Nie. Však my sme veľmi jasne povedali na tlačovej konferencii, tuším, minulý týždeň, že za týchto okolností Smer trestne-právnu imunitu, a tam je podstata článku ústavy, nepodporí, to znamená, že tento zákon je mŕtvy.

Tlačová konferencia Smeru sa uskutočnila 6. októbra, teda dňa, kedy sa malo konať súkromné stretnutie jeho predsedu s premiérkou. Okrem Roberta Fica sa tejto konferencie zúčastnili aj podpredsedovia Robert Kaliňák, Pavol Paška a Marek Maďarič. Robert Fico oznámil svoje rozhodnutie, že sa nezúčastní plánovaného súkromného stretnutia s Ivetou Radičovou. Predseda Smeru povedal , že Radičová potrebovala stretnutie medializovať, "lebo je na ňu toho veľa", čím narážal na kauzu Hayekovci, ktorú podľa neho ju nie je schopná vyriešiť. „Keby som požiadal ministra o odvolanie štátneho tajomníka, tak by to minister urobil okamžite. Ukazuje sa, že pani premiérka je úplne slabá, že je v rukách svojich koaličných partnerov“. Podľa neho je to spôsobené aj tým, „že nemá za sebou svoju vlastnú stranu“. Na tlačovke tiež odznelo , že strana Smer nepodporí návrh ústavného zákona ohľadom trestnoprávnej imunity. Dôvodom je podľa Fica snaha kriminalizovať opozíciu. SMER je ale pripravený podporiť zrušenie priestupkovej imunity pod podmienkou, že sa tento zákon bude vzťahovať aj na ostatných ústavných činiteľov. Členovia vlády, premiér, prezident, predseda parlamentu, šéfovia Ústavného súdu, Najvyššieho súdu, generálnej prokuratúry, NKÚ, NBÚ by tak v budúcnosti nemohli používať majáky a presúvať sa po komunikáciách rýchlejšie ako bežní ľudia. Majáky by po novom zostali iba polícii, hasičom a zdravotníkom.

Tlačová konferencia
zúčastnili
povedal
odznelo


Rakúšania už investovali 7 miliárd, 7 miliárd na zachovanie 1,2 milióna pracovných miest a hneď pristúpili k riešeniu takému, že dávali paušálne peniaze firmám, ktoré mali napr. počet zamestnancov do 10 ľudí 1000 EUR, ďalší mesiac 2000.

Denník E koncom apríla informoval , že Rakúsko počas koronakrízy investovalo 7 miliárd eur, aby udržalo 1,1 milióna pracovných miest. Štát firmám vypláca peniaze cez podporu tzv. Kurzarbeit - práce na skrátený úväzok. Malé rakúske firmy s maximálne 9 zamestnancami môžu požiadať o podporu v ťažkej situácii cez tzv. Härtefallfonds . V prvej fáze dosahovala 1000 eur, v druhej sa zvýšila na 2000 eur. V porovnaní s tým, slovenskí podnikatelia dostali k 7. máju pomoc súvisiacu s pandémiou vo výške 20,3 milióna eur. Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako pravdivé.

informoval práce Härtefallfonds dostali


...strategickou zákazkou môže byť len niečo čo nie je možné predpovedať, lebo ešte nie je vytvorený model, že čo vlastne ideme presne urobiť...

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strategická zákazka je v pripravovanej novele zákona o verejnom obstarávaní definovaná v § 3, ods. 7 nasledovne:

"(7)Strategická zákazka na účely tohto zákona je nadlimitná zákazka, o ktorej vláda Slovenskej republiky rozhodne, že je strategickou zákazkou...

a) ide o zákazku, ktorej celkovú cenu alebo spôsob jej určenia alebo podrobné technické požiadavky nie je možné vopred spoľahlivo určiť,

b) je odôvodnený predpoklad, že predpokladaná hodnota zákazky bude vyššia, než 10 miliónov eur,

c) nejde o zákazku na dodanie tovaru, uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služby, ktoré sú bežne dostupné na trhu a

d) zákazka neslúži len na zabezpečenie činnosti verejného obstarávateľa alebo výkon jeho úloh podľa osobitných predpisov, ale na zabezpečenie verejného záujmu.“

novele zákona o verejnom obstarávaní


Za 5 rokov dozadu klesol počet pracovníkov verejnej správy a štátnej správy o 40 000.

Ak Pavol Paška porovnáva dnešný počet zamestnancov verejnej správy s tým z pred piatich rokov, budeme porovnávať čísla z 2012 a 2007. V treťom kvartáli 2012 je počet zamestnancov v štátnej správe: 183 600 zamestnancov. Podľa Štatistického úradu v roku 2007 bola 159,8 tisíc. Z týchto údajov nám vyšlo, že počet zamestnancov vo verejnej správe sa neznížil, ale zvýšil za 5 rokov o 26 800 zamestnancov. Keďže Pavol Paška hovorí o počte "pracovníkov verejnej správy a štátnej správy", treba povedať, že štátna služba a štátna správa je súčasť verejnej správy.


My vnímame tú situáciu na Finančnej správe naďalej ako kritickú a k včerajšiemu dňu (25.2.2012 pozn.) podľa našich informácií 22 tisíc slovenských firiem nemalo vysporiadané nároky z hľadiska odpočtu DPH a vyše 4 tisíc zahraničných firiem z hľadiska medzinárodných záväzkov. Niektoré z nich sú už aj po lehote splatnosti.

Nepodarilo sa nám zistiť koľko slovenských firiem nemalo ku 25. februáru 2012 vysporiadané nároky z hľadiska odpočtu DPH, a ani koľko zahraničných firiem z hľadiska medzinárodných záväzkov.


Pán Kollár sa podpíše pod moje odvolanie a potom ide do Ameriky a na Instagrame si vysiela svoje videjká...

Pod návrhom na vyslovenie nedôvery predsedovi vlády Petrovi Pellegrinimu je aj podpis Borisa Kollára. V piatok, 6. septembra 2019 však na odvolávanie premiéra neprišiel . „ To, že bude mimoriadna schôdza, sa rozhodlo len minulý týždeň. Ja som mal dva mesiace plánovanú cestu do Spojených štátov, zakúpené letenky. Nedovolenkujem tu, som tu na natáčaní Modrého z neba. Chceme pomôcť jednej postihnutej dievčine splniť si svoj sen a pomôcť jej navrátiť ju do života špeciálnymi operáciami. Robím charitu,” uviedol Kollár pre TASR. Pobyt v USA dokumentuje na svojom instagramovom profile. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

návrhom neprišiel uviedol instagramovom


Máme väčšinu v mestskom zastupiteľstve (v Košiciach, pozn).

Tvrdenie premiéra Roberta Fica o väčšine poslancov v mestskom zastupiteľstve v meste Košice nie je pravda. Z celkovo 41 poslancov mestského zastupiteľstva v Košiciach získal SMER 14 poslancov. Viac kresiel ako SMER získali nezávislí kandidáti - až 18.

získal


Vychádza to zo štatistík a máme na mysli momentálne plnenie hotovostného deficitu. Toho priebežného, ktorý sa vyhodnocuje každý mesiac. Po prvých 3 mesiacoch tohto roku ten deficit bol o 500 mil. € vyšší ako minulý rok. Naplnil sa vlastne celkový plánovaný deficit na úroveň okolo 30% a musím s veľkým znepokojením povedať, že naďalej aj v týchto dňoch sa prehlbuje a blíži sa k polovici plánovaného deficitu.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože štátny dlh po prvých troch mesiacoch tohto roku v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol naozaj vyšší o 500,247 mil. eur a zároveň sa v sledovanom období celkový plánovaný deficit naplnil na 31,44%. Údaje Ministerstva financií SR ukazujú, že štátny deficit po prvých troch mesiacoch tohto roku (ku 30. marcu 2012, pozn.) dosahoval v tis. € výšku 1 155 458 . Ku koncu marca roku 2011 bol štátny deficit v tis. € 655 21 . Teda štátny deficit je po prvých troch mesiacoch tohto roku v porovnaní s minulým rokom naozaj väčší o 500, 247 mil.€. Podľa zákona o štátnom rozpočte na rok 2012 pdf. bol plánovaný štátny deficit na tento rok 3 675 259 865 € a podľa údajov Ministerstva financií SR sa ku koncu marca naplnil na 31,44 % . Aj napriek malej odchýlke hodnotíme túto časť výroku ako pravdivú, pretože nijako nezlepšuje pozíciu politika. Dátum zverejnenia analýzy: 16.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

1 155 458
655 21
2012 pdf.
31,44 %


Tu je medzinárodný záväzok, aby si niekto nemyslel, že my sa zabávame vo vláde a že chceme sami od seba len tak ísť pod 3%. To je medzinárodný záväzok Slovenskej republiky, ktorý sa vzťahuje na všetky štáty, ktoré sú dnes v eurozóne, v Európskej únií a pokiaľ krajina nedodrží tento medzinárodný záväzok, prichádzajú obrovské pokuty.

R. Fico má pravdu, že medzinárodný záväzok udržat deficit pod 3% HDP je záväzkom vyplývajúceho nielen z Fiškálneho paktu, ale aj z Paktu stability a rastu. Uvedené záväzky sa tak vztahujú aj na krajiny eurozóny, ako aj na všetky krajiny EÚ. Slovensko sa zaviazalo udržat deficit štátneho deficitu na úrovni 3 % HDP tzv. Fiškálnym paktom (Treaty on Stability, Coordination and Governance in the Economic and Monetary Union, .pdf ), z ktorého vychádza aj Program stability Slovenskej Republiky pre roky 2012 - 2015 ( .pdf , str. 6). Fiškálny pakt podpísalo 25 štátov EU 2. marca 2012 (okrem Velkej Británie a Ceskej republiky - tie však nie sú clenmi eurozóny) a vstúpil do platnosti 1. januára 2013 ratifikáciou v 12 z 17 krajín eurozóny ( BBC ). Slovensko ratifikovalo fiškálny pakt 18. decembra 2012. Nová fiškálna zmluva stanovuje sankcie za porušenie týchto kritérií. Tie by mohli hrozit Slovensku a aj ostatným clenom EÚ, ktorí sa k dohode zaviazali, už v tomto roku. Výška sankcie môže byt až 0,2% HDP. Záväzok udržiavat svoj deficit verejných financií pod hranicou 3% HDP a svoje dlhy pod úrovnou 60% HDP, platí pre všetky clenské krajiny Európskej únie na základe Paktu stability a rastu . Pakt zaväzuje všetky zúcastnené krajiny k urýchlenej implementácii procedúry nadmerného deficitu v prípade, porušenia ustanovenia Paktu. Dátum zverejnenia analýzy: 14.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
.pdf
BBC
ratifikovalo
sankcie
Paktu stability a rastu


Ja si myslím, že kolegovia sa vyjadrili veľmi jednoznačne o takúto špinavú kampaň som ešte nikdy nezažili posledné tri štyri dni jednak z Maďarska z maďarských médií sa útočilo ako sa dalo...oči mojej osobe boli vytlačené hologramy , keď sa to trošku otočili, tam bola Gorila, keď naspäť  tam bol dá sa povedať moja tvár.

Existenciu hologramov, na ktorých by sa tvár B.Bugára premieňala na tvár gorily sa nám nepodarilo overiť. Rovnako nevieme overiť či maďarské médiá útočili na stranu Most-Híd. B. Bugár neuvádza kde a akým konkrétnym spôsobom sa tak malo diať. Spresnený výrok o priestore, ktorý dostala strana B. Bugára v rádiu Kossuth hodnotíme vyššie.


Keď vysoký komisár OSN povie, že ľudia, ktorí prechádzajú cez Stredozemné more, 80 až 90 % z nich sú ľudia, ktorí majú právo na azylový proces

Podľa denníka SME vysoký komisár OSN pre utečencov António Guterres uviedol, že 90 % utečencov prichádzajúcich do západnej Európy pochádza z krajín ako Sýria, Afganistan a Eritrea, kde buď prebieha vojenský konflikt alebo dochádza k porušovaniu ľudských práv, a jedná sa preto o ľudí, ktorí spĺňajú podmienky žiadateľov o azyl. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podobne aj vyhlásenie UNHCR upozorňuje na to, že aj z migrantov prichádzajúcich takzvanou pešou cestou: " ...90 % ľudí pochádza z utečencov produkujúcich krajín ako Sýria, Afganistan, Irak, Eritrea a Somálsko ." Dátum zverejnenia analýzy: 14.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

SME vyhlásenie


Teraz idete dole medzi ľudí. Chodím veľmi často aj kvôli komunálnym voľbám. Stretávate obrovské množstvo sympatizantov a priaznivcov, lebo tu je 35 % ľudí, ktorí nás priamo volili

SMER-SD získal v posledných parlamentných voľbách 34,79 % (880 111 hlasov).

parlamentných voľbách


My systémovo meníme odmeňovanie vojakov.

Ministerstvo obrany, na čele ktorého je nominant Slovenskej národnej strany, pripravuje nový spôsob odmeňovania vojakov podľa výkonu ich funkcie - nielen podľa vojenskej hodnosti, ako je tomu dnes. Výrok preto hodnotime ako pravdivý.

pripravuje


Ak sa nám podarí v tomto roku, čo sa začalo už pri Košiciach a teraz hovorím o tých úsekoch pri Prešove, pri Levoči a pri Ružomberku, tak do roka sa otvorí výstavba na celkovo asi 60 km nových, nových úsekov a chceme ísť samozrejme ďalej, ja len poviem, že odhad na tých 45 km troch úsekoch, o ktorých je teraz reč do súťaže už koncom roku a začiatkom roku je asi 330 miliónov eur rozdiel medzi tým čo bolo nacenené do PPP balíka a čo je dohadovaná a úvodná cena do súťaže.

Rozdiel v sume v spomenutej hodnote nedokážeme overiť.


Napríklad vo verejnoprávnej televízii som bola za päť rokov dohromady dvakrát.

Počas piatich rokov Monika Beňová vystúpila v RTVS trikrát. Do úvahy sme brali jej vystúpenia v relácii O 5 minút 12, kde diskutovala 16. septembra 2018 spolu s Eduardom Kukanom a Pál Csákym, 18. septembra 2016 spolu s Miroslavom Mikolášikom a Branislavom Škripekom a 6. júla 2014 s Annou Záborskou, Richardom Sulíkom a Branislavom Škripekom. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

16. septembra 2018
18. septembra 2016
6. júla 2014


Čísla hovoria o tom, že keby sme dostali úspešnosť výberu aspoň na Európsku úroveň, európsky priemer, tak by sme mali v štátnej kase o 1,3 miliardy eur viac.

