnutia Sme rodina a Kollárov blízky spolupracovník Milan Krajniak. Podľa Čižnára boli vznesením obvinení porušené Krajniakove aj Klimekove práva.

pomohol zakladal zrušenie


My sme vlastne spustili za rok a pol 56 km vo výstavbe.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 11. novembra 2012). Takisto ako vtedy, aj dnes ho na základe rovnakého odôvodnenia hodnotíme ako pravdivý.

Na telo
zahájených
zahájených
bol položený
položený


Sme krajina, ktorá ako jedna z mála má pozitívny hospodársky rast.

Výrok Roberta Fica hodnotíme ako nepravdivý, keďže v žiadnom z rokov 2012, 2013 či 2014 nie je pravda, že by Slovensko bolo jednou z mála krajín s pozitívnym hospodárskym rastom. Eurostat predpovedá SR pre rok 2013 pozitívny hospodársky rast (1,0 %), avšak tento pozitívny rast prognózuje i ďalším 16 krajinám v rámci EÚ. Vyšší hospodársky rast ako SR by malo mať Estónsko, Írsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Rumunsko a Švédsko. Priemerný hospodársky rast EÚ by sa mal pohybovať na úrovni - 0,1 %. V rámci eurozóny (17 krajín) sme jednou zo 6 krajín, ktoré by mali mať podľa Eurostatu v r. 2013 pozitívny hospodársky rast.

Eurostat Eurostatu Eurostatu Eurostatu prognózuje


Mesto Prešov má zadlženosť 29% zo 60 - tich. Patríme medzi lepšie krajské mestá.

Zadlženosť Prešova sa podľa najaktuálnejších údajov za rok 2013, ktoré uviedla nezisková organizácia Ineko pohybuje na úrovni 34,3% a nie 29% ako uvádza Hagyari. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa nezávislej organizácie Ineko , ktorá zverejnila údaje zadlženia slovenských miest a obcí za rok 2013, figuruje Prešov ako 4. najzadlženejšie krajské mesto v SR. Aj v prípade, že zoberieme do úvahy fakt, že súčasná vláda odpustila časť z celkového dlhu krajskému mestu Žilina, ktorý sa teraz pohybuje na úrovni zadlženia okolo 36% , je Prešov štvrtým najzadlženejším krajským mestom po Bratislave, Žiline a Trenčíne.

Údaje o zadlženosti krajských miest Slovenska znázorňuje nasledovný graf. Údaje v grafe sú z roku 2013, čísla sú uvádzané v percentách a sú získané nezávislou organizáciou Ineko .

34,3%
Ineko
okolo 36%
Ineko


Viete, čo je sekera? Sekera je vtedy, keď míňate viacej, ako máte. Pokiaľ ide o súčasnú situáciu, myslím si, že mám pre pani Radičovú dobrú správu, čerpanie rozpočtu je na veľmi nízkej úrovni, to znamená, že ešte stále má k dispozícii na druhý polrok nová vláda 200 miliard, teda viacej ako je polovička peňazí.

Plnenie výdavkov štátneho rozpočtu bolo v máji na úrovni 37,09 % (aj keď teda nemáme čísla až do polovice roka, za jeden mesiac neočakávame nárast o viac ako trinásť percent; nižšie ako 50 percentné plnenie oproti plánu tiež nemusí hovoriť nič o stave verejných financií v situácii, kedy vypadli príjmy rozpočtu).

máji


Nájdete tam v zozname zvolených poslancov u pána Maňku bývalých mladých slovenských členov SNS, napríklad pána Gajdošíka, ktorý mal ostré protirómske výroky.

Jakub Gajdošík bol skutočne v minulosti členom strany SNS. Dokonca sa stal najmladším poslancom v NR SR, keď v roku 2009 nahradil europoslanca Jaroslava Pašku. O jeho protirómskych výrokoch informoval aj denník SME 13. novembra 2013. Svojimi výrokmi sa dostal do pozornosti aj Radoslav Vazan (primátor Krupiny). Demagog.SK však nezistil, že by bol Vazan v minulosti členom SNS. Podľa zistení Demagog.SK nebol nik zvolený v koalícii Smer-SD-KDH (okrem Gajdošíka) v minulosti člen SNS. Vzhľadom na to, že Frešo hovorí o viacerých zvolených poslancov, bývalých členov SNS, za poslancov BBSK vo voľbách do VÚC 2013, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

stal SME pozornosti


Začali sme šetrením predovšetkým v štáte, v štátnej správe a vo verejnej správe, a to hneď prvými krokmi, znižovaním miest a zastavením pravideľných odmien v štátnej a verejnej správe. Znížili sme stav v štátnej správe o vyše 5 tisíc zamestnancov a samozrejme, že sme znížili výdavky samotného štátu medziročne o 7 %.

týždeň.sk z 15. júna 2011: "Počet zamestnancov štátnej správy bol v prvom štvrťroku tohto roka o vyše 5 000 nižší, ako v rovnakom období vlani. Vyplýva to z informácie rezortu financií o postupe šetrenia štátnej správy na osobných výdavkoch, ktorú v stredu prerokoval vládny kabinet. „Z porovnania skutočného plnenia zamestnanosti za prvý štvrťrok 2011 oproti prvému štvrťroku 2010 vyplýva, že kapitoly štátneho rozpočtu medziročne reálne znížili skutočný počet zamestnancov o 5 107 osôb , čo zodpovedá 4 % počtu zamestnancov za prvý štvrťrok 2010,“ konštatuje sa v správe." Server Openiazoch.sk z 1. marca 2011: "... výdavky po prvých dvoch mesiacoch tohto roka eviduje štát poklesy tak pri bežných, ako aj kapitálových výdavkoch. Bežné výdavky ku koncu februára medziročne klesli o 6 % na 1,983 mld. eur a kapitálové výdavky boli medziročne nižšie o 10,5 %, keď dosiahli 119,5 mil. eur." Server Pravda.sk z 1. júna 2011: "Rozpočet za prvých päť mesiacov roka sa vyvíja uspokojivo a v súlade s očakávaniami," komentoval zverejnené údaje hovorca ministerstva financií Martin Jaroš. Výdavky na základné fungovanie štát podľa neho medziročne klesli o 7,3 % ."

týždeň.sk

Openiazoch.sk

Pravda.sk


...prvé rozhodnutia, ktoré vlastne druhá vláda Roberta Fica prijímala, boli práve proti tomu, aby sa zefektívnil výber daní...