Podľa Analýzy IFP z marca 2012, ak by sme sa dostali v úspešnosť výberu DPH na európsku úroveň výberu dane by bol o 1,1 mld. vyšší. Náš prepočet zo štúdie výberu daní (vypracovaná pre EK v roku 2013) ukazuje, pri dosiahnutí európskej úrovne výberu DPH o 1,4 mld vyšší výber DPH. Peter Kažímír hovorí údaj o približne 0,1 mld. eur nižší ako náš prepočet na základe analýzy z roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Analýza IFP z marca 2012 uvádza, že ak by sme dosahovali v roku 2009 európsku úroveň pri výbere daní, tak by sme vedeli pri zachovanej úrovni DPH (vtedy ešte 19 %) sumu 1,1 mld. eur. "V medzinárodnom porovnaní sa potvrdil pokles efektívnosti výberu DPH na Slovensku. V roku 2009 dosiahla odchýlka od priemeru EÚ úroveň 1,6% HDP, čo je v porovnaní s rokom 2005 nárast o 1,2% HDP. Inými slovami, pokiaľ by sme dosahovali rovnakú efektívnosť výberu ako je priemer v krajinách EÚ, základná sadzba DPH by mohla byť nižšia o 4,7 p.b. (14,3% v roku 2009) pri zachovaní súčasného výnosu DPH alebo by sme zvýšili výnos o 1,6% HDP (1,1 mld. Eur). Takmer polovica daňovej straty je kvôli nižšej efektívnosti výberu voči priemeru EÚ." Ak by sme dosiahli úroveň EÚ 26 z poslednej analýzy z roku 2011, teda úroveň 18 % straty (s. 29) pri výbere DPH, pri zachovaní nezmeneného výnosu by Slovensko v roku 2011 vybralo na DPH 6,14 mld. eur. Pri strate 37 %, ktorú Slovensko v roku 2011 dosiahlo, bol výber len 4,71 (s. 80). Ak by sme dosahovali európsku úroveň výberu DPH výnos by bol, pri nezmenenom výnose a výške dani, približne o 1,43 mld. vyšší . Septembrová daňová prognóza IFP uvádza vývoj výberu DPH od roku 2000, no neuvádza o koľko by štát vybral viac ak by sme sa dostali na európsku úroveň výberu DPH. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

IFP analýzy prognóza


...bol to Peter Gogola, nezávislý kandidát, ktorého sme ako s KDH na samom začiatku, ako politická taktika sme si zvolili, že budeme ho podporovať ako nezávislého

Gogola sa stal prvým oficiálnym kandidátom na primátora BB ako o tom informuje denník SME, pričom je to článok z 24.6. 2010 . Podľa informácii uvedených na Webnovinách, KDH Gogolu podporovalo prakticky od začiatku. Most-Híd mu vyjadrila podporu tiež, avšak článok bol uverejnený až 6. októbra 2010.

pričom je to článok z 24.6. 2010
avšak článok


Vo štvrtok na obed za mojej prítomnosti predseda Smeru Robert Fico telefonoval s pánom Čentéšom a v ten štvrtok, o ktorom dnes pán Čentéš vyhlasuje, že už vtedy bol rozhodnutý, vtedy povedal, že ešte si to rozmyslí a povie nám neskôr, že či na ten klub príde.

Mimo vyjadrení Smeru o tom neexistujú ďalšie zdroje. Sme.sk vo štvrtok 12. mája 2011 ešte citovalo Jozefa Čentéša bez zmienky o možnom vzdaní sa nominácie, avšak nie je jasné, či sa ho redaktorka pýtala priamo vo štvrtok alebo skôr.

Sme.sk


Lietadlo, ktoré tu má ďalších možno 50 alebo 100 ľudí alebo 200 ľudí alebo 1000 ľudí.


...za štyri roky, keď bol predsedom vlády Robert Fico, ani raz s opozíciou o ničom nerokoval. Takže myslím si, že už toto ukazuje rozdielny prístup a snahu naozaj nájsť zhodu tam, kde potrebujeme nájsť širšiu dohodu, ako je len koaličná väčšina.

Žiadnu zmienku o tom, že by Robert Fico s opozíciou oficiálne rokoval počas jeho vlády sa nám nájsť nepodarilo.


Ja som tam ešte nesedel, ja som v parlamente až od konca novembra.

Výrok hodnotíme ako pravdivý na základe dostupných informácií, podľa ktorých sa Peter Pellegrini 25. novembra 2014 stal predsedom Národnej rady SR, keď vo funkcii nahradil Pavla Pašku.

Peter Pellegrini , člen strany SMER-SD, v rokoch 2002 – 2006 pôsobil ako asistent poslanca Ľubomíra Vážneho. Počas volebného obdobia 2006 – 2010 bol zvolený za poslanca Národnej rady SR a pôsobil ako člen Výboru pre hospodársku politiku, Výboru na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ a Mandátového a imunitného výboru. Taktiež zastával funkciu predsedu Komisie pre dopravu, pošty, komunikácie a informatizáciu spoločnosti pri parlamentnom výbore pre hospodársku politiku. V roku 2010 bol opäť zvolený za poslanca Národnej rady a pôsobil ako člen Výboru pre financie a rozpočet a Výboru na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ. Od roku 2012, po treťom zvolení za poslanca parlamentu, bol štátnym tajomníkom rezortu financií. 3. júla 2014 bol Pellegrini vymenovaný za ministra školstva, vedy, výskumu a športu SR, keď vo funkcii nahradil Dušana Čaploviča. V júni 2014 bol zvolený spolu s Marekom Maďaričom za podpredsedov strany SMER-SD. 25. novembra 2014 sa stal novým predsedom parlamentu, keď zaňho v tajnej voľbe hlasovalo 120 zo 136 prítomných poslancov, piati hlasovali proti a 11 sa zdržali hlasovania.

Peter Pellegrini
3. júla 2014
júni 2014
25. novembra


V októbri 2010 minister Uhliarik povedal, že chce znížiť zadĺženosť zdravotníctva zo 150 mil. na 100 mil. Fakt je taký, že teraz vláda dávala do zdravotníctva 350 mil. na oddĺženie.

Na tlačovej besede 21. októbra 2010 minister Uhliarik predstavil plány znížiť šetrením na úrovni 7-8% ročných rozpočtov nemocníc ich dlh o 50 miliónov eur (na daný moment tento dlh predstavoval takmer 149 miliónov eur , išlo by teda o zníženia na zhruba 100 miliónov eur, tak ako to tvrdí Robert Fico). Vláda pripravila na stabilizáciu zadĺžených nemocníc pred ich transformáciou na akciové spoločnosti 350 miliónov eur na ich oddlženie a parlament dané oddlženie schválil 8. septembra 2011 . Robert Fico teda hovorí pravdu. Avšak po tom, ako prezident Gašparovič danú transformáciu zablokoval, minister financií Ivan Mikloš stopol zvyšné peniaze, určené na oddlženie štátnych nemocníc . Ku dňu 9. novembra 2011 bolo na účty nemocníc prevedených 310 miliónov eur. Nepodarilo sa nám zistiť, či bolo k dnešnému dňu zvyšných 40 miliónov eur taktiež prevedených na účty nemocníc.


Ale ja si ich kľudne donesiem o tom, ako sa odmeňovalo za ministra Počiatka. Pár ľudí, ktorí boli najbližší jemu a štátnemu tajomníkovi inkasovali viac, ako 50% odmien.

Nenašli sme informácie o tom, ako boli odmeny na ministerstve financií prerozdelené. Podla zistenia portálu hnonline.sk mal bývalý vedúci služobného úradu ministerstva financií Jaroslav Mikla tesne pred odchodom z funkcie rozdat odmeny za takmer 300 000 eur. Ako dalej v tejto veci portál hnonline.sk informoval: "'Odmeny vo výške 43 961 eur urcené 16 zamestnancom boli pozastavené a bude o nich rozhodnuté do konca júla,' uviedla Cervenáková. Vedúca úradu sa na ministerstvo vracia po štyroch rokoch. Z celého balíka odmien 334 261 eur nechala vyplatit 290 300. Dôvod, preco zastavila prémie práve pre šestnást zamestnancov, ani o aké funkcie ide, neuviedla."

hnonline.sk

hnonline.sk


Strana Most-Híd presadila výrazné zvýšenie dôchodkov.

Výrok Predsedu strany Most Híd Bélu Bugára hodnotíme ako pravdivý, naozaj dôjde k výraznému zvyšovaniu dôchodkov oproti minulým rokom. Čiastočne zavádzajúce je tvrdenie, že zmeny presadila strana Most Híd, išlo pravdepodobne o spoločnú iniciatívu celej vládnej koalíc ie.

Strana Most Híd už vo svojom volebnom programe Občianska vízia (. pdf , s.25) spomínala plány na zvyšovanie dôchodkov, ktoré chce dosiahnuť pomocou posilnenia druhého piliera dôchodkového systému a poskytnutia možnosti programového výberu pre sporiteľov v rámci tohto pilieru. Tieto plán sa jej podarilo presadiť aj do programového vyhlásenia vlády .

Počas vlády strán Smeru-SD, SNS a Most Híd naozaj dôjde k zvýšeniu dôchodkov vďaka dvom doterajším legislatívnym zmenám. Prvou z nich je zákon z 20. júna 2017 o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, navrhnutý Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Tento zákon stanovuje nový valorizačný mechanizmus, ktorým sa prepočítava zvyšovanie dôchodkov. Vzorec, ktorý bol doteraz využívaný závisel od inflácie, ten súčasný bude závisieť od priemerného mesačného dôchodku. Podľa Ministra práce Jána Richtera prinesie v prípade starobných dôchodkov nárast až o dve percentá. Druhou legislatívnou zmenou týkajúcou sa zvyšovania dôchodkov je zákon o starobnom dôchodkovom sporení z 22. marca, ktorý výraznejšie zvýši dôchodky starodôchodcom. Penzistom, ktorí išli do dôchodku pred 1.januárom 2004 sa dôchodok zvýši o 45 Eur. Tím, ktorí odišli pred rokom 1988 sa zvýš i o 25,50 Eur.

Zákon o sociálnom poistení i zákon o starobnom dôchodkovom sporení navrhla parlamentu vláda, konkrétne Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorej štátnym tajomníkom je člen strany Most Híd Ivan Švejna. Nedá sa jednoznačne povedať koho iniciatívou boli tieto dôchodkové reformy, išlo pravdepodobne o spoločnú iniciatívu koaličných strán. Ivan Švejna mohol aktívne dopomôcť presadiť zákony, no ministerstvo patrí pod Smer-SD. Zvyšovanie dôchodkov mali vo volebnom programe aj koaliční partneri strany Most Híd - Smer-SD ( Priority programu pre stranu Smer-SD pre roky 2016-2020 ) aj SNS ( Volebný program pre silný štát 2016-2020 ) Strana Smer-SD do volieb nevydala obsiahlejší dokument, a tak nie je jasné ako chcela zvyšovanie dôchodkov dosiahnuť. Strana SNS vo svojom programe garantuje podstatné zmeny v dôchodkovom systéme, konkrétne chce posilniť postavenie Sociálnej poisťovne vo vzťahu k dôchodkovému poisteniu. (. pdf , s.13, s.26) V programovom vyhlásení vlády sa ohľadom dôchodkov spoločne zaviazali vytvoriť možnosť programového výberu v II. dôchodkovom pilieri, upraviť valorizáciu dôchodkov aj zvýšiť vianočný príspevok.

pdf

programového vyhlásenia vlády

stanovuje

Jána Richtera

zákon

zvýš

garantuje

pdf

programovom vyhlásení vlády

Sociálnej poisťovne


A pre nás nie je dobrým znamením to, že tie hlavné črty zmien sa nedozvedáme z úst ministra práce, ale opäť od DSS-iek.

Zmeny v druhom pilieri: - Povinný vstup pre absolventov VŠ s tým, že do troch rokov môžu zo systému vystúpiť. - Rozšírenie súčasných troch fondov o štvrtý . - Ponechanie silných garancií, no tie sa budú vzťahovať len na konzervatívny fond. - Zavedenie rozloženia úspor medzi viaceré fondy O všetkých chystaných zmenách hovoril minister, neprichádzali s nimi DSS.

Povinný štvrtý Ponechanie rozloženia


Táto vláda sa zvnútra rozkladá, v tejto vláde odchádzajú ministri, odchádza najbližší spolupracovník pána Fica, odchádzajú koaliční poslanci.

Niekoľko dní po vražde investigatívneho novinára Jána Kuciaka 28. februára 2018 oznámil svoje rozhodnutie odstúpiť z postu ministra kultúry Marek Maďarič (SMER-SD). Prezident Kiska prijal ministrovu demisiu v pondelok 5. marca. Ešte v ten deň v spoločnom stanovisku oznámili hlavná štátna radkyňa Mária Trošková a šéf krízového manažmentu a bezpečnosti na Úrade vlády SR Viliam Jasaň svoj dočasný odchod z ÚV SR až do vyšetrenia vraždy novinára Kuciaka a jeho priateľky. Ich mená sa objavili aj v poslednom článku zavraždeného novinára, údajne mali napojenie na taliansku mafiu. Podľa ich stanovisku zo svojich pozícií odchádzajú, aby ich mená neboli zneužívané v politickom boji proti premiérovi Ficovi. Z vládnej koalície odstúpil aj poslanec za Most-Hid (pôvodne poslanec strany Sieť) Igor Janckulík. O odchode informoval dňa 2. marca a ako dôvod uviedol, že prepojenie najvyšších politických miest s mimoriadne pochybnými osobami považuje za neprípustné. V tento istý deň, 2. marca informoval o odchode aj riaditeľ kancelárie predsedu vlády Roman Šipoš, označovaný médiami ako dlhoročný najbližší spolupracovník premiéra Fica. Jeho odstúpenie bolo podľa jeho slov reakciou na zverejnenie informácií o smrti novinára Jána Kuciaka a pôsobenie talianskej mafie na Slovensku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

odstúpiť spoločnom poslednom informoval informoval


Minulý rok stúpol čistý zisk bánk o vyše 100%. Čiže tento rok za prvé tri mesiace stúpa zisk bánk o 50% oproti minulému roku.

Zisk bankové sektoru mal vzrásť v roku 2010 oproti roku 2009 o 101,4% ( SME ) resp. o 105,4% ( Pravda ). SME tiež píše, že za prvý kvartál 2011 sa zisky bánk oproti rovnakému obdobiu v minulom roku zvýšili o 50%.