Na deviatom rokovaní vlády SR 31. mája 2012 bol schválený " Akčný plán proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016 ", ktorý predložil minister financií Peter Kažimír, minister vnútra Robert Kaliňák a minister spravodlivosti Tomáš Borec. Doslovné znenie vyjadrenia Kaliňáka evokuje, že druhá vláda Roberta Fica mala prijať rozhodnutia "proti" zefektívneniu výberu daní. Z kontextu je však evidentné, že sa len pomýlil. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

schválený vytvorená navrhoval píše zozname


... ja nevidím žiadny dôvod na spochybňovanie prítomnosti predsedu (parlamentu na skartovaní hlasovacích lístkov, pozn.) za prítomnosti  skrutátorov, pozor, to nerobil predseda sám.

Podla dostupných agentúrnych správ pri skartácii bol poverený pracovník a R. Sulík na nu dozeral. O prítomnosti skrutátorov sa nehovorí: "Podla znenia volebného poriadku sa musia lístky po vyhlásení výsledkov volby skartovat. 'Toto sa stalo, poverený pracovník ich skartoval, ja som na to osobne dohliadol,' uistil Sulík. Volebný poriadok k volbe generálneho prokurátora hovorí, že, "Zoznam poslancov, ktorým boli vydané hlasovacie lístky, a hlasovacie lístky z volby alebo odvolávania overovatelia odovzdajú v zapecatenej obálke urcenému zamestnancovi kancelárie na skartovanie, ktoré sa vykoná po vyhlásení výsledkov tajného hlasovania."

agentúrnych správ
Volebný poriadok


Zatím veškerá data nasvědčují tomu, že dlouhá ekonomická recese nejen u nás doma, ale i jinde v Evropě, postupně končí.

Výrok Oldřicha Vlasáka hodnotíme na základě předpovědi Eurostatu jako pravdivý.

Eurostatu


V referende bola napríklad aj otázka, že či by sa nemali pre ústavných činiteľov objednávať autá v hodnote do 40 tisíc eur.

Otázka v referende bola naformulovaná nasledovne: "Súhlasíte s tým, aby Národná rada Slovenskej republiky zákonom ustanovila, že orgány verejnej moci môžu obstarávať osobné motorové vozidlá s obstarávacou cenou maximálne 40 tisíc eur?." Obsahovo Fico vystihuje podstatu referendovej otázky.

naformulovaná


Veď to pre stredne veľkú firmu, to sú stovky eur denne a ešte to vidia na svojich bankových výpisoch.

Stredne veľké firmy majú od 50 do 250 zamestnancov a obrat do 50 miliónov eur. Na Slovensku existujú firmy takejto veľkosti, ktoré pri nákladoch už od 20 miliónov eur pri malých platbách dodávateľom môžu platiť stovky eur denne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európska komisia definuje stredne veľký podnik ako podnik s počtom zamestnancov od 50 do 250, obratom do výšky 50 miliónov eur a súvahou neprevyšujúcou 43 miliónov eur.

Ak by mala firma zaplatiť 200 eur denne na transakčnej dani, potrebovala by uskutočniť finančné transakcie, podliehajúce dani z finančných transakcií, v hodnote 50 000 eur denne. Muselo by ísť o transakcie nižšie ako 10 000 eur, ktoré podliehajú dani so sadzbou 0,4 %. Ročne teda firma potrebuje uskutočniť transakcie podliehajúce dani v celkovej hodnote 18 250 000 eur. Pri výbere peňazí v hotovosti, ktorá podlieha dani so sadzbou 0,8 %, by potrebovala firma vybrať 25 000 eur. Ročne by tak firma musela z bankomatu vybrať 9 125 000 eur.

Na portáli Finstat sme hľadali firmy od 50 do 250 zamestnancov a tržbami v rozmedzí od 15 až 50 miliónov eur. V tejto kategórii sme našli aspoň 280 firiem. Daň z finančných transakcií by teoreticky mohli tieto firmy platiť zo všetkých nákladov, ktoré počítame ako tržby mínus zisk.

Napríklad firma FaxCopy a. s. má podľa databázy FinStat 200-249 zamestnancov a za rok 2023 mala tržby 12,54 miliónov eur a dosiahla zisk 129 000 eur. Náklady tak dosiahli 12,31 milióna eur. Ak by všetky tieto náklady boli planené prevodmi z účtu do 10 000 eur, predstavovalo by to transakčnú daň ročne takmer 50 000 eur, čo je denne 135 eur. Pre porovnanie, firma za rok 2023 zaplatila daň z príjmu vo výške asi 47 000 eur.

Do rovnakej kategórie podľa počtu zamestnancov patrí aj Martinus, s. r. o., ktorá mala v roku 2023 tržby 47,7 milióna eur. Zisk tejto spoločnosti dosiahol takmer 900 000 eur. Náklady tak mala 46,8 milióna eur. Ak by všetky náklady boli zaťažené transakčnou daňou, ročne by firma na transakčnej dani zaplatila 187 200 eur, čo predstavuje 513 eur denne.