SME Pravda


Vzdelávanie všeobecných praktických lekárov je najkratšie špecializované, trojročné, tri roky vám trvá, kým získate.

Vzdelávanie všeobecných praktických lekárov trvá minimálne tri roky a tri mesiace ( .pdf s. 102). Ide o najkratšie štúdium, ktoré je možné absolvovať po ukončení doktorského štúdia na lekárskej fakulte, ostatné špecializácie si vyžadujú štúdium v dĺžke minimálne štyroch rokov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Minister Drucker výrokom poukazuje na nedostatok a na nevyhnutnosť získavania nových lekárov. Za jednu z príčin ťažkostí pri zvyšovaní ich počtov považuje dlhotrvajúce špecializované vzdelanie. Špecializácia nadväzuje na vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v odbore všeobecné lekárstvo ( .pdf s. 103), jeho štúdium trvá 6 rokov. Následné špecializované štúdium v dĺžke tri roky a tri mesiace upravuje Výnos Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky ( .pdf s. 102 - 115) z 5. februára 2014 č. 10938-OL-2013. Dĺžka trvania štúdia všetkých ostatných špecializácií ( .pdf s. 9 – 259), ktoré je možné získať bezprostredne po dokončení štúdia na lekárskej fakulte je štyri (napríklad dermatovenelógia), päť (anesteziológia a intenzívna medicína, či diabetológia, poruchy látkovej premeny a výživy) alebo šesť rokov (napríklad cievna chirurgia alebo detská chirurgia). Výnos MZ ZR ( .pdf s. 9 - 259) síce upravuje aj iné špecializácie s dĺžkou štúdia tri roky (napríklad onkológia v gynekológii), tie však nie je možné absolvovať bez predchádzajúceho získania inej špecializácie (v tomto prípade gynekológia a pôrodníctvo), čiže štúdium bude spolu trvať dlhšie, ako pri všeobecných praktických lekároch (tri roky a tri mesiace). Špecializované vzdelávanie sa skladá primárne z praktickej časti pozostávajúcej z vykonávania praxe na pracoviskách zdravotníckych zariadení, ako sú napríklad rôzne oddelenia a ambulancie. Ďalšími súčasťami sú teoretická časť a obhajoba písomnej práce. Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Tá protiústavnosť (novej voľby GP - pozn.) je v tom, že existuje kandidát na rozdiel od toho, čo hovoríte vy. Kandidát, ktorý bol platne zvolený, rozhodol o tom rozhodca, ústavný súd. O platnosti voľby. A jeho sťažnosť na nevymenovanie prezidentom republiky posudzuje ústavný súd.

Ako sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12, 26.február 2012 ) generálny prokurátor bol platne zvolený. Aktuality.sk : " Predseda parlamentu a SaS Richard Sulík vyhlásil 17. júna 2011 "skutočnú" tajnú voľbu generálneho prokurátora. Sulík tak reagoval na plénum Ústavného súdu S R, ktoré 15. júna popoludní na neverejnom zasadnutí vydalo predbežné opatrenie. To znemožňovalo verejnú voľbu generálneho prokurátora až do momentu, kým Ústavný súd nevydá definitívny verdikt. Problémom však bola aj samotná tajná voľba. Sulík totiž ešte nepoznal verdikt ústavného súdu. Predbežné opatrenie tak mohlo zastaviť voľbu generálneho prokurátora až do vynesenia rozhodnutia úplne, teda aj tajnú. V takom prípade by bola tajná voľba bez ohľadu na výsledok zrejme neplatná."

O 5 minút 12, 26.február 2012
Aktuality.sk
tajnej
Ústavný súd
nevymenoval
sťažnosť


Na ilustráciu: len na štyroch úsekoch diaľnice D1, ktoré boli pôvodne súčasťou prvého balíka PPP projektov, štát na stavebných nákladoch ušetrí takmer 700 miliónov eur.

Podobné tvrdenia sme v minulosti overovali už viackrát ( V politike , 23. októbra 2011) Náklady PPP v mil. eur Predpoklad pred tendrom sumy víťazov tendra úsek Dubná Skala - Turany 343 mil. eur 334 mil. eur 137,7 mil. eur úsek Fričovce - Svinia 268 mil. eur 213,2 mil. eur 114,6 mil. eur 1. úsek Jánovce - Jablonov 136 mil. eur 94,6 mil. eur 59,9 mil eur 2. úsek Jánovce - Jablonov 282,2 mil. eur 270 mil. eur 120 mil. eur* Spolu 1129,2 mil. eur 911,8 mil. eur 432,2 mil. eur Zdroj: SME (27. septembra 2011) * víťaz tendra nie je do dnešného dňa známy. Suma 120 mil. euro predstavuje najnižšiu ponúknutú ponuku. Prvý úsek Jánovce - Jablonov už definitívne vysúťažila firma Váhostav. Úsek Dubná Skala-Turany postaví Váhostav. Úsek Fričovce - Svinia postaví združenie Doprastav - Strabag. Druhý úsek Jánovce - Jablonov zatiaľ nie je definitívne vysúťažený. Spoločnosť HANT BA DS a.s ponúklo najnižšiu cenu (120 mil. euro) ale bola vylúčená zo súťaže. Firma HANT BA DS a.s podala žiadosť o nápravu rozhodnutia. Druhú najnižšiu ponuku predložila skupina Eurovia 126,26 mil. euro Náklady na výstavbu týchto štyroch úsekov pri ich realizácii prostredníctvom PPP projektov dosahovali spolu 1129,9 mil. eur . 1.balík PPP projektov bol kvôli nedodržaniu zmluvných podmienok zrušený na jar 2011 a v lete boli vyhlásené nové tendre pre výstavbu spomínaných úsekov. Zo získaných údajov po uzavretí verejného obstarávania je evidentné zníženie odhadovaných nákladov až o 697 mil. eur. Inými slovami ide skutočne o takmer 700 miliónov eur, čo predstavuje úsporu oproti 1. balíku PPP o približne 38 %. Je preto pravdou, že štát na stavebných nákladoch štyroch projektoch diaľnice D1, ktoré boli pôvodne súčasťou prvého balíka PPP projektov skutočne ušetrí takmer 700 miliónov euro. Na druhej strane problém zostáva v porovnateľnosti týchto dvoch zmlúv. Je pravda, že momentálna úspora je vo výške 700 mil eur (stavebné náklady), avšak toto číslo nezohľadňuje všetky náklady (údržba), ktoré bude musieť štát niesť najbližších 30 rokov, ktoré v prípade PPP niesol zmluvný partner štátu. Je možné a veľmi pravdepodobné, že tieto náklady nebudú zďaleka dosahovať približne 60% sumy PPP projektu. Inými slovami po započítaní aj prevádzkových nákladov by celková úspora bola nižšia. Vzhľadom na to, že SDKÚ-DS hovorí o stavebných nákladoch tvrdenie je pravdivé. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
SME
vysúťažila
postaví
postaví
zrušený


90 % všetkých investícií v rámci liečby (Covidu-19, pozn.) sú pre nezaočkovaných.

Ministerstvo zdravotníctva v decembri 2021 informovalo , že od septembra do novembra stála liečba pacientov s covidom 40 miliónov eur. Z tejto sumy až 37,5 milióna - teda 93,67% - predstavovali náklady na liečbu nezaočkovaných. Ministerstvo to vysvetľuje tým, že liečba nezaočkovaných je väčšinou dlhšia, náročnejšia a vyžaduje viac zdravotníckeho personálu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

informovalo


Nevyhovuje, pretože dobre si spomeňte kto zvolil generálneho prokurátora Dobroslava Trnku? Taká tu bola predsa tradícia. Či už to bol pán generálny prokurátor Milan Hanzel, či už to bol generálny prokurátor Dobroslav Trnka alebo to bol generálny špeciálny prokurátor pán doktor Kováčik, to boli všetci kandidáti, ktorí boli zvolení naprieč politickým spektrom.

Milan Hanzel bol za generálneho prokurátora zvolený v tajnej voľbe 18. januára 1999 nasledovným spôsobom: 78 za, 3 proti, 3 sa zdržali (informácia pochádza zo stenografického záznamu priebehu 8. schôdze vo volebnom období 1998-2002, možné nájsť tu ). Koalícia vtedy disponovala 93 hlasmi, takže o širokej podpore sa nedá hovoriť. Dobroslav Trnka bol v roku 2003 zvolený nasledovne: 84 hlasov za, 45 proti, 14 sa zdržalo. V prípade špeciálneho prokurátora Dušana Kováčika v roku 2004 boli výsledky: 118 za, 7 proti, 10 sa zdržalo. Koalícia mala po voľbách v roku 2002 spolu 78 hlasov (čo sa v priebehu volebného obdobia menilo vystúpením niektorých poslancov z poslaneckých klubov), takže v oboch prípadoch muselo dôjsť ku konsenzu medzi koalíciou a opozíciou. Podľa Sme.sk Trnku vtedy mali podporiť (čo je ale kvôli tajnému hlasovaniu samozrejme neoveriteľné) poslanci z klubov SMK, KDH, Smer, ANO, KSS a nezávislí poslanci okolo I. Šimka. Dušan Kováčik - v apríli 2009 prebehlo druhé hlasovanie o funkcii špeciálneho prokurátora, výsledky: 117 za, 11 proti, 6 sa zdržalo. Koalícia Smer-SD, SNS a ĽS-HZDS mala 85 mandátov, opäť je tu viditeľný presah afirmatívnych hlasov aj do radov opozície. Robert Kaliňák zaraďuje voľbu Milana Hanzela medzi konsenzuálne voľby neoprávnene. Jeho výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

tu
v roku 2003
v roku 2004
Sme.sk
Dušan Kováčik
apríli 2009


Socializmus sa buduje dobre, keď sedíte na najväčších zásobách ropy na západnej pologuli a druhých najväčších zásobách zemného plynu.

Venezuela má podľa CIA World Factbook skutočne najväčšie potvrdené rezervy ropy na západnej pologuli. Pred ňou sa nachádza už len Saudská Arábia a hneď za ňou ďalšia krajina západnej pologuli - Kanada. Podľa iných zdrojov má dokonca Venezuela väčšie zásoby ropy ako Saudská Arábia.

CIA World Factbook
iných
rezervy


...do Štrasburgu (na medzinárodný súd, pozn.) sa môže obrátiť osoba, nemôže sa obrátiť štátna organizácia, takže to nie je realizovateľné...

Podľa článku 34, hlavy II (týkajúcej sa Európskeho súdu pre ľudské práva) Európskeho dohovoru o ľudských právach " súd môže prijímať sťažnosti prijímané ktorýmkoľvek jednotlivcom, mimovládnou organizáciou alebo skupinou osôb, ktoré sa považujú za poškodené... " (. pdf , s. 19). Možnosť štátu podať sťažnosť je podľa článku 33 Dohovoru možná iba voči inému štátu, ktorý Dohovor prijal a nejakým spôsobom porušil. (. pdf , s. 19) Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf pdf


V našom prípade je to napr. možnosť bilaterálnej dohody s Maďarskom alebo s Nemeckom, keďže to sú krajiny, kde najviac vyvážame elektrinu.

Členské štáty EU schválili za účelom zmierniť dopady aktuálnej energetickej krízy dohodu o znižovaní spotreby elektriny a zdanení mimoriadnych ziskov elektrárni a dodávateľov fosílnych palív. Pre Slovensko je ale riešenie prijaté na európskej úrovni nevýhodné , keďže naše elektrárne predali u nás vyrobenú elektrinu za menej ako je stanovený limit. Schválené opatrenia však umožnujú individuálne sa dohodnúť s krajinami, ktoré od nás kúpili lacnú elektrinu, aby nám nadmerný zisk poslali naspäť. Premiér Heger vyhlásil , že chce rokovať najmä s českým premiérom a nemeckým kancelárom, keďže elektrinu zo Slovenska kupujú najmä české a nemecké firmy. Generálny riaditeľ Slovenských elektrární Branislav Strýček zase uviedol , že okrem Nemecka a Českej republiky smerovala elektrická energia primárne aj do Maďarska. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

nevýhodné dohodnúť vyhlásil uviedol


Samozrejme, že je (kraj, pozn.) v kondícii, veď je to zapracované v rozpočte, splácanie (dlhu, pozn.) je na úrovni jednotiek percent celoročného rozpočtu ...

Overovali sme, či na základe aktuálneho rozpočtu TTSK, možno hovoriť o splácaní dlhu ako "jednotkách percent" z celkového rozpočtu kraja.

rozpočtu


Vďaka nemu (II. pilieru) ľudia dostávajú každý mesiac 9% na svoje účty zo svojej mzdy a každý mesiac sú bohatší o týchto 9%.

Mesačné odvody z mzdy do II. piliera predstavujú 9% z vymeriavacieho základu.

odvody


Pretože ak ste si to prečítali, tak viete, že to prebiehalo od konca roka 2005 myslím, že do mája 2006. Potom tajná služba požiadala o ďalšie predĺženie. Bolo to predĺžené až do novembra 2006. Čiže prebiehala táto operatívna akcia SIS, prebiehala aj cez voľby aj po voľbách aj po nástupe vlády Roberta Fica. Týždeň po vymenovaní pána Magalu za šéfa SIS už za vlády Roberta Fica, bola táto akcia zastavená.

Krajský súd v Bratislave potvrdil pre Hospodárske noviny, že tajná služba 21. novembra 2005 požiadala o súhlas na odpočúvanie. Krajský súd taktiež potvrdil aj ďalšie čísla. Podľa Gorily vydali prvý súhlas s odpočúvaním 23. novembra 2005 pod číslom Ntt-3-D-287. Predsedníčka súdu Darina Kuchtová na základe infozákona potvrdila , že v ten deň vydali rozhodnutie pod takým číslom. Zákon jej však neumožňuje povedať obsah rozhodnutia, teda ani to, či išlo o súhlas s odpočúvaním. Gorila ďalej píše, že v januári 2006 mal súd dostať ďalšiu žiadosť o súhlas s odpočúvaním pod číslom 63/950-D-284-8/2006-S a v máji 2006 mal povolenie predĺžiť rozhodnutím s číslom Ntt-3-D-482/2006. Podľa denníka SME súd vo všetkých prípadoch potvrdil reálnosť čísel, ani v jednom prípade nekomentoval obsah dokumentov. O tom, či bola táto akcia naozaj zastavená týždeň po vymenovaní pána Magalu za šéfa SIS sa nám nepodarilo nájsť žiadnu dôveryhodnú informáciu.

potvrdil potvrdila potvrdil


Pokladali by sme za rozumné, ináč mali sme tento týždeň rozhovor s predsedníčkou vlády Ivetou Radičovou, kde sme vlastne hovorili o tom istom.