Daň z finančných transakcií platia podnikatelia - fyzické osoby alebo právnické osoby. Výnimku majú viaceré subjekty, či už ide o rôzne príspevkové organizácie, samosprávy, neziskovky, ako aj zdravotné poisťovne, školy, či turistické informačné centrá a ďalší. Daňou z finančných transakcií sa zdaňujú bezhotovostné operácie, sadzbou 0,4 % zo sumy s maximálnym stropom 40 eur na jednu transakciu. Výber hotovosti z účtu sa zdaňuje sadzbou 0,8 % zo sumy bez maximálneho limitu. Banky podnikateľom strhávajú daň z finančných transakcií z účtu, podnikatelia tak môžu vidieť koľko museli štátu odviesť za každú transakciu.

definuje Finstat má patrí majú zdaňujú strhávajú


Daň z príjmu právnických osôb sa zvýšila z 19 na 23%, pri fyzických osobách sa zvýšila na 25% len vtedy, ak osoba zarába viac ako 3 300 eur.

V rámci portálu demagog.sk bol už podobný výrok overovaný ( Na telo , 30. september 2012).

Na telo
schválila


V roku 2013 podarilo získať úver od Rozvojovej banky Rady Európy, ktorým výhodnejšie, predovšetkým vďaka nižšiemu úroku na úrovni maximálne 0,85% p.a. + EURIBOR (oproti súčasným 1,38% p.a. + EURIBOR)

Je pravdou, že mesto v júni 2014 vyrokovalo úrok od Rozvojovej banky Rady Európy na úrovni 0,85 % Euribor. Predchádzajúci úver bol na úrovni 1,38 % Euribor. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na základe návrhu Rámcovej úverovej zmluvy (.pdf, s. 2) medzi Rozvojovou bankou Rady Európy a mestom Bratislava je pravdou, že mestu sa skutočne podarilo vyjednať nižší úrok na zabezpečenie úveru vo výške 20 miliónov eur pri maximálnej marži 0,85%. Získané finančné prostriedky by mali slúžiť na financovanie projektov mesta (.pdf, s. 13), presnejšie na zlepšenie životných podmienok a ochranu životného prostredia. Úverové zmluvy, ktoré mesto Bratislava v súčasnosti eviduje, uvádzajú rovnakú maržu a to vo výške 1,38 % ( Rámcová zmluva s. 54), ktoré v rámci reštrukturalizácie starých dlhov chce mesto splatiť z nového úveru vo výške 88,3 milióna eur pri úrokovej sadzbe 0,64 %. Zmluvu na nový úver podpísal primátor mesta Milan Ftáčnik s ČSOB, ktorá vyhrala vo verejnom obstarávaní. Euribor je medzibanková referenčná sadzba v rámci hospodárskej a menovej únie, ktorá bola zavedená v roku 1999. Je to sadzba, za ktorú sú euro termínové vklady ponúkané jednou bankou inej banke na medzibankovom trhu. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Rámcovej úverovej zmluvy
financovanie projektov mesta
Rámcová zmluva
reštrukturalizácie
dlhov
splatiť
Euribor


Zákon nepozná mimoriadne a iné pamiatky, zákon pozná len národnú kultúrnu pamiatku...

V zákone o kultúrnych pamiatkach ani v zákone o ochrane pamiatkového fondu sa nehovorí o mimoriadnych alebo iných pamiatkach, preto hodnotíme výrok Richarda Rybníčka ako pravdivý.

zákone zákon


...bývalo do 20 tisíc krádeží (v roku 2006, pozn.), vlámaní. Teraz je to už niečo cez 5 500, (...).

Podľa dostupných štatistík, ktorými disponuje Ministerstvo vnútra SR bolo ešte v roku 2006 presne 19 044 krádeži spôsobených vlámaním. Údaje, ktoré túto trestnú činnosť mapujú od 1.januára do 31. decembra 2017 nám hovoria, že išlo už iba o 5 720 krádeží. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu


V záujme znižovania znečisťujúcich látok v ovzduší prijme vláda podporné nástroje na znižovanie množstva emisií z priemyslu, energetiky a mobilných zdrojov a orientáciu na využívanie automobilov so zníženou emisiou.