OKS sa stretla s premiérkou Radičovou 18. januára 2011. Podľa informácií zverejnených na webovej stránke OKS bolo predmetom stretnutia informovať I. Radičovú o tom, že členovia OKS sa rozhodli hlasovať za verejnú voľbu generálneho prokurátora. Okrem iného sa mali dohodnúť aj na posilnení iniciatív v rámci sfér, ktoré OKS považuje za kľúčové, ako sú napr. úspora verejných výdavkov a privatizácia, zápas proti korupcii, zápas o charakter súdnictva, reforma vzdelávania.

webovej stránke OKS


Podarilo sa nám (Slovensku v rámci predsedníctva, pozn.) zabezpečiť ratifikáciu parížskej dohody o klimatických zmenách.

Zabezpečenie ratifikácie Parížskej dohody nepatrilo medzi priority slovenského predsedníctva v Rade EÚ, napriek tomu sa stalo významnou súčasťou programu predsedníctva. Rada EÚ sa rozhodla v septembri 2016 urýchliť priebeh schvaľovania dohody. Súhlas Rady s ratifikáciou dohody mnohí pripisujú Slovensku, ako súčasnej predsedajúcej krajine. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Parížska dohoda je dohoda v rámci Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC), ktorá má obmedziť emisie CO2 od roku 2020 a nadviazať tak na Kjótsky protokol. Dohoda bola uzavretá behom klimatickej konferencie v Paríži schválená všetkými 195 zmluvnými stranami a prijatá 12. decembra 2015. K 29. novembru 2016 ju ratifikovalo 114 krajín. Slovensko ratifikovalo Parížsku dohodu ako štvrtá európska krajina 21. septembra 2016. Dôležitým krokom bolo schválenie dohody v Európskom parlamente 4. októbra. Dohodu musia ratifikovať aj samotné členské štáty, niektoré to už urobili pred schválením dohody v EP. Súhlas Rady EÚ s ratifikáciou dohody pritom považuje za úspech aj Donald Tusk: " BratislavaSummit starts to bear fruit: All MS greenlight early EU ratification of #ParisAgreement. What some believed impossible is now real ." Hlavné body dohody sú: - dlhodobý cieľ udržiavania zvyšovania globálnej priemernej teploty výrazne pod 2 stupňami Celsia so snahou o čo najvyššie priblíženie k hodnote 1,5 stupňa čo by výrazne znížilo riziko klimatických zmien - usilovať sa o dosiahnutie globálneho zníženia emisií skleníkových plynov čo možno najskôr, s ohľadom na skutočnosť, že znižovanie bude trvať dlhšie v rozvojových krajinách - ide o prvú univerzálnu klimatickú dohodu - pomoc chudobnejším krajinám, žiada sa od rozvinutých krajiny aby poskytli 100 miliárd dolárov ročne pre rozvojové krajiny do 2020. Tento príspevok by mal pomôcť chudobným krajinám bojovať so zmenou klímy a podporiť zelené ekonomiky - publikovanie cieľov redukovania emisií CO2 - krajiny budú mať za úlohu prípravu, podporu a publikovanie vlastných cieľov redukcie CO2 emisií, tieto ciele budú prehodnotené každých 5 rokov od 2023 - uhlíková neutralita po 2050 avšak pred rokom 2100 Slovensko nemalo zaradenú ratifikáciu Parížskej dohody medzi hlavnými prioritami, štyri hlavné priority slovenského predsedníctva boli hospodársky silná Európa, moderný jednotný trh, udržateľná migračná a azylová politika a globálne angažovaná Európa. Aj napriek tomu, že návrh na ratifikáciu Parížskej dohody nepatril medzi priority slovenského predsedníctva, v jeho programe sa nachádzal ( .pdf , s. 34). " V nadväznosti na schválenie Parížskej dohody na konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru o zmene klímy sa slovenské predsedníctvo bude zaoberať aj ďalšími aktivitami, ktoré sa týkajú ratifikácie dohody zo strany členských štátov a EÚ. Návrh na ratifikáciu Parížskej dohody za EÚ už bol predložený a slovenské predsedníctvo sa bude snažiť návrh uzavrieť. Osobitnú pozornosť bude predsedníctvo venovať aj koordinácii prípravy pozícií EÚ a samotnej účasti na medzinárodných rokovaniach. Pozícia EÚ na rokovanie 22. konferencie strán Rámcového dohovoru o zmene klímy v Maroku bude schválená vo forme záverov Rady ". Štátny tajomník ministerstva zahraničných veci a európskych záležitostí Ivan Korčok označil schválenie Parížskej dohody za historický moment pre Európsku úniu a tiež za významný úspech slovenského predsedníctva. Dohoda vstúpila do platnosti 4. novembra 2016. Od 7. novembra sa konala klimatická konferencia v Maroku, na tejto konferencii sa debatovalo o stanovení presných detailov dohody. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

urýchliť
Parížska
114
Slovensko
Európskom parlamente
Súhlas Rady EÚ
dlhodobý
univerzálnu
štyri
.pdf
Korčok
vstúpila do platnosti
klimatická konferencia


Do konca tohto volebného obdobia ostáva v platnosti vtedajší vek odchodu do dôchodku, to znamená, 62 rokov, rovnako pre mužov aj pre ženy.

Na stránke Sociálnej poisťovne sa o dôchodkovom veku píše: Dôchodkový vek na Slovensku je 62 rokov jednotne u mužov aj žien. Začne sa však uplatňovať až u mužov narodených v období počnúc rokom 1946 a u žien narodených v období počnúc rokom 1962 (u niektorých žien aj skôr, závisí to od počtu detí, ktoré žena vychovala). Z pôvodného dôchodkového veku určeného zákonom č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov, t. j. 60 rokov u mužov a 53 až 57 rokov u žien podľa počtu vychovaných detí, sa pri určení dôchodkového veku podľa zákona č. 461/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov vychádza u mužov narodených v období rokov 1944 a 1945, u žien narodených v období rokov 1947 – 1961. U uvedených mužov a žien sa však pôvodný dôchodkový vek (60, 57, 56, 55, 54, 53) predlžuje o stanovený počet kalendárnych mesiacov v závislosti od toho, v ktorom kalendárnom roku dosiahne osoba pôvodný dôchodkový vek. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Sociálnej poisťovne


Naviac viete veľmi dobre, že do Plaveckého Štvrtku boli presídlené deti z Pezinka. To bolo to rozhodnutie vtedajšieho primátora, že ich vysídli sčasti Pezinka a dostali sa do Plaveckého Štvrtku.

Výrok Dušana Čaploviča o presídlení detí z Pezinka do Plaveckého Štvrtku sa nám nepodarilo overiť. Takáto správa nefiguruje ani v tlači.


Slabina tých opatrení, ktoré sú zatiaľ predstavované, je to, že sa v ňom vlastne nenašli alebo resp. cez to sito pomoci prepadli konkrétne skupiny, napr. sú to nízkopríjmoví dôchodcovia, ale teda ten trinásty dôchodok by to dočasne mohol kompenzovať, ale sú to pracujúci ľudia, ktorí nemajú napr. deti alebo majú odrastené deti, keďže tá veľká časť toho príspevku je viazaná na dieťa v rodinách.

Z vládneho protiinflačného balíka za 1,3 miliardy eur pôjde drvivá väčšina peňazí práve rodinám s deťmi. Bezdetným domácnostiam a domácnostiam s odrastenými deťmi vláda vyčlenila 25 miliónov eur vo forme jednorazovej pomoci. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vláda na zvyšovanie cien reagovala balíkom opatrení za takmer 1,3 miliardy eur. Podľa navrhovaných opatrení plánuje tento rok minúť 260 miliónov eur, v ďalšom roku približne miliardu.

Navrhovaná vládna pomoc je jednorázová aj dlhodobá. Dlhodobá pomoc sa zameriava výhradne na pomoc rodinám s deťmi, a to zvýšením daňového bonusu, prídavkov na deti a podporou voľnočasových aktivít detí.

Jednorázová pomoc podľa ministra práce Milana Krajniaka dosiahne sumu 108 miliónov eur. Z toho 83 miliónov eur pôjde opäť rodinám s deťmi.

Z celkového balíka za 1,3 miliardy eur teda pôjde bezdetným domácnostiam, prípadne domácnostiam s odrastenými deťmi 25 miliónov eur. Tie vo forme 100-eurových jednorazových príspevkov dostanú domácnosti v hmotnej núdzi, opatrovatelia a asistenti osôb s ŤZP, náhradní rodičia a seniori.

Konkrétne seniorom nad 62 rokov, ktorým nevznikol nárok na dôchodok vláda plánuje jednorazovo poslať 100 eur. Zároveň dôchodcom vyplatí trinásty dôchodok už v júli.

reagovala zameriava vyplatí


Lebo dneska máte zdravotnú poisťovňu Dôvera, kde 50 % vlastní cyperská schránka Prefto, za ktorou stojí bratislavský právnik, ale nikto v brandži neverí, že bratislavský právnik vlastní 50 % miliardovej zdravotnej poisťovne.

Zdravotnú poisťovňu Dôvera, podľa zistení Trendu vlastní okrem Penty aj cyperská spoločnosť Prefto Holding. Z výpisu v obchodnom registri sa táto skutočnosť nedá potvrdiť. Podľa Výročnej správy (.pdf, s. 18) z roku 2009 (posledná zverejnená na stránke Dôvera), je skutočne v akcionárskej štruktúre PREFTO HOLDINGS LIMITED so sídlom v Nikózii na Cypre. Jej podiel na základnom imaní je 50 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zistení obchodnom Výročnej


My sme odsúhlasili prítomnosť vojsk NATO. Ja predpokladám, že to je súčasť obrany NATO a proti súčasti, poďte obrane vojakmi NATO, ktorí budú chrániť naše slovenské územie toto sme podporili aj zahlasovali za to v parlamente, tu máme jasný názor.

15. marca 2022 NR SR odsúhlasila tzv. posilnenú predsunutú prítomnosť NATO na území Slovenska. Zo 134 prítomných poslancov návrh podporilo 96. Za hlasovalo aj 10 z 11 poslancov strany Hlas-SD. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Návrh je výsledkom rokovaní NATO, na ktorých členské štáty odsúhlasili vytvorenie nových skupín tzv. posilnenej predsunutej prítomnosti NATO (eFP). Takéto skupiny existujú od roku 2017 v Poľsku a všetkých pobaltských krajinách.

Po útoku Ruska na Ukrajinu sa členské štáty Aliancie zhodli na vytvorení ďalších štyroch bojových skupín eFP v Bulharsku, Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku.

Kontingent vojakov na Slovensku bude tvoriť približne 600 českých, 200 holandských, 100 poľských a slovinských, do 400 amerických a do 700 nemeckých vojakov.

Keďže prítomnosť cudzích vojsk na Slovensku musí schváliť parlament aj vláda, 15. marca sa v Národnej rade uskutočnilo hlasovanie o návrhu na vyslovenie súhlasu s prítomnosťou jednotiek NATO na slovenskom území.

Poslanci návrh schválili a zo 134 prítomných poslancov návrh podporilo 96. 10 z 11 poslancov strany Hlas-SD hlasovalo za návrh. Poslankyňa Ľubica Laššáková na hlasovaní nebola prítomná.

Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

odsúhlasili tvoriť hlasovanie


1 100 primátorom a starostom, ktorých sme získali v týchto voľbách, hovorím o čistých primátoroch a starostoch a hovorím o primátoroch a starostoch, kde bol na čele koalície Smer.

Je pravda, že s SMER-SD samostatne alebo v koalícii získalo celkovo 1 108 starostov a primátorov. Vo voľbách vyhralo 847 (29,11 %) kandidátov len za SMER-SD. V koalícii, kde bola SMER-SD uvedená ako prvá získali 14 (0,45 %) starostov a primátorov a zvyšných 247 (8,25 %) mandátov tam, kde strana nebola vedené ako prvá v koalícii. Fico hovorí, že SMER-SD stál na čele koalícii, čo možno uznať, keďže bola najsilnejšou stranou v koalícii.

voľbách


Generálny prokurátor môže spustiť alebo zastaviť určité konania. Spomeňme si napríklad na vyšetrovanie pána Valka. Generálna prokuratúra sa rozhodla, že všetko je v poriadku, to znamená, že nebude obžaloba a generálny prokurátor to zmenil a zhodil to naspäť na vyšetrovanie.

V prípade vyšetrovania má B. Bugár na mysli prípad trestného stíhania advokáta Ernesta Valka a podnikateľa Ladislava Reháka, ktorí boli obvinení z vydierania bývalých spolupracovníkov, bratov Vittekovcov, ktorí pre podnikateľa skupovali pozemky na Záhorí a ublíženia na zdraví účtovníčky jednej z firiem Reháka, ktorú mali nútiť k sprenevere. Kauza s účtovníčkou sa však nakoniec obrátila, pretože bola na ňu podaná žaloba za spreneveru. Polícia zatkla Reháka v novembri 2006 a o pár dní aj Valka, do väzby ich súd neposlal. Obaja vinu odmietali. V apríli 2008 ich stíhanie generálna prokuratúra zastavila, z dôvodu že skutok s vydieraním sa stal, ale nebol trestným činom.

prípad
apríli 2008
prípad vrátil
definitívne zastavila


Vieme ako to dopadlo v roku 1938 v Mníchove a presne takto isto to dopadlo teraz v Bruseli. Zradili vtedy, zradili znova. Kašlú na malé štáty, kašlú na Slovensko.

Blaha hrubo zavádza, keď vytvára paralelu medzi Mníchovskou dohodou a európskym summitom ministrov hospodárstva, na ktorom sa riešili následky energetickej krízy.

Európske mocnosti (Francúzsko, Taliansko, Nemecko a Veľká Británia) v roku 1938 v Mníchove spoločne rozhodli bez účasti zástupcov Československej republiky (ČSR) o tom, že sa ČSR musí vzdať pohraničných území obývanými Nemcami, čím narušili územnú celistvosť tejto krajiny. Na rozdiel od Mníchovskej dohody dnes Slovenská republika spolurozhoduje o záveroch rokovaní Rady EÚ. V Bruseli sa minulý týždeň rokovalo o prerozdelení financií a efektívej pomoci štátom, domácnostiam aj podnikom. Nie o vzdaní sa časti územia, ako tomu bolo v roku 1938, na ktorom bola navyše obranná línia opevnení , ktorú Československo nemohlo využiť, keď Hitler 15. marca 1939 obsadil zvyšok Československa.

V Rade EÚ sa pri návrhoch Európskej Komisie hlasuje kvalifikovanou väčšinou. Pri tomto type hlasovania musia byť splnené dve podmienky. V prvom rade musí za návrh zahlasovať 55 % členských štátov, čo v praxi znamená minimálne 15 z 27 členských štátov. Zároveň musia návrh podporiť štáty, ktoré zastupujú najmenej 65 % celkového počtu obyvateľov EÚ.

Slovenský premiér Eduard Heger presadzoval , aby daň z neprimeraných ziskov bola prerozdelená medzi členské krajiny podľa ich počtu obyvateľov. Taký návrh by Slovensku priniesol 1,5 miliardy eur, zatiaľ čo aktuálna úprava nám získa len 115 miliónov.

Slovensko so schváleným návrhom Rady EÚ nesúhlasilo. Slovenské elektrárne totiž predali elektrinu na roky dopredu za lacné ceny, a nadmerné zisky, ktoré mali byť podľa EK zdanené, sa nás tým pádom netýkajú, teda len v prípade, že cena presiahne 180 eur za megawatthodinu. Bratislava žiadala, aby sa zdanili aj obchodníci, ktorí túto elektrinu lacno nakúpili.Tieto peniaze by sa následne rozdelili medzi krajiny podľa ich spotreby. Predloha nepočíta s celoeurópskym prerozdelením týchto ziskov, tak ako Heger požadoval, ale len s dobrovoľnými dohodami medzi štátmi, ktoré majú byť uzavreté neskôr.

Nie je navyše pravdou, že by sa v tomto rozhodovaní veľké štáty EÚ spojili proti malým: zastropovanie cien plynu , ktoré Slovensko na summite chcelo presadiť, podporuje spolu s ním ďalších 14 krajín vrátane Francúzska a Talianska, teda rozhodne nejde len o malé krajiny. O tejto možnosti sa naďalej rokuje .

Zásadný rozdiel tu je však možnosť vyjadriť svoj názor, nesúhlasiť a navrhnúť alternatívne riešenia v rámci daného orgánu (Rada EÚ), ktorý o výslednej dohode rozhoduje. Predmetom diskusie v Rade EÚ je spôsob, akým sa budú zdroje rozdeľovať a ako zastropovať ceny, nie o odstúpení nášho územia a znefunkčnení obranyschopnosti. Je preto zavádzajúce porovnávať dnešok s tragickou situáciou Mníchovskej dohody, kedy západné mocnosti spolu s Hitlerom a Mussolinim rozhodli o ČSR spôsobom „o nás bez nás” v otázke našej suverenity.

rozhodli
obranná línia opevnení
15. marca 1939
hlasuje
presadzoval
zastropovanie cien plynu
rokuje


...po určitých technických úpravách v krátkodobom horizonte sme schopní (Poľsko, Maďarsko, Slovensko cez reverzný tok, pozn.) dostať na územie Ukrajiny 25 miliárd metrov kubických.

Demagog.SK nezistil žiadne vyjadrenie alebo oficiálnu správu o možnom zvyšovaní kapacity reverzného toku v krátkodobom horizonte až na úroveň 25 mld. m3 plynu. Jediná informácia pochádza od samotného predsedu vlády SR, ten 2. septembra 2014 hovoril nie o krátkodobom, ale o strednodobom horizonte. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Reuters , Deusche Welle , 2. september, 2014: "If we put together three reverse points in the nations mentioned, we can reach 25 billion cubic meters of gas supplies per year in the mid-term horizon, which would provide the solution Ukraine needs at the moment," Fico said in a statement." Eustream na svojej stránke uvádza: "Plynovod Vojany-Užhorod bude prepravovať na Ukrajinu 10 miliárd m3 plynu ročne (27 mil. m3 denne). Uvedený objem prepravy je k dispozícii od začiatku septembra na prerušiteľnej a od 1. marca 2015 na pevnej báze. Minimálny garantovaný objem prepravy od 1. októbra bude 6,4 mld. ročne (17,6 miliónov m3 denne). Celá kapacita plynovodu Vojany-Užhorod je zákazníkmi spoločnosti Eustream, tzv. shippermi, vykúpená do konca roku 2019." Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Reuters
Deusche Welle
Eustream


Štatistické údaje Národného centra zdravotníckych informácií ukazujú , že miera potratovosti na Slovensku dlhodobo klesá. V roku 1997 bola na hodnote 19,4 (na 1000 žien 15 až 49 ročných), v roku 2018 na hodnote 10,7. V roku 2015 sa u nás urobilo najmenej interrupcií za posledných 50 rokov. Pri ženách s trvalým bydliskom na Slovensku klesol v roku 2019 počet umelých prerušení tehotenstva o 200 na 5 824.

ukazujú urobilo klesol


...za prvý rok 2015/2016 sa zapojilo do duálneho vzdelávania, vy ste počítali, že sa zapojí 1448 žiakov, zapojilo sa 450 žiakov. V druhom roku 2016/2017 ste vytvorili miesta pre 2700 žiakov, zapojilo sa iba 1122 žiakov.

Najvyšší počet žiakov bol v Trenčianskom (99), Nitrianskom (93) a Košickom (73) kraji. Najmenej, len deväť žiakov bolo súčasťou duálneho vzdelávania v Prešovskom kraji. Ministerstvo očakávalo, že sa do projektu zapojí viac žiakov. Nižší záujem si vysvetľovali krátkym časovým priestorom poskytnutým na zapojenie sa do projektu.

Duálne

Cieľom

Pravdy

1 448

odvetviami

Draxler


...keď chceli 728 alebo 782 (počet migrantov, ktoré malo Slovensko podľa plánovaných kvót prijať, pozn.), teraz.

Slovensko malo zo 40 000 migrantov v EÚ prijať 1,96 %, čo činilo 785 migrantov a nie 782, prípadne 728 imigrantov, ako uvádza Béla Bugár. Po dohode vedúcich predstaviteľov krajín EÚ sa povinné kvóty nebudú zavádzať a prerozdelenie bude na základne dobrovoľnosti jednotlivých krajín, bližšie detaily majú byť ešte dohodnuté. Výrok kvôli nepresnosti v číslach hodnotíme ako nepravdivý.

prijať dohode


Napríklad Slovensko za dva roky malo najvyššie, malo siedmy najvyšší deficit spomedzi všetkých krajín európskej 27-ky. Viete ktoré krajiny mali len väčšie ako my? Grécko, Írsko, Portugalsko, Veľká Británia, lebo musela zachraňovať banky obrovskými dávkami, my sme nemuseli a potom Lotyšsko a Litva, hneď za nimi. Všetky krajiny, ktoré sú v obrovských problémoch.

Podľa Eurostatu ( .pdf ) majú nasledovné krajiny v roku 2009 alebo 2010 vyšší deficit, než Slovensko: krajina 2009 2010 Slovensko 8,0 7,9 Rumunsko 8,5 6,4 Litva 9,5 7,1 Lotyšsko 9,7 7,7 Portugalsko 10,1 9,1 Španielsko 11,1 9,2 Veľká Británia 11,4 10,4 Grécko 15,4 10,5 Írsko 14,3 32,4 Ak je teda kritériom vyšší deficit za obidva roky, potom Rumunsko, Litva a Lotyšsko z tejto tabuľky vypadávajú, aj keď v roku 2009 dosiahli vyšší deficit. S výnimkou Španielska, ktoré I. Mikloš neuvádza, uviedol všetky krajiny správne. Z dvojročného porovnania teda vyplýva, že Slovensko má 6. najvyšší deficit. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf


My (SMER-SD, pozn.) sme boli principiálne proti privatizácii SPP (v roku 2002).

Ťažko povedať či bol SMER-SD ako celok proti privatizácií SPP v roku 2002. SMER v tom čase nebol parlamentnou stranou, čo môže byť hlavnou príčinou, prečo sa nevieme dopátrať k tvrdeniam (z daného obdobia) iných členov strany ako R. Fica. Jeho vyjadrenia budeme teda považovať za kľúčové pri overení tohto výroku.

SME ZDROJ


Na druhej strane pevne verím, že sa naplnia prognózy, ktoré sme dostali alebo informácie, že určitá americká spoločnosť alebo fond predsa len by chcel v najbližších mesiacoch podporiť 5 miliónmi eur slovenské start-upové prostredie.

Firma, ktorá sa rozhodla investovať do slovenských startupov je US Market Access Center . Ide o organizáciu, ktorá zabezpečuje ľahší vstup medzinárodných technologických firiem na trh. Má ísť o investíciu 5 miliónov amerických dolárov (4,4 milióna eur), ktorá má byť investovaná v najbližších 48 mesiacoch. Výrok napriek pomýleniu meny hodnotíme ako pravdivý.

US Market Access Center
investíciu


máme tu zákon 282/2015 o vyvlastňovaní a tam sú formulácie, ako sa rieši takýto prípad, kedy vyvlastňovaní nesúhlasí s tou sumou, ktorú má dostať.

Zákon 282/2015 s účinnosťou od júla 2016 je o vyvlastňovaní pozemkov a stavieb a o nútenom obmedzení vlastníckeho práva k nim. V zákone je formulované, za aké náhrady môže vyvlastňovaný predať svoj pozemok alebo stavbu, no v prípade, že cieľ vyvlastnenia nemožno dosiahnúť dohodou alebo iným spôsobom, môže nastať vyvlastnenie. Výrok Miroslava Ivana hodnotíme ako pravdu. Spomínaný zákon č.282/2015 hovorí, že vyvlastnenie sa môže uskutočniť len za týchto okolností: a) v nevyhnutnej miere, b) vo verejnom záujme na účel stanovený zákonom, c) za primeranú náhradu, d) ak cieľ vyvlastnenia nemožno dosiahnuť dohodou alebo iným spôsobom. Zákon taktiež hovorí, že vyvlastnenému patrí za vyvlastnenie primeraná náhrada. Prednosť má poskytnutie náhradného pozemku či stavby, alebo sa poskytne náhrada v peniazoch. V §4, odsek 3, zákon hovorí: " Podkladom na určenie náhrady za vyvlastnenie je všeobecná hodnota pozemku alebo všeobecná hodnota stavby, alebo všeobecná hodnota práva zodpovedajúceho vecnému bremenu; tá sa určí na základe znaleckého posudku nie staršieho ako dva roky. Náhrada za vyvlastnenie nesmie byť nižšia ako všeobecná hodnota určená znaleckým posudkom. " Štvrtý odsek hovorí, že v prípade, že vyvlastniteľ alebo iný účastník konania pojednávania má pochybnosti, je potrebné, aby ich priložil k znaleckému posudku. Následne Vyvlastňovací orgán zabezpečí odborné vyjadrenie alebo vysvetlenie znalca na účel posúdenia skutočností, ktoré sú dôležité na rozhodnutie o sume náhrady za vyvlastnenie. V minulosti bol známy prípad vyvlastnenia pozemkov v okolí Žiliny, v prospech automobilky Kia. Článok denníka Sme z augusta 2004 vysvetľuje, že vlastníci s malou výmerou pozemkov, do 10m2, " buď nemajú svoje pozemky vysporiadané, alebo sa im kvôli malej výmere neoplatí dobrovoľne podstúpiť všetky právne procedúry na odpredaj svojho pozemku. Náklady súvisiace s predajom extrémne malého pozemku totiž prevyšujú zisk z jeho predaja. Vinc pripustil, že práve pre týchto vlastníkov je vyvlastnenie najjednoduchší spôsob ako pozemok predať. " Celý vývoj výšky náhrady za tieto pozemky je opísaný tu . Pôvodná výška náhrady bola stanovená na 95 Sk/m2. Obyvatelia Tepličky nad Váhom prostredníctvom petície vyjadrili nesúhlas s takouto náhradou, a zároveň predseda petičného výboru navrhol sumu 350 Sk/m2. Po nevypočutí a začatí výkopových prác sa vlastníci pozemkov obrátili na Generálnu prokuratúru. Následne sa 20. októbra ústnym prerokovaním začal proces vyvlastňovania. Medzičasom sa začala výstavba montážnej haly. Majitelia pozemkov začali predávať pôdu za 350 Sk/m2. Vláda SR schválila, aby pozemky pre kórejskú automobilku vykúpil štát prostredníctvom Slovenského pozemkového fondu za cenu 350 Sk/m2. Vlastníci pozemkov z obce Nededza, ktorí predali svoje parcely po 142 Sk/m2 žiadajú vládu SR o doplatenie sumy do 350 Sk/m2. Majitelia, ktorým štát doplatil za pôdu pod automobilku Kia rozdiel medzi znaleckou cenou a sumou 350 Sk m2, začali predávať pôdu pod infraštruktúru automobilky. Predaj týchto parciel sa taktiež nezaobišiel bez problémov. Dátum zverejnenia analýzy: 15.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon Článok tu


Ono to prináša svoje výsledky, ktoré zatiaľ občanov tak neuspokojujú v podobe medziročného 1,5% rastu zamestnanosti.

Podľa ŠÚ SR v priemere za rok 2011 zamestnanosť (výberové zisťovanie prac. síl) oproti roku 2010 vzrástla o 1,5%.

ŠÚ SR


Všetci boli proti nemu (proti Trumpovi, pozn.). Vyjadrovali sa k nemu politici z celého sveta, že to nie je dobré riešenie...

Postoje politikov a verejnosti k Donaldovi Trumpovi boli rôzne. Väčšia časť predstaviteľov vlád a prezidentov sa k jeho kandidatúre postavila negatívne, avšak v niektorých krajinách získal podporu. V stredoeurópskom priestore ju získal napríklad u Miloša Zemana, ktorý ocenil jeho jasný spôsob vyjadrovania a vyhýbanie sa politickej korektnosti či Viktora Orbána, ktorý obdivuje jeho anti- imigračnú politiku. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

získal
podporu
Zeman
index
NYT
médiá
Marion Le Pen
európski politici
Farage
označil
debate
prezidentov
japonský premiér
kriticky
zastal
gratulovala
obáva
médiá
Boris Kollár


Tu môj spoludiskutujúci je právnik, tzn. ja vás odporúčam na to rozhodnutie NBÚ, ktoré bolo zverejnené aspoň sčasti. Tam nájdete dôvody, podľa mňa zákonné dôvody, prečo bolo zrušené alebo resp.vypnutý ten web (pozn. Hlavné správy).