Je pravdou, že vláda prijala niekoľko zákonov podporujúcich reguláciu a znižovanie emisií v ovzduší. Vláda taktiež v novembri 2014 prijala Zákon o dani z motorových vozdiel, ktorý mimo iného zaviedol variabilnú sadzbu dane podľa veku a ekologickosti vozidla. Zákon č. 318/2012 Z.Z hovorí o podporných nástrojoch na znižovanie množstva emisií stacionárnych, ako aj mobilných zdrojov. Predpis č. 410/2012 Z. z. Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o ovzduší z novembra 2012 ustanovuje mimo iného emisné limity pre priemysel (zahrňa aj energetický priemysel). Sľub hodnotíme ako splnený. "Palivá určené na spaľovanie v zariadeniach stacionárnych zdrojov alebo určené na pohon mobilných zdrojov, pre ktoré sú ustanovené požiadavky na kvalitu, sa môžu uvádzať na trh v Slovenskej republike, ak spĺňajú tieto požiadavky (rozptyl emisií znečisťujúcich látok, pozn.)" (. pdf , s.2) Uznesením vlády SR č. 175/2014 na svojom rokovaní dňa 16.4.2014 vláda SR schválila návrh operačného programu Kvalita životného prostredia. Globálnym cieľom OP KŽP je podporiť trvalo udržateľné a efektívne využívanie prírodných zdrojov, zabezpečujúce ochranu životného prostredia, aktívnu adaptáciu na zmenu klímy a podporu energeticky efektívneho nízkouhlíkového hospodárstva. Podľa dostupných informácií (28. november 2015) Slovensko dodržiava spoločnú pozíciu EÚ, a to znížiť emisie do roku 2030 o 40 percent v porovnaní so stavom v roku 1990, zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energií na 27 percent a indikatívne zvýšiť energetickú efektívnosť o 27 percent. Zoznam právnych predpisov platných pre ochranu ovzdušia prijatých počas druhej Ficovej vlády: Zákon č. 137/2010 Z. z. o ovzduší v znení zákona č. 318/2012 Z. z., zákona č. 180/2013 Z. z. a zákona č. 350/2015 Z. z. Zákon č. 414/2012 Z. z. o obchodovaní s emisnými kvótami a o zmene a doplnení niektorých zákonov (poznámka - podľa § 35 ods. 3 zákona, národné emisné stropy, kritériá ich hodnotenia a celkové množstvo kvót oxidov síry vyjadrených ako oxid siričitý platia podľa doterajšieho predpisu - ktoré sú uvedené vo vyhláške Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 131/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú národné emisné stropy a celkové množstvo kvót znečisťujúcich látok v znení vyhlášky č. 203/2008 Z.z., vyhlášky č. 159/2010 Z. z. a vyhlášky č. 52/2012 Z. z.) Vyhláška Ministerstva pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky č. 360/2010 Z. z. o kvalite ovzdušia v znení vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 442/2013 Z. z. Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 410/2012 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o ovzduší v znení vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 270/2014 Z. z. Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 411/2012 Z. z. o monitorovaní emisií zo stacionárnych zdrojov znečisťovania ovzdušia a kvality ovzdušia v ich okolí Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 231/2013 Z. z., o informáciách podávaných Európskej komisii, o požiadavkách na vedenie prevádzkovej evidencie, o údajoch oznamovaných do Národného emisného informačného systému a o súbore technicko-prevádzkových parametrov a technicko-organizačných opatrení (nahradila vyhlášku č. 357/2010 Z. z.) Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 85/2014 Z. z., ktorou sa ustanovuje celkové množstvo kvót znečisťujúcich látok Vyhláška Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 228/2014 Z. z., ktorou sa ustanovujú požiadavky na kvalitu palív a vedenie prevádzkovej evidencie o palivách

Zákon ustanovuje pdf schválila cieľom dodržiava Zoznam


Odluka cirkvi od štátu, z prieskumov verejnej mienky, má väčšinovú podporu obyvateľstva, poďme spolu rokovať s cirkvami, poďme hovoriť s tretím sektorom, ktorý je absolútne kľúčový... ...Naposledy vyšiel Sociologický ústav Slovenskej akadémie vied, napríklad. Ale sú aj ďalšie prieskumy.

Daniel Krajcer v hovorí o odluke cirkvi od štátu v kontexte zmeny financovania cirkví štátom. Podľa prieskumu SAV z roku 2014 (doc, s. 28) ale len 46,2 % opýtaných nesúhlasí so súčasným financovaním náboženských spoločností štátom. Preto tento výrok považujeme za nepravdivý. Ten istý dokument ( doc , s. 24) hovorí, že za úplnú odluku cirkvi od štátu (teda nielen vo finančnej rovine) bolo len takmer 31,3 % opýtaných. Na otázku: " Súhlasili by ste s prijatím zákona, podľa ktorého by boli cirkvi a náboženské spoločnosti financované iba formou poukázania časti dane od členov a sympatizantov?" , odpovedalo kladne 46,5 % opýtaných (s. 25) V poslednej dobe bol takýto výskum zorganizovaný len pod záštitou Slovenskej Akadémie Vied. Výskumu sa zúčastnilo 1215 respondentov a organizovala ho agentúra Focus. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

(doc, s. 28)
doc
Focus.


My sme hlasovali za vylúčenie tejto strany (AKP z EPP pozn.)

Martin Klus hovorí o hlasovaní v rámci Európskej skupiny AECR (Európsky konzervatívci a reformisti), ktorej členom je aj SaS o vylúčení AKP, strany tureckého prezidenta Erdogana, ktorá je členom od roku 2013. AKP malo čeliť možnému odvolávaniu po potlačení pokusu o prevrat v júli minulého roku a následných represiách voči novinárom a všeobecne rastúcemu autoritárstvu. Turecko mala ešte predtým navštíviť misia zástupcov AECR, s cieľom zistiť či AKP stále spĺňa stanovy Reykjavíkskej deklarácie , ktorá deklaruje základné princípy a hodnoty AECR. Či sa podobné hlasovanie nakoniec uskutočnilo sa nám nepodarilo zistiť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Vzťahy medzi tureckým prezidentom Recepom Tayipom Erdoganom a jeho stranou AKP na jednej strane a európskymi lídrami na strane druhej sa výrazne zhoršili po pokuse o prevrat, ktorý sa v Turecku uskutočnil 15.júla. Turecká vláda následne rozbehla prenasledovanie politických oponentov, vrátane novinárov. V súvislosti s akciami tureckej vlády bolo ohrozené aj členstvo strany AKP v európskej skupine konzeratívcov a reformistov, ktorej bola strana členom od roku 2013. Americký novinár a bývalý diplomat a poradca amerického prezidenta Georga W.Busha Mark Wallace sa vyjadril , že AKP môže mať problém splniť niektoré stanovy Reykjavíkskej deklarácie, ktorá je kľúčovým dokumentom AECR. Malo ísť hlavne o body 4 a 5: 4. AECR understands that open societies rest upon the dignity and autonomy of the individual, who should be as free as possible from state coercion. The liberty of the individual includes freedom of religion and worship, freedom of speech and expression, freedom of movement and association, freedom of contract and employment, and freedom from oppressive, arbitrary or punitive taxation. The freedom, inherent dignity and autonomy of the individual are among the highest values of modern society. AECR strongly supports governments that protect the liberty, human dignity and autonomy of its citizens in all respects. This liberty includes the right to hold political and religious beliefs and the right to express and manifest these within the bounds of international law. 5. AECR recognises the equality of all citizens before the law, regardless of ethnicity, sex or social class. It rejects all forms of political extremism, authoritarianism and racism. All individuals are equal before the law, without exceptions. AECR firmly rejects all political ideologies and systems that do not respect this equality, and it recognises the dangers of allowing these room. Dátum zverejnenia analýzy: 05.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