Národný bezpečnostný úrad 2. marca svojím rozhodnutím zablokoval webstránku hlavnespravy.sk. NBÚ odmietol rozhodnutie publikovať, avšak samotný portál Hlavných správ tento dokument zverejnil na svojom facebookovom profile. V ňom sú opísané dôvody, pre ktoré sa NBÚ rozhodol zablokovať uvedenú webstránku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Rozhodnutie Národného bezpečnostného úradu nie je sprístupnené verejnosti a úrad sa vyjadril , že ho zverejniť nemieni. Samotné Hlavné správy rozhodnutie zverejnili na svojom Facebooku.

V rozhodnutí sa uvádza kľúčová časť, ktorá pojednáva o dôvodoch zablokovania webstránky: „nakoľko na webe boli šírené nepravdivé a zmanipulované informácie, ktoré spochybňujú zahranično-politickú orientáciu Slovenskej republiky ako demokratického a právneho štátu, podkopávajú dôveru občanov vo vlastný štát, spochybňujú schopnosti štátnych orgánov riadne vykonávať správu veci verejných, polarizujú spoločnosť a zvyšujú napätie medzi jednotlivými sociálnymi skupinami v spoločnosti, a tiež preto, že na webe boli šírené nepravdivé a zmanipulované informácie, ktoré skutočnosť a informácie objektívne dané, že Ruská federácia nevyprovokovane, neodôvodnene a neoprávnene vojensky napadla Ukrajinu ako nezávislý a suverénny štát, čím ide nie len o hrubé pošliapanie medzinárodného práva a princípov prijatých v rámci multilaterálnych dohôd (napr. Charty OSN, Helsinského záverečného aktu, Budapeštianskeho memorandu, ...), ale aj o podkopávanie európskej a globálnej bezpečnosti s stability, značne a tendenčne skresľujú, a ktoré podporujú konšpirácie a šíria pochybností, pričom ich charakter, okolnosti za ktorých sú šírené, doba a formy šírenia, prípadné následky šírenia, či okruh subjektov, ktorým sú sprístupnené, nie je nepatrný vzhľadom na nasledujúce skutočnosti.“

Ostatná časť rozhodnutia sa týka opísania súladu rozhodnutia s legislatívou a právom na slobodu slova.

NBÚ vydal rozhodnutie na základe zákona prijatého v parlamente 25. februára, ktorým poslanci schválili vládny balík legislatívnych návrhov týkajúcich sa konfliktu na Ukrajine. Jeden z návrhov sa týkal aj kybernetickej bezpečnosti a konkrétne možnosti vypnutia webstránok pri šírení škodlivého obsahu.

„Za škodlivú aktivitu zákon považuje akúkoľvek činnosť, ktorá okrem iného zapríčiní šírenie závažných dezinformácií a iných foriem hybridných hrozieb.“

Túto právomoc vykonáva štát prostredníctvom NBÚ.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v uverejnenom rozhodnutí sa skutočne opisujú dôvody, pre ktoré NBÚ zablokoval doménu hlavnespravy.sk.

vyjadril zverejnili schválili vypnutia


Po dlhých peripetiách a po tom, čo si už niekoľkokrát tam kampaň robil. (Erdogan v Nemecku pozn.)

Prezident Erdogan a tureckí vládni predstavitelia v Nemecku skutočne už kampaň v Nemecku viedli a to nielen v súvislosti s pripravovaným aprílovým referendom. Erdogan sa v Nemecku objavil napr. v roku 2014 pred prezidentskými voľbami. Na konci februára sa v nemeckom meste Oberhausen zúčastnil mítingu turecký premiér Binali Yildirim. Ďalšiu účasť tureckých predstaviteľov na mítingoch nemci zakázali , po tom, ako tak urobili aj Holanďania začiatkom marca. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo februári vystúpil v Nemeckom meste Oberhausen na predreferendovom mítingu turecký premiér Binali Yildirim, ktorý následne na tlačovej konferencii v Mníchove oznámil, že apelovať za zmenu ústavných reforiem schválených parlamentom chcel prísť do Európy aj Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan. Yildirim v tom čase nešpecifikoval, kam presne chce Erdogan prísť, avšak povedal, že prípravy takéhoto stretnutia prebiehajú. V Nemecku tvorí turecká menšina asi 2,4% z celkového počtu obyvateľov, teda približne 1,4 milióna Turkov, ktorí môžu hlasovať v pripravovanom referende. Prezident Erdogan už v minulosti viedol svoju kampaň v Nemecku či v Rakúsku v predvolebnom období, kedy sa taktiež stretla s ostrou kritikou . Ako prvá krajina zakázalo Turkom kampaňovať Holandsko . Predvolebné mítingy s účasťou tureckých predstaviteľov sa následne začali stretávať s odporom a zákazmi ako v Nemecku, tak aj v Rakúsku či Švajčiarsku. Nemecko si vyslúžilo tvrdú kritiku okrem iného od tureckého prezidenta Erdogana, ktorý postup Nemcov prirovnal k nacistickým praktikám. Rozhodnutie zakázať tureckým predstaviteľ kampaň v Nemecku odobril aj ústavný súd. Nemeckí ústavní sudcovia rozhodnutie zdôvodnili tým, že nemecká ústava ani medzinárodné právo nedáva zahraničným štátnikom právo jazdiť do Nemecka a vykonávať svoje úradné funkcie. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

objavil zúčastnil zakázali vystúpil 2,4% kritikou Holandsko Rakúsku odobril


Eurofondy, nám zostáva v celom tom veľkom rámci 8 miliárd eur.

Na internetovej stránke eurofondov sa ohľadne čerpania 22. januára 2012 uviedlo: "Slovensko vyčerpalo eurofondy, ku koncu decembra 2011, vo výške 25,02 %. Medzimesačne sa čerpanie mierne zvýšilo (približne o 1,6 %). Čerpanie vo všetkých operačných programoch zaznamenalo mierny nárast. Najväčší podiel čerpania vykazoval ku koncu novembra 2011 OP Zdravotníctvo. K ďalším operačným programom s najvyšším podielom čerpania patria OP Technická pomoc, Regionálny operačný program a OP Konkurencieschopnosť. Uvedené OP dosahujú viac ako 37 % čerpanie eurofondov. Naopak najnižší podiel čerpania vykazovali už tradične: OP Informatizácia spoločnosti, OP Vzdelávanie a OP Životné prostredie." Tento údaj potvrdzuje aj tlačová správa Ministerstva financií ohľadne čerpania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu k 31. decembru 2011, kde sa o rovnakej veci píše takto: "K 31.12.2011 SR vyčerpala z celkového záväzku 2007 - 2013 vo výške 11 498,33 mil. EUR prostriedky v sume 2 877,00 mil. EUR. Táto suma predstavuje čerpanie na úrovni 25,02 %. Oproti mesiacu november sa čerpanie zvýšilo o 1,58 p.b." Po prezretí tabuľky jasne vyplýva, že podiel medzi reálnym čerpaním eurofondov (schváleným SŽP zníženým o nezrovnalosti) od Záväzku 2007-2013 je 8 621 333 899, a teda 8 a pol miliárd eur. Aj napriek nemalej odchýlke môžme považovať tento výrok za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

vyčerpalo správa tabuľky


Najskôr som dozorovala a bola som generálna riaditeľka sekcie informatiky bezpečnosti, ďalej som bola počas ďalšieho volebného obdobia vedúca služobného úradu, zodpovedala som za chod úradu ako takého. No a posledné dva roky som bola štátna tajomníčka.

Podľa informácií dostupných na stránke Ministerstva vnútra SR začala Denisa Saková pracovať pre Ministerstvo vnútra v roku 2007 ako generálna riaditeľka sekcie informatiky, telekomunikácií a bezpečnosti, kde pôsobila do roku 2010. V rokoch 2010-2012 pracovala Saková na pozícii vedúcej úseku koordinácie poskytovaných služieb v E.ON IT Slovakia, s.r.o. odkiaľ sa vrátila v roku 2012 späť na Ministerstvo vnútra do pozície vedúcej služobného úradu, kde pôsobila do roku 2016. V roku 2016 sa stala štátnou tajomníčkou Ministerstva vnútra, ktorou bola do jej vymenovania do pozície ministerky vnútra 26. apríla 2018.

stránke


Lebo Lucia Žitňanská, prijala rozhodnutie, ktorým sudcovia museli zverejňovať, koho v príbuzenskom vzťahu v súdnej moci majú.

Bývalá ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská otvorene hovorila „ Justícia klonuje sama seba , “ a o potrebe riešenia rodinkárstva v justícii. Lucia Žitňanská zaviedla povinnosť pre sudcov uvádzať mená príbuzných v justícii v každoročných majetkových priznaniach . Táto povinnosť platí od roku 2011. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hovorila
zaviedla
príbuzných
každoročných majetkových priznaniach
platí
1. februára 2011


Sú tu lieky na niektoré onkologické ochorenia, ktoré sú vyvážané do zahraničia, pretože sú pre distribučné firmy atraktívne ekonomicky a na to zástupkyňa ministerstva zdravotníctva povie, že vývoj liekov nepodlieha kontrole a nie je na to ani dôvod.

SAFS (Slovenská asociácia farmaceutických spoločností) na tento problém upozorňovala ešte začiatkom mája, pred schválením zdravotníckych noviel. Štefan Mesároš (SAFS) v tom čase na tlačovej konferencii uviedol: "Keď začne platiť novela zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti a ceny liekov budú na úrovni druhej najnižšej v Európskej únii, zvýši sa tu paralelný vývoz týchto liekov, v súčasnosti je na úrovni asi 10 až 15 %, očakávame, že to bude okolo 40 % a mnohí pacienti sa k svojim liekom nedostanú."

tlačovej správe (.pdf)
ADC ČÍSELNÍK


Pán Kováč bol poverený generálny riaditeľ Slovenského národného divadla a naozaj bolo v pláne niekedy v jarných, letných mesiacoch urobiť výberové konanie.

Začiatkom augusta 2018 Laššáková odvolala šéfa Slovenského národného divadla Mariána Chudovského. Dôvodom mala byť zlá finančná situácia a hroziaci štrajk zamestnancov. Pracovníci nedostali výkonnostné odmeny za jún. Nová sezóna sa mala začať v septembri. Vedenie divadla prevzal po Chudovskom Vladimír Antala, ktorý sa v stal v januári 2019 jeho riadnym riaditeľom. Antala sa neskôr funkcie vzdal, divadlo dnes dočasne vedie šéf činohry Peter Kováč. SND má viesť do ukončenia výberového konania na nového šéfa v prvej polovici 2020. Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako pravdivé.

mala nedostali mala stal vedie má


To znamená, že v tomto prípade je opäť porušenie proste pravidiel a ja sa na to už, už aj médiá píšu, už aj médiá píšu, ktoré ináč tejto koalícii drúkujú, že v tomto prípade naozaj zlomili všetky demokratické tradície.

Lukáš Fila, komentátor denníka SME, sa vo svojich dvoch komentároch postavil kriticky voči ostatnej voľbe generálneho prokurátora. Okrem iného napísal (prístup cez Piano): 1. komentár : Hlasovanie je faulom proti demokracii. 2. komentár : Vládna koalícia chcela zmenu na prokuratúre až tak veľmi, že pritom znásilnila demokratické pravidlá. Voľbu kritizoval aj Peter Javůrek z Pravdy ( tu a tu - prístup cez Piano).

1. komentár
2. komentár
tu
tu


Narozdiel od Ivana Korčoka musím povedať, že ja budem navždy trvať na zachovaní a právo veta práve pre krajiny, ako sme my.

Ivan Korčok pripustil možný posun v oblasti zahraničnej politiky od konsenzu k hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou, teda k hlasovaniu bez možnosti vetovať navrhovaný zákon jedným štátom EÚ. Podľa Korčoka by takáto zmena prospela rokovaniam a posilnila by pozíciu EÚ vo svete. Tvrdí, že práve silná pozícia EÚ v zahraničnej politike by znamenala „podporu slovenskej suverenity aj v zahraničnej oblasti“. Výrok Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivý.

V Európskej únii prebieha diskusia o zmene hlasovania v Rade Európskej únie z jednomyseľného na rozhodovanie kvalifikovanou väčšinou. Rada Európskej Únie je združením ministrov jednotlivých krajín, ktorých krajiny splnomocnili na rokovanie a prijímanie legislatívnych aktov v mene zastupovaného štátu. Spolu s Európskym parlamentom a Európskou komisiou sa jedná o najdôležitejší orgán EÚ.

Aj dnes hlasovanie závisí od prerokovanej otázky , pričom nie pri každom hlasovaní sa používa princíp jednomyseľnosti – niektoré rozhodnutia sú prijímané jednoduchou väčšinou či kvalifikovanou väčšinou. Kvalifikovaná väčšina pri tom funguje inak ako jednoduchá väčšina. Pri jednoduchej väčšine je potrebné, aby za prijatie hlasovalo 14 štátov. Pri kvalifikovanej väčšine sa jedná o 55 % členských štátov, ktoré predstavujú najmenej 65 % počtu obyvateľov EÚ.

Spolu so zrušením jednomyseľnosti by štáty prišli aj o možnosť veta, to v minulosti využilo napríklad Francúzsko, keď zablokovalo vstup Albánska a Severného Macedónska do Únie (prijímanie nových členských krajín však naďalej ostane jednomyseľné), či Maďarsko pri odsudzovaní represií v Hongkongu.

Kandidát na prezidenta Ivan Korčok v rozhovore pre denník Postoj diskutoval aj o potenciálnom zrušení práva veta pri niektorých otázkach politiky Európskej únie. Takáto zmena by sa mala podľa Korčoka týkať len „okliešteného rozhrania“ zahraničnej a bezpečnostnej politiky.

Dodal , že „ak pod rúškom suverenity a zachovania práva veta budeme naďalej takto postupovať, budeme vo svete absolútne bezvýznamní, pretože právo veta nás núti ísť do najnižšieho spoločného menovateľa.“ V tejto téme zdôraznil, že zrušenie práva veta sa taktiež nezaobíde bez jednomyseľného súhlasu krajín EÚ.