AECR odvolávaniu deklarácie prenasledovanie členom vyjadril


V tejto chvíli na Slovensku, v tejto chvíli na Slovensku nelegálnych migrantov, ktorých sme zadržali a obmedzili sme ich na slobode (od apríla 2015, pozn.), to je ten základ, to je to, čo Gréci odmietajú, obmedzili sme ich na slobode, bolo v tom najvyššom počte asi okolo 700. Teraz sme už vlastne niekde na čísle do 200. Postupne sme ich všetkých vrátili naspäť.

Momentálne dostupné informácie o prípadoch nelegálneho prekročenia slovenských hraníc predstavujú obdobie január - jún 2015. V tomto období bolo zaznamenaných 103 takýchto prípadov (. pdf , s.27) Zástupca riaditeľa Migračného úradu Ministerstva vnútra SR Ivan Slezák 27. októbra 2015 priblíži l , že v zariadeniach v Medveďove a Sečovciach bolo k tomuto dátumu približne 150 zaistených migrantov, z ktorých väčšina čaká na odsun do Maďarska. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

pdf priblíži


Indonézia je mimo Európskej únie. Je to veľmi silný trh, 240 miliónov obyvateľov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže oficiálny výsledok sčítania obyvateľstva v roku 2010 ako aj odhad počtu obyvateľov Indonézie v roku 2012 hovorí o počte približne 240 miliónov obyvateľov. Oficiálny výsledok sčítania obyvateľstva v roku 2010 hovorí o počte obyvateľov na úrovni približne 238 miliónov obyvateľov. Population Reference Bureau uvádza vo svojej správe World Population Data Sheet ( .pdf ) pre rok 2012, že populácia Indonézie dosiahla 241 miliónov obyvateľov. Podľa CIA The World Factbook je k júlu 2013 odhadovaný počet obyvateľov až na približne 251 miliónov. Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sčítania .pdf CIA


...my predsa vianočný príspevok sme zaviedli počas prvej vlády. Už vtedy opozícia kričala, že to je nesystémový krok, ale nemala odvahu opozícia, áno, sama nezrušila.

Vianočný príspevok bol naozaj zavedený počas prvej Ficovej vlády v roku 2006. Opozícia tento krok kritizovala, no vláda I. Radičovej vlády tento zákon nezrušila. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Vianočný príspevok pre dôchodcov bol schválený parlamentom 24. októbra 2006 počas prvej Ficovej vlády. Opozícia bola kritická voči tomuto návrhu. Opozičný poslanci označili príspevok za sociálne nespravodlivý a diskriminačný. Mihál , ktorý sa neskôr stal ministrom práce, sa vyjadril, že príspevky sú nesystémové. Vláda Ivety Radičovej vianočné príspevky nezrušila, len upravila jeho parametre - dôchodcom z nižším dôchodkom vyplatila viac, a naopak, dôchodcom s vyšším dôchodkom menej. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vianočný príspevok
Opozícia
Mihál
Radičovej


Nemyslím si, že to zameranie sa teraz na rodiny teraz s takýmto obrovským balíkom je presne tá správna cesta, nie je to adresné, je to obrovský balík peňazí, a to, že sme o tom nemali riadnu odbornú diskusiu naprieč smerom o tom, čo je sociálna politika, čo je teraz potrebné, ale aj ekonomicky čo zvládneme ako krajina, je hrubou chybou tejto vlády.

O prijatí balíčka protiinflačných opatrení sa rozhoduje v skrátenom legislatívnom konaní, ktoré by využíva pri mimoriadnych situáciách. Za skrátené legislatívne konanie hlasovalo 83 zo 134 prítomných poslancov.

Balík pomoci pre rodiny známy ako balíček protiinflačných opatrení minulý týždeň schválený vládou posunuli poslanci parlamentu do druhého čítania. Ozývajú sa však ohlasy, že návrh schválila vláda bez odbornej diskusie v zrýchlenom legislatívnom konaní. Minister hospodárstva Richard Sulík (SaS ) navrhol stiahnuť z rokovania protiinflačnú pomoc a nechať návrh prejsť riadnym legislatívnym procesom s podstivou prípravou.

Podľa Via Iuris minister financií Igor Matovič láme cez koleno princípy právneho štátu, pri balíčkoch obišiel všetky štandardné pravidlá. Mimovládna organizácia Via Iuris na sociálnej sieti uviedla, že prijímanie dôležitých zákonov bez odbornej diskusie či bez možnosti pripomienkovať ich odborníkmi a verejnosťou je v rozpore so základnými princípmi právneho štátu. „Skrátené legislatívne konanie odporuje všetkým týmto princípom, a preto by sa malo používať len v ozaj mimoriadnych situáciách. Takýto výnimočný krok musí byť riadne odôvodnený a podložený nevyhnutnosťou odvrátiť nejakú hrozbu. To sa však pri protiinflačných zákonoch ministra financií nestalo.”