Podľa Korčoka by zrušenie práva veta mohlo pozitívne pôsobiť aj na celkovú atmosféru pri rokovaniach. „Ak sami seba nedostaneme pod tlak toho, že neuplatníme právo veta, ale musíme hľadať kompromis, tak to bude ako doteraz, že od toho stola budeme vždy odchádzať a neprebehne poctivá diskusia. Úplne iná atmosféra panuje v konštelácii, pri ktorej viete, že musíte vynaložiť úsilie na dosiahnutie dohody a nestačí len buchnúť do stola a odísť preč,“

Problematiku zrušenia práva veta uzatvoril slovami, že „podpora slovenskej suverenity aj v zahraničnej oblasti vedie cez silnejšiu pozíciu EÚ vo svete .“

V súčasnosti sa jednomyseľná zhoda používa najmä pri politikách, ktoré krajiny vnímajú ako citlivé: napríklad dane, sociálne zabezpečenie, spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, či operačná policajná spolupráca medzi štátmi. Ak by aj takáto zmena nastala a jednomyseľnosť by sa pri rozhodovaní v Rade v takýchto prípadoch nepoužívala, nebolo by to prvýkrát, čo sa pôsobenie takéhoto rozhodovania zúži. Ku znižovaniu počtu politík, ktoré sa schvaľovali jednomyseľne, došlo už v roku 1986. Namiesto jednomyseľnosti by sa teda mala používať kvalifikovaná väčšina – návrh by muselo odhlasovať 15 štátov.

Rada Európskej Únie
otázky
jednomyseľnosti
jednoduchej
kvalifikovanej
zablokovalo
Postoj
Dodal
Korčoka
svete
jednomyseľná
nebolo


Zhoršili sa sociálne služby, mnohí neverejní poskytovatelia, ktorí poskytovali sociálnu službu, či terénne sociálne služby dneska už nemajú takúto podporu z kraja.

Novelou 50/2012 zákona o sociálnych službách bola upravená podpora poskytovateľov sociálnych služieb. Portál ssss.sk k novele uvádza:

Novelou usmernenia SME dokumente stránke


My sme vlastne o zmenách pokiaľ ide o odvody už začali hovoriť a vláda začala konať a vládna koalícia v parlamente už na konci minulého roka. Pretože už minulý rok boli prijaté rôzne zmeny v zákonoch, ktoré nejakým spôsobom menili alebo zvyšovali zaťaženie odvodmi a to aj sociálnymi odvodmi, pretože napríklad zaťažili odvodmi ľudí aj a niektoré ich príjmy, ktoré do teraz odvodmi zaťažené neboli.

Dve novely boli prijaté 2. decembra 2010 – jedna o zdravotnom poistení (.doc) a druhá o sociálnom poistení (.doc). Ako uvádza server spoločnosti Sodexo , týmito novelami sa „rušia viaceré odvodové výnimky.“ Vo vzťahu k týmto novelám hnonline.sk píše: „V súčasnosti sú konateľ či spoločník s. r. o. zdaňovaní z príjmu zo závislej činnosti, to je ako zamestnanec. Neplatia však odvody na sociálne poistenie. Odvody na zdravotné poistenie platia len vtedy, ak maj nejakú odmenu. (...) Od januára bude ich príjem zaťažený aj sociálnymi odvodmi.“

zdravotnom poistení
sociálnom poistení
Sodexo
hnonline.sk


Tu mala byť nejaká dvojstranná dohoda alebo zmluva, o ktorej sa rokovalo aj bilaterálne medzi pánom Ježovicom a pánom Némethom. Štátnymi tajomníkmi ministerstva zahraničných vecí a tuto sa a znovu sa nejako dohodli, že až v októbri bude ďalšie zasadnutie, čiže až v októbri počkáme si.

Rokovanie zmiešanej slovensko-maďarskej komisie pre európsku a euroatlantickú integráciu, respektíve iné zahranično-politické otázky sa uskutočnilo 17. februára 2011. Rokovanie za slovenskú stranu viedol Milan Ježovica a za maďarskú stranu Zsolt Németh. TASR : "Zsolt Németh povedal, že Maďarsko sa bude zaoberať návrhom zmluvy medzi Maďarskou republikou a Slovenskou republikou o úprave otázok týkajúcich sa štátneho občianstva až po tom, čo Slovensko definitívne uzatvorí záležitosť svojho zákona o občianstve,...kým slovenský parlament nevytvorí názor v súvislosti so slovenským zákonom o občianstve nemá v žiadnej forme význam zaoberať sa dvojstrannou zmluvou." Správa TASR uvádza, že ďalšia schôdzka komisie sa uskutoční v zmysle dohody jej členov 11. októbra 2011 v Ostrihome.

Rokovanie TASR TASR


Ja myslím, že dokonca Národná rada sa zaujíma o túto kauzu, ktorá, keď som tomu rozumel, skončila zatiaľ dvojtisícovými odmenami nejakým ôsmim manažérom.

Problémov s riadením utečeneckej krízy zo strany Ministerstva vnútra je viacero. Roman Mikulec podpísal zmluvu so súkromnou spoločnosťou namiesto využitia štátnych personálnych kapacít, zmluvu uzavrel cez priame rokovacie konanie, čo preveruje ÚVO, nehovoril pravdu o tom, kto mu firmu Dustream production odporučil a nepriamo sa k danej zákazke dostala aj firma s väzbami na Oľano. Naznačovať, že kauza je len o dvojtisícovej odmene ôsmim manažérom je bagatelizácia vážnosti celého prípadu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Od vypuknutia utečeneckej krízy v súvislosti s vojnou na Ukrajine prebrali iniciatívu na hraničných priechodoch s Ukrajinou najmä mimovládne organizácie podporené dobrovoľníkmi.

Ministerstvo vnútra sa nekoordinovanosť pomoci pre utečencov rozhodol riešiť rámcovou dohodou s eseročkou Dustream production za viac ako 2,5 milióna eur. Predmetom zmluvy je „Komplexný manažment procesu evidencie, transportu a starostlivosti o utečencov”.

Firma napríklad pomáhala štátu zriadiť a prevádzkovať stanový utečenecký tábor v Michalovciach.

Problémov s výberom tejto firmy je viacero.

Sekcia krízového riadenia na Ministerstve vnútra má 190 úradníkov. Štát si napriek tomu na riadenie utečeneckej krízy najal súkromnú firmu, čo aj Igor Matovič označil za nie ideálnu situáciu. Roman Mikulec je ministrom už dva roky, personálne zmeny v tejto sekcii však nevykonal, čo mu opäť vyčítal aj jeho stranícky šéf.

Zákazku firma Dustream nevyhrala v riadnej verejnej súťaži, Mikulcovo ministerstvo jej ho pridelilo na základe priameho rokovacieho konania. Podľa Mikulca im to dovoľuje mimoriadna situácia. Úrad pre verejné obstarávanie tento postup preveruje , ministerstvu zároveň poslalo list, v ktorom upozorňuje na dodržiavanie všetkých princípov verejného obstarávania, najmä princíp hospodárnosti a zákazu konfliktu záujmov.

Mikulec nehovoril pravdu ani o tom, kto mu firmu Dustream production odporučil. Pôvodne to mali byť neziskové organizácie z hranice Maltézska pomoc Slovensko a skauti. Tí to však popreli . Nakoniec Mikulec priznal, že firmu Dustream production odporučil podnikateľ a aktivista Július Slovák.

Slovák sa pozná s premiérom Hegerom aj Igorom Matovičom, pred voľbami odporúčal voliť Oľano. Jeho firma GD Identity ozvučovala volebnú noc Oľano za 81-tisíc eur.

Slovákova GD Identity sa angažuje aj na východnej hranici. Zo zákazky za 2,5 milióna s Dustream production mala Slovákova firma podľa Mikulcových slov 2-tisíc eur, a to za poskytnutie koordinátorov dobrovoľníkov.

Minister vnútra Roman Mikulec pre koordináciu utečeneckej krízy čelil v parlamente neúspešnému odvolávaniu.

Vyjadrenie Ministerstva životného prostredia z 5. 4. 2022:

„To, že je viacero problémov s riadením krízy, nie je v kontexte tohto výroku dôležité. Pravdou je, že podľa dostupných medializovaných informácií boli vyplatené odmeny v hodnote 2 000 eur. Ak je poukázanie na tento fakt bagatelizáciou celého prípadu, ostatné argumenty by sme mohli pokladať za jeho nafukovanie. Samozrejme existuje množstvo argumentov pre a proti, v tomto výroku však minister Ján Budaj uviedol známu informáciu z verejných zdrojov. Moderátor mal možnosť či už otázku zopakovať, ak mal pocit, že odpoveď nebola dostatočná, alebo položiť doplňujúce otázky. Moderátor relácie bol s odpoveďou spokojný.”

prebrali riešiť pomáhala zriadiť má označil vyčítal pridelilo preveruje popreli odporučil pozná ozvučovala mala čelil


Pán minister (Kažimír, pozn.), tento rok míňate vo výdavkoch štátneho rozpočtu 600 miliónov viac než minulý rok.

I. Štefanec nehovorí pravdu. Vláda R. Fica míňa o približne 342 resp. 349 miliónov viac oproti roku 2011, nie však o 600 miliónov ako uvádza I. Štefanec. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

498/2010 Z.z.
511/2011 Z.z.
prijala
bilanciu


...a vracal som to vláde pána Dzurindu, 30, vláde pána premiéra Fica, keď bolo 29, čiže tu nejde, že by som sa zameral na túto vládu...

Na stránke prezidenta SR je uvedené, že prezident Ivan Gašparovič vrátil počas svojho pôsobenia vo funkcii 56 zákonov ak nerátame 9 zákonov vrátených počas súčasnej garnitúry. Nebolo možné overiť pomer medzi vrátenými zákonmi za Dzurindovej a Ficovej vlády, keďže k jednotlivým zákonom pred nástupom Ivety Radičovej do funkcie chýbajú dátumy. Samotný prezident sa však 9. januára 2011 v relácii o 5 minút 12 vyjadril , že za Dzurindovej vlády vrátil 30 zákonov, za Ficovej 28 , nie 29 zákonov a za súčasnej vlády zatiaľ 9 zákonov.

stránke vyjadril


Na druhej strane ale musíte pri konsolidácii vnímať to, že 900 tisíc ľudí si nemôže každý týždeň dopriať plnohodnotné jedlo. Že 300 tisíc seniorov si nemôže každý týždeň dopriať plnohodnotné a výživné jedlo a jednoducho tomu musíte prispôsobiť aj konsolidáciu.

Peter Pellegrini pravdepodobne hovorí o počte ľudí, ktorí sú ohrození chudobou. Na Slovensku je to celkovo 890 tisíc ľudí, z toho zhruba 100 tisíc dôchodcov. Tieto dáta ale nie sú informáciou o tom, či si ľudia môžu dopriať plnohodnotné jedlo každý týždeň. Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Podľa Štatistického úradu SR bolo v roku 2022 na Slovensku 890 tisíc ľudí v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia. Pod hranicou rizika chudoby sa nachádzalo približne 735 tisíc osôb, za hranicu sa považuje mesačný disponibilný príjem výške 440 eur. Ohrozených je pritom 9,5% dôchodcov, čo predstavuje zhruba 105 tisíc dôchodcov (. pdf , s. 16).

Približne 300 tisíc osôb pociťovalo závažnú materiálnu depriváciu, jedná sa o nedostatok aspoň 7 z 13 deprivačných položiek. Jednou z položiek je aj schopnosť dovoliť si raz za dva dni jesť mäso, kura, rybu alebo vegetariánsku náhradu. Takýchto domácností je na Slovensku 15,9%, čo je približne 377 tisíc domácností (. pdf , s. 31).

S inými údajmi o chudobe dôchodcov prišiel Inštitút pre výskum sociálno ekonomických rizík. Podľa Inštitútu je každý tretí senior pod hranicou chudoby, teda zhruba 360 tisíc dôchodcov. Ministerstvo práce tieto tvrdenia poprelo , dôchodok nižší, než je hranica chudoby, dostáva podľa ministerstva približne 310 tisíc osôb. Ministerstvo však dodáva, že viac ako 80% dôchodcov žije v domácnosti s rodinným príslušníkom.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil na Petra Pellegriniho so žiadosťou o vyjadrenie, avšak nezareagoval.

bolo pdf pdf prišiel je poprelo


Možno tento názov alebo tento výraz pochádza, aby bol prevzatý z poľského IPN ako Instytutu Pamięci Narodowej.

V Poľsku skutočne existuje inštitút s menom, ktoré spomína Ondrej Krajňák.

inštitút


Zákon, ak neschválite, tak samozrejme potom môžte až o pol roka znovu sa k tomu dostať. A toto medzinárodná zmluva, tu ani nie je napríklad prvé čítanie, nejde ani druhé a tretie čítanie, takže z toho hľadiska je taká možnosť, že poprípade prvýkrát by, povedzme, táto zmluva neprešla a môžme hlasovať o tom druhý, tretíkrát. Samozrejme musíme ale vedieť, že či to má význam.

Podľa bodu 3, § 96, zákona č.350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v neskoršom znení " Ak národná rada návrh zákona neschválila, nový návrh zákona v tej istej veci možno podať najskôr o šesť mesiacov odo dňa neschválenia návrhu zákona. To sa nevzťahuje na návrh zákona, ktorý národná rada vrátila navrhovateľovi zákona na dopracovanie [§ 73 ods. 3 písm. a)]." Podľa bodov 1, 3, 4 a 5 § 88, zákona č.350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v neskoršom znení: " (1) Medzinárodná zmluva, pred ktorej ratifikáciou je potrebný súhlas národnej rady, sa prerokuje v druhom a treťom čítaní. O náležitostiach podľa § 74 rozhodne predseda národnej rady. (3) V druhom čítan í gestorský výbor v uznesení alebo spoločný spravodajca najmä odporučí, či národná rada má, alebo nemá vysloviť s medzinárodnou zmluvou súhlas. (4) V treťom čítaní národná rada rozhodne, či vyslovuje, alebo nevyslovuje s medzinárodnou zmluvou súhlas. Môže tiež rozhodnúť, že rokovanie o vyslovení súhlasu odkladá. (5) Ďalšie ustanovenia o druhom a treťom čítaní sa použijú primerane." Podľa bodu 3, § 96, zákona č.350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v neskoršom znení " Ak národná rada návrh zákona neschválila..." tento bod zákona na jednej strane nehovorí o medzinárodnej zmluve ale o zákone, na strane druhej je jeho stanovisko záväzné pre desiatu hlavu zákona č.350/1996 Z.z.... kam patrí aj § 88 vyššie uvedeného zákona.


Veď ako sme takisto fungovali v policajných misiách v Kosove.