Via Iuris ďalej dodala, že v prípade zákona s významným finančným dopadom na štátny rozpočet by mala vláda ustanoviť aspoň skrátené pripomienkové konanie.

hlasovalo
Richard Sulík (SaS
Via Iuris na sociálnej sieti


V roku 2013 sme urobili veľmi komplikované realokácie európskych peňazí, získali sme 75 miliónov eur, ktoré sme okamžite ponúkli malým a stredným podnikateľom a firmám. (...)

Robert Fico uvádza sumu 75 miliónov eur, avšak v skutočnosti to bolo 70 milionov eur. Sám v minulosti uvádzal správne číslo, tentokrát však sumu zvýšil. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Realokácia zdrojov sa udiala na základe Uznesenia vlády č. 191/2012 zo 16. mája 2012: “Vláda A. schvaľuje … návrh realokácie finančných prostriedkov v rámci operačných programov … z operačného programu Vzdelávanie do operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia do výšky 70 mil. eur (zdroje EÚ+ŠR)”

Portál profesia.pravda.sk : “Štát vďaka projektu podpory zamestnávania mladých nezamestnaných do 29 rokov vytvoril takmer 11 tisíc pracovných miest. Na projekt bolo počas jedného roka alokovaných 70 miliónov eur, ktoré boli popresúvané z iných operačných programov.”

Uznesenia
Portál profesia.pravda.sk


Netreba zabudnúť na to, že kedy maďarská strana prišla s týmto návrhom bolo to tesne po parlamentných voľbách v Maďarsku a pred našimi parlamentnými voľbami. Považujem toto načasovanie za veľmi nešťastné a ja osobne za seba môžem povedať, že s takýmto návrhom ja osobne nesúhlasím. Ja o maďarské štátne občianstvo určite nepožiadam, pretože som zástancom teritoriálneho princípu, avšak nezabúdajme na jednu, pardon, ak dovolíte.

Druhé kolo parlamentných volieb v Maďarsku sa konalo 25. apríla 2010. Zákon o dvojakom občianstve bol predložený do maďarského parlamentu 17. mája prijatý bol 26. mája 2010. Parlamentné voľby na Slovensku sa konali 12. júna 2010. Je teda pravda, že maďarská vláda prišla so zákonom o dvojakom občianstve medzi voľbami v Maďarsku a na Slovensku.

25. apríla
17. mája
26. mája
12. júna


Mám dobrú správu a dobrá správa spočíva v tom, že inflácia bude nižšia v roku 2013, to znamená, že bude nižšia ako 3 %. Dokonca to nám dnes umožňuje povedať, že stále bude aký taký rast reálnych miezd.

Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý, nakoľko je pravdou, že predikovaný rast spotrebiteľských cien by mal v roku 2013 dosiahnuť hodnoty nižšie než 3% a reálne mzdy by mali mierne rásť. Vyplýva to z v januári zverejnenej správy IFP (.pdf). Ako o nej informuje SITA : "Prognózu tohtoročnej inflácie meranej národnou metodikou znížili o 0,8 percentuálneho bodu na 2,3 % a harmonizovanej inflácie o 0,7 bodu na 2,4 %." Čo sa týka reálnej mzdy, tá by podľa spomínanej správy mala v roku 2013 rásť minimálne o 0,1 %.

správy IFP
SITA


Všimnime sa, ako sme vstupovali do Európskej únie spolu s Českou republikou, aký bol rozdiel v HDP na hlavu a zrazu dnes zisťujeme, že sme Českú republiku z hľadiska tohto čísla dobehli. Dnes je to 99,95% toho, čo má Česká republika.

V roku 2013 malo Slovensko 84 % HDP na jedného obyvateľa Českej republiky. Inými slovami, Slovensko malo, v ukazovateli HDP na jedného obyvateľa, v roku 2013 84 % toho, čo mala Česká republika. Fico by sa nemýlil ak by hovoril o porovnaní hrubého národného dôchodku (HND) na jedného obyvateľa. V tomto ukazovateli skutočne Slovensko dosahuje 99,95 % HND na jedného ho obyvateľa v Českej republike. Vzhľadom na to, že Fico uvádza HDP a nie HND na jedného obyvateľa, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Údaje Eurostat o HDP na jedného obyvateľa nehovoria a takom výraznom dobehnutí Českej republiky. HDP na jedného obyvateľa je o 1800 eur väčšie ako v prípade Slovenska. Inými slovami, Slovensko má 84 % HDP na jedného obyvateľa v Českej republike. V roku 2004, teda v čase vstupu do EÚ, malo Slovensko 70 % HDP na hlavu Českej republiky. To znamená, že sa k výške HDP na hlavu približujeme z Českej republike, no stále nie je to úroveň 99,95 % HDP. Ak by sme brali údaje Eurostat o HDP na hlavu ako štandard kúpnej sily priemeru EÚ 28, tak podľa údajov za 2013 by sme dosiahli 95 % z toho čo Česká republika. Trend , 27. augusta 2014: "Po 21 rokoch samostatnosti slovenské príjmy na obyvateľa dobehli zárobky historicky vyspelejších Čechov. Slovenský hrubý národný dôchodok (HND) v prepočte na osobu dosiahol podľa odhadu Európskej komisie vlani už 99,95 percenta českej úrovne. HND očisťuje hrubý domáci produkt (HDP) o zisky zahraničných spoločností presúvané do zahraničia a pripočítava príjmy obyvateľov zarábajúcich v zahraničí. Vystihuje preto skutočnú životnú úroveň občanov lepšie ako častejšie uvádzaný HDP." Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Eurostat Trend


Náš minister presadil protischránkovú doložku v zmluve (o cestnom obchvate v Bratislave, pozn.)