Slovenská republika sa zúčastnila viacerých druhov misií v Kosove už od roku 1998, vrátane policajných misií. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

verifikačnej misie OBSE v Kosove
misia KFOR
EULEX


Pomyslel som si to isté, čo som si pomyslel pred týždňom, keď už sme mali informácie, že niečo takéto (súvisiace ďalej s kauzou sasanka - pozn.) sa objaví, koniec koncov sme to avizovali, na tlačovej konferencii, pomyslel som si to, že misia je splnená pre niekoho.

Nepodarilo sa nám nájsť tlačovú konferenciu, ktorú mal na mysli pán Krajcer.


Osobne som rokovala s predstaviteľmi, najvyššími predstaviteľmi odborov niekoľko krát. Štrajkovú pohotovosť zatiaľ avizuje, opakujem len jeden zo zväzov.

Štrajkovú pohotovosť avizuje odborový zväz KOVO. I. Radičová jednala v októbri 2010 so zastupiteľmi KOZ. V decembri odborári opustili rokovací stôl.

avizuje jednala


Keď som na ministerstvo kultúry prišla, tak sme hospodárili s rozpočtom nejakých 242.000.000 EUR, keď som odchádzala, zanechala som takmer o 50 000 000 väčší rozpočet.

Ľubica Laššáková nenechala po sebe o takmer 50 miliónov eur väčší rozpočet. Pri porovnaní celkovej výšky rozpočtu je ten dnešný o asi 7 miliónov eur vyšší ako ten, s ktorým hospodárilo ministerstvo v čase jej nástupu do funkcie. Ak porovnáme len výšku bežných (nie kapitálových) výdavkov, je dnešný rozpočet asi o 29 miliónov vyšší ako ten skutočný z roku 2018. Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako nepravdivé. Ľubica Laššáková bola ministerkou kultúry od marca 2018 do marca 2020. Podľa návrhu záverečného účtu hospodárilo ministerstvo v roku 2018 s rozpočtom vo výške 284 miliónov eur. 253 miliónov tvorili bežné a 30,8 miliónov kapitálové výdavky. Pôvodne schválený rozpočet bol vo výške 280 miliónov eur (243m + 36,9m), rezort ho musel upravovať. Pre rok 2020 vláda ministerstvu schválila výdavky vo výške 291 miliónov eur. Z toho bežné výdavky tvorili 281,7 a kapitálové 9,3 milióna eur.

bola návrhu schválila


...pán Kaliňák vy, keď ste mali problém s deficitom na dôchodkovom účte, vy ste umelo navŕšili počet policajtov o 6-tisíc a tí vám začali platiť oveľa väčšie peniaze, to bolo myslím v roku 2008, ale neviem presne teraz, presne ten rok, začali vám platiť väčšie peniaze a dostal sa vám rozpočet dôchodkový účet tam, kde ste to potrebovali.

Prehľad stavu dôchodkového účtu ministerstva vnútra, ako ani počet členov v ňom zahrnutých sme nedokázali overiť.


Ja si pamätám, keď sme predtým rokovali napríklad pred siedmimi rokmi s pánom Trnkom, ja som mal jednu jedinú žiadosť naňho, aby všetko robil podľa zákona.

Požiadavku B. Bugára spred na D. Trnku spred sedem rokov nevieme overiť.


Cez centrum mesta nám denne prejde cez Hasičskú a Štefánikovu 38 700 áut.

Podľa celoštátneho sčítania dopravy z roku 2015, uskutočneného Slovenskou správou ciest, prejde za deň ulicou Hasičská (označenie úseku 80 035) 32 705 áut. Ulicou Generála M. R. Štefánika (označenie úseku 80 033) prejde 13 083 áut ( .pdf , s. 2). Názorné zobrazenie: ( .pdf ).

sčítania .pdf .pdf


A dokonca, pán minister, vašej vláde sa podaril úplný zázrak. Vy ste vlastne dnes nastavili legislatívu tak v spolupráci s ministerstvom zdravotníctva, že za zamestnanca v pracovnom pomere sa platia nižšie odvody ako za dohodára. Preto, prečo je to tak, no preto, lebo sa zaviedla tá odpočítateľná položka pri zdravotných odvodoch, ktorá sa vzťahuje len na zamestnancov, ale nevzťahuje sa už na dohodárov a to už ani nehovorím, že by mali mať živnostníci nejakú výhodu.

V súčasnosti sú zdravotné a sociálne odvody za zamestnanca v trvalom pracovnom pomere a zamestnanca na dohodu (s výnimkou pracujúceho študenta a pracujúceho dôchodcu) nastavené na rovnaké percentá z vymeriavacieho základu- zo mzdy. Rozdiel je však v možnosti uplatniť si odpočítateľnú položku zo zdravotného poistenia- táto možnosť sa totiž vzťahuje len na zamestnancov v trvalom pracovnom pomere s príjmom do 570€. Existuje teda možnosť, že odvody za nízkopríjmového zamestnanca budú nižšie ako odvody za dohodára, ako uvádza Mihál. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako uvádza odborný článok webu Podnikajte.sk , zamestnávateľ musí za zamestnanca v pracovnom pomere odviezť zdravotné a sociálne odvody vo výške 35,2 % z príjmu zamestnanca, samotný zamestnanec ďalej musí odviezť 13,4 % z príjmu na sociálne a zdravotné odvody (oboje platí pre osoby bez zdravotného postihnutia). Minimálny vymeriavací základ pritom nie je stanovený (aj keď vlastne vyplýva z minimálnej mzdy- 380€) , maximálny vymeriavací základ sa zvýšil na 4 120€. Článok TREND-u uvádza, že zamestnávateľ odvádza za zamestnanca na dohodu len sociálne odvody. Zdravotné odvody si platí dohodár sám:

Podnikajte.sk TREND-u TREND-u


Totiž rozdiel oproti prípadom, kedy sa predseda vlády Róbert Fico v minulosti obrátil na Najvyšší kontrolný úrad, je v tom, že on ho žiadal, aby preveroval postup štátnych orgánov, čiže napríklad ako pán podpredseda Brocka pred chvíľou spomenul, to bol ten nástenkový tender.

Kompetencie a právomoci sú uvedené na stránke NKÚ, z ktorých vyplýva, že NKÚ môže preverovať postup len štátnych orgánov, resp. hospodárenie orgánov SR. Avšak tak ako v prípadoch, kedy sa na NKÚ obracal R. Fico s požiadavkou o preverenie postupu štátnych orgánov, rovnako tak môžu postup štátnych orgánov preveriť aj teraz, keďže pri zadávaní zákazky pre Hayek Consulting musel byť prítomný nejaký štátny orgán.

stránke


A môžem vám povedať, že väčšina tých správ, ktoré tam boli prijaté ... to najnižšie číslo bolo možno 75% alebo 80% všetkých členov, pretože som sa snažila hľadať témy, ktoré tie ženy spájajú ... (hovorí o správach prijatých vo Výbore pre práva žien a rodovú rovnosť v čase jej predsedníctva, teda v rokoch 2004-2009, pozn.)

Anna Záborská hovorí o období, keď bola predsedníčkou Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť, teda v rokoch 2004 - 2009. Je pravda, že väčšina správ, ktoré Výbor prijal, bola schválená väčšinou rovnej 75% alebo viac. Z celkovo 33 prijatých správ bolo 27 schválených v pomere 75% hlasov a viac. Vyplýva to z údajov o miere konsenzuálnosti hlasovania vo výbore v rokoch 2004 - 2009. K tomuto údaju sa možno dopracovať analýzou hlasovania v 33 správach, ktoré boli prijaté v tomto výbore (prístupné sú cez databázu plenárnych zasadnutí). Z uvedenej analýzy tiež vyplýva, že v priemere viac ako 89% členiek a členov Výboru hlasovalo za prijatie iniciatívnych správ v skúmanom období. Nasledujúca tabuľka uvádza výsledky hlasovaní pre jednotlivé správy a mieru konsenzuálnosti ich prijatia: POZN.: Miera konsenzuálnosti hlasovania je vypočítaná ako podiel hlasov ZA z celkového počtu hlasov (ZA, PROTI, NEHLASOVAL/A) Dátum zverejnenia analýzy: 15.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

bola databázu


Bol zavedený inštitút práce doma pre sudcov, už dávnejšie.

Výrok premiéra Fica hodnotíme ako pravdivý, keďže práca doma pre sudcov bola zavedená minimálne od roku 2001. Práca doma pre sudcov je teda zavedená minimálne 13 rokov. Ide o paragraf § 41 zákona č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich - pôvodné znenie :

pôvodné znenie
znení
Dohody


Po druhé pani premiérka veľmi korektne informovala svojich partnerov v Bruseli o tom, že bude mať problém navýšenie eurovalu a zvýšenie jeho kompetencií na domácej politickej scéne rozumej v Národnej rade Slovenskej republiky presadiť.

Premiérka sa (24.júna) zúčastnila v Bruseli na zasadnutí Euróskej rady, kde potvrdila svoje vyjadrenia, pričom uviedla: "Schválené vládou (pozn.navýšenie eurovalu), ale nemôžem momentálne zaručiť ratifikáciu v národnej rade.“ Svoje vyjadrenia odôvodnila aj počas tlačovej konferencie po zasadnutí v Bruseli. Tvrdila, že rámcová zmluva o Európskom finančnom stabilizačnom nástroji (EFSF) bola v NR SR schválená naprieč celým politickým spektrom, Slovensko tak má navýšením záruk v eurovale len naplniť svoj záväzok. Z uvedeného vyplýva, že vláda zobrala na seba záväzky týkajúce sa zvýšenia eurovalu a tak ako aj sama Iveta Radičová uviedla v Bruseli, pre túto podporu nevie momentálne zaručiť ratifikáciu v NRSR.

tlačovej konferencie


No problém je v tom, že Hamas nie je účastníkom medzinárodného práva a Izrael nerešpektuje Medzinárodný trestný tribunál. Tzn., že vlastne nie je tu nejaký súd, ktorý by to ich vedel akože rozsúdiť.

Medzinárodné humanitárne právo definované v Ženevských konvenciách zaväzuje Izrael aj neštátne ozbrojené skupiny ktoré sú zapojené do konfliktu, napriek tomu že neratifikovali zmluvy. Medzinárodný trestný tribunál má právo vykonávať trestnú právomoc na území Gazy, Západného brehu, a východného Jeruzalema. Na lídrov Hamasu, izraelského premiéra a bývalého ministra obrany boli vydané zatykače. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa rozhodnutia Predprocesnej komory z marca 2021 môže Medzinárodný trestný tribunál vykonávať trestnú právomoc v tejto situácii a územný rozsah tejto právomoci sa uplatňuje aj na územie Gazy, Západného brehu, a východného Jeruzalema. ICC vyšetruje vojenské zločiny a zločiny proti ľudskosti na okupovaných územiach Palestíny od roku 2021. ICC vtedy začalo prešetrovať obvinenia z vojenských zločinov spáchaných Izraelom v Gaze v roku 2014. Podľa hlavného žalobcu ICC Khana pod tento mandát spadajú aj súčasné zločiny.

Palestína je zmluvným štátom Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (ICC) od roku 2015. Lídri a členovia Hamasu preto môžu byť stíhaní. V máji 2024 žiadal hlavný prokurátor ICC Karim Khan zatykače na lídrov Hamasu Jahjá Sinvára, Ismáila Haníja a Mihammada Dajfa. Po tom, čo bola potvrdená smrť Sinvára a Haníja, tieto žiadosti so súhlasom súdu stiahol . V novembri 2024 vydal zatykač na vodcu ozbrojeného krídla Hamasu Dajfa napriek tomu, že nebolo jasné, či je nažive.

Izrael síce podpísal Rímsky štatút ICC v roku 2000, odmietol ho však ratifikovať a teda ním nie je viazaný, zločiny ktoré spáchal na územi Palestíny však môžu byť stíhané. Podľa vrchného žalobcu Khana má ICC jurisdikciu na územiach štátov, ktoré ratifikovali Rímsky štatút a teda môže posudzovať trestné činy spáchané Izraelom na územiach Palestíny.

V novembri 2024 vydal ICC medzinárodný zatykač na izraelského premiéra Benjamina Netanjahua a bývalého ministra obrany Joava Galanta za zločiny proti ľudskosti a vojenské zločiny spáchané v minimálnom období 8 október 2023 až 20. máj 2024, kedy žalobca podal návrh na medzinárodné zatykače oboch osôb. Súd v súvislosti s rozhodnutím vydať zatykače zdôraznil,, že má jurisdikciu na území Palestíny a preto pre vydanie zatykača nie je nutné, aby bol Izrael zmluvným štátom.

ICC vyšetruje vojenské zločiny a zločiny proti ľudskosti na okupovaných územiach Palestíny od roku 2021. ICC vtedy začalo prešetrovať obvinenia z vojenských zločinov spáchaných Izraelom v Gaze v roku 2014. Podľa prokurátora Khana pod tento mandát spadajú aj súčasné zločiny.

Janina Dill z Oxfordského inštitútu pre etiku, právo a ozbrojený konflikt tvrdí , že medzinárodné právo sa uplatňuje pri každom ozbrojenom konflikte a každá organizovaná ozbrojená skupina je viazaná medzinárodným humanitárnym právom. Podľa právnika Baldwina z Human Rights Watch Ženevská konvencie, ktoré chránia civilné obyvateľstvo pred dôsledkami vojny, zaväzujú Izrael aj Palestínsky štát. Zatiaľčo Izrael neratifikoval prvý a druhý protokol konvencií, Palestína ratifikovala všetky tri. Podľa Baldwina je Hamas týmito protokolmi viazaný.

Profesor verejného medzinárodného práva na Univerzite Reading v Anglicku zároveň poukazuje na to, že všetky strany konfliktu majú rovnaké povinnosti, bez ohľadu na ich legitimitu či nelegitimitu.

Okrem toho všetky osoby podliehajú medzinárodnému trestnému právu, bez ohľadu na to, či sú spojené s vládou alebo neštátnou ozbrojenou skupinou.

zaväzuje rozhodnutia vyšetruje môžu žiadal stiahol vydal podpísal má vydal vyšetruje tvrdí poukazuje podliehajú


Všetci si dobre pamätajú na Slovensku, ako sme potrebovali ratifikovať Lisabonskú zmluvu a ako nás pravica vydierala tlačovým zákonom.

Opozícia proti Ficovej vláde podmienila hlasovanie za Lisabonskú zmluvu stiahnutím alebo zmenou tlačového zákona.

podmienila


Tam bola možnosť uzavrieť dodatok viazaná na súhlas súdu s tým, že sa podstatne zmenili okolnosti, plus kontrola aj ceny. (...)Teraz