Minister dopravy Brecely zo strany Sieť 9. mája oznámil, že zmluvu o stavbe diaľničného obchvatu okolo Bratislavy ministerstvo čoskoro predloží vláde, a bude sa jednať o verejno-súkromné partnerstvo (PPP projekt). Tiež uviedol, že do pôvodnej zmluvy bola pridaná takzvaná protischránková doložka. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uviedol nazval


Rozhodovaní sa o odvolávaní (ministrov pozn.), ktorých našťastie som nemusela robiť ani zďaleka toľko ako môj predchodca.

Podľa prehľadu ČTK , Róbert Fico odvolal počas svojej vlády týchto ministrov:

prehľadu ČTK
odvolaný
ČTK
vyzvala
odstúpil


Druhá vec. Tým rozhodnutím sme v situácii, kedy súčasného generálneho riaditeľa už tohto zlúčeného média menoval predseda politickej strany, pán Sulík.

R. Sulík ako predseda NR SR vymenoval Miloslavu Zemkovú do funkcie generálnej riaditeľky Rozhlasu a televízie Slovenska (RTS), ktorú zastáva od 1. januára 2011 až do zvolenia prvého generálneho riaditeľa RTS poslancami NRSR. Menovací dekrét nájdete tu ( .pdf ). Dátum zverejnenia analýzy: 31.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

vymenoval .pdf


...bol som v opozícii, ale vedel som že musím podporiť vstup Slovenska do EÚ.

Hlasovanie o návrhu na vyslovenie súhlasu Národnej rady SR so Zmluvou o pristúpení k Európskej únii sa konalo 1. júla 2003, počas vlády Mikuláša Dzurindu a koalície SDKÚ-SMK-KDH-ANO. Robert Fico bol v tom čase opozičným poslancom za stranu Smer, ktorej bol predsedom. Hlasovanie , dopadlo v prospech vyslovenia súhlasu s prístupovou zmluvou s väčšinou 129 hlasov zo 140 prítomných. Fico, rovnako ako všetci ostatní poslanci Smeru, skutočne hlasoval za vstup Slovenska do EÚ. Proti boli len členovia KSS. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

návrhu vlády koalície Hlasovanie


(Fico odpovedá na otázku o nahradení ruského plynu reverzom, pozn.)...uvedomme si, že máme tri vetvy dodávok plynu do Európy. Máme tzv. Nord Stream, potom je Jamal a potom je plynovod, ktorý ide cez Slovensko, ktorý sa nazýva Družba. Pokiaľ by Nord Stream zostal zapnutý a išiel by ďalej plyn do Európy, my vtedy si vieme cez reverzný tok ten plyn natlačiť na Slovensko zo západu na východ. Ale stále to ten istý ruský plyn."

Z Ruskej federácie vedú do Európy tri plynovody - Nord Stream Baltickým morom do Nemecka, Jamal cez Bielorusko a Poľsko, a Družba cez Ukrajinu a Slovensko. Celkovo do Európy okrem ruského plynu prúdi nórsky alebo alžírsky plyn. V prípade výpadku Družby vieme cez reverzy dostať opäť ruský plyn z Nord Stream na Slovensko okľukou. Tento plyn z českého alebo rakúskeho reverzu nemusí byť len ruský, ale napríklad aj nórsky či alžírsky. Časť plynu z reverzu by v prípade výpadku reálne mohla z iného zdroja ako ruského. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V prípade výpadku dodávok zemného plynu cez Ukrajinu je možné dodávky nahradiť reverzným tokom z Česka na základe diverzifikačných zmlúv SPP s nemeckou spoločnosťou E.ON Rutrgas. Česká republika odoberá plyn z Nord Streamu a teda pokiaľ by plyn z českého reverzu bol z Nord Streamu, bol by ruský. Len dodávame, že časť plynu (asi tretinu ) odoberá Česká republika z Nórska. Okrem českého reverzu je tu aj rakúsky reverz. Ten vie tiež dopraviť plyn z Nordstreamu, ale napríklad aj z Alžírska cez Taliansko. Energypost.EU : "Thanks to various measures taken since the last Ukrainian gas supply crisis in 2009 – in particular increased possibilities of “reverse flow” transit (i.e. from West to East) – Europe is in a much better position to diversify supplies than it was a few years ago. If Ukrainian transit is blocked, supplies through Nord Stream can be increased and shipped via the Czech Republic and Slovakia to the Baumgarten Hub in Austria, serving the South European market. " Mapa dovozu plynu do Európy ( CIEP ) Dátum zverejnenia analýzy: 20.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zmlúv odoberá časť tretinu Energypost.EU CIEP


Webnoviny 10. januára 2011 napísali : " Národná diaľničná spoločnosť, a.s. zatiaľ vyhlásila dve verejné súťaže na dve rozdelené časti 18,5-kilometrového úseku D1 Jánovce - Jablonov. Rozdelený je na 9 a 9,5-kilometrové časti, aby mohli súťažiť aj menšie firmy."

napísali


Ja osobne mám už dnes pomaly toľko návrhov zákonov (podaných, pozn.) ako v polovičke minulého volebného obdobia.

Na základe evidencie doručených návrhov zákonov jednotlivých poslancov Igor Matovič doposiaľ predložil 58 návrhov zákonov. V minulom, 6. volebnom období, Matovič bol predkladateľom 105 návrhov zákonov. Polovica volebného obdobia je približne do začiatku leta 2014. Do tohto obdobia predložil niečo cez 30 návrhov zákonov. Jeho výpočet – "pomaly toľko isto návrhov" – zrejme odvodil jednoduchým rozdelením 105 návrhov na polovicu, čo by vychádzalo cirka 50 zákonov. Podľa dostupných informácii z webu NR SR hodnotíme výrok Igora Matoviča ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

evidencie
bol predkladateľom


...je to (koaličná zmluva, pozn.) v podstate koordinačný dokument, ktorý rieši nejaké technologické postupy pri predkladaní návrhov zákonov a tak ďalej.

Z uvedeného výroku nie je jasné, či Ján Podmanický mal na mysli súčasnú koaličnú zmluvu, alebo koaličnú zmluvu ako dokument. Hoci v SR neexistuje žiadna právna úprava, ktorá by predpisovala obsah koaličnej zmluvy, tento dokument spravidla obsahuje črty, ktoré spomína Podmanický. Tento výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

zákon

.pdf

hovorila


Napríklad Špeciálny súd, Špeciálna prokuratúra, ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti, o dlhovej brzde, ďalší o preukazovaní pôvodu majetku. Viaceré by som mohol pomenúvať, kde či ľavicové alebo pravicové spektrum alebo strany spolupracovali na prospech zmien.

Je pravda, že v ústavnom zákone o rozpočtovej zodpovednosti, o dlhovej brzde a zákone o preukazovaní pôvodu majetku vznikol konsenzus naprieč politickým spektrom, minimálne medzi pravicovými stranami a Smerom-SD. Figeľ hovorí o Špeciálnom súde a Špeciálnej prokuratúre. V tomto prípade síce nevznikol konsenzus v čase schvaľovania v roku 2003, no táto časť výroku sa dá chápať ako dohoda na zmene Špeciálneho súdu a Špeciálnej prokuratúre na Špecializovaný trestný súd, ktorá skutočne aj kvôli rozhodnutiu Ústavného súdu v roku 2009 nastala. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prešiel schválený vyhlásený zákona nezískal rozhodol predložila


My budeme mať na rôzne témy rozdielne pohľady a nikdy nebudeme súhlasiť s tým, čo robí táto vláda. Najmä v oblasti zdražovania a chaosu. Sú však témy, kde sme pripravení spolupracovať. Som jasne povedal, že ak pôjde napríklad o témy boja proti kríze a prídu s dobrými návrhmi zákona, tak ich podporíme.

Róbert Fico 4 .augusta počas parlamentnej rozpravy k programovému vyhláseniu vlády vyhlásil , že Smer-SD podporí vládne návrhy reagujúce na dopady svetovej hospodárskej krízy. „ Potrebujeme spoločne postupovať proti dôsledkom svetovej krízy. Tu ponúkame pomocnú ruku ,“ uviedol predseda najsilnejšej opozičnej strany.

vyhlásil


...neviem z akých nepochopiteľných dôvodov my nemáme slovenský parlament, teda Národná rada Slovenskej republiky zástupcu, svojho zástupcu pri Európskom parlamente.  Opäť je to určitý prvok, ktorý bol v prvom období, keď som ja ešte bol v Európskom parlamente, teraz to nemáme.

Je pravdou, že v súčasnosti nemá NR SR svojho zástupcu v Európskom parlamente. Tento post je neobsadený od roku 2010. Do roku 2010 NR SR teda svojho zástupcu v EP mala. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zoznam zástupkýň a zástupcov národných parlamentov pri Európskom parlamente je dostupný na webstránke venovanej vzťahom medzi týmito inštitúciami. Ak sa pozrieme na jednotlivé členské štáty v mennom zozname (možnosť see full list ), vidíme, že takmer všetky skutočne svojho zástupcu majú, no Slovensko nie. V minulom volebnom období 2004-2009 NR SR mala svojho zástupcu v Európskom parlamente. V roku 2010 bol tento zástupca, v tom čase Lívia Gregušová, odvolaná a od vtedy nemá NR SR zástupcu v EP. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

webstránke pozrieme zástupcu


Takisto ako nemôžeme povedať, že ak v Hurbanove ten, ten člen miestnej polície vystrieľal tú rómsku rodinu...

Béla Bugár hovorí o tragickom prípade, ktorý sa odohral 16. júna 2012 v dopoludňajších hodinách na Komárňanskej ulici v Hurbanove. Mestský policajt Milan Juhász v čase osobného voľna zaútočil na rómsku rodinu, pričom zabil troch ľudí a ďalších dvoch postrelil.

SME


Nedosiahli sme(Hnutie za demokraciu, pozn.) 5 % hranicu, takže strana fungovala len ako mimoparlamentná.

Strana HZD získala vo voľbách v roku 2002 3,28% , čo znamená, že nedosiahla parlamentné kvórum 5%. Strana teda fungovala ako mimoparlamentná.

voľbách


Vy ste zazmluvnili 150 miliónov eur nepokrytými zmluvami, za ktoré nám teraz hrozia medzinárodné arbitráže.

Ľubomír Galko vystúpil v médiách s týmto výrokom už viackrát. Iné konkrétne zdroje informácií ohľadom tejto sumy sa nám nepodarilo nájsť. Denník SME zo dňa 5.júna 2011: "Zanechal nám nekryté zmluvy na 150 miliónov eur. Hrozia nám medzinárodné arbitráže. Keby som sa ja správal ako on, tak by sa môj nasledovník mohol zblázniť." Ľ. Galko v relácii O 5 minút 12 , dňa 5.júna 2011: "Pán Baška tam zanechal nekryté zmluvy na 150 miliónov eur, na 150 miliónov eur, ktoré my nemáme z čoho zaplatiť a kde nám hrozia medzinárodné arbitráže."

SME
O 5 minút 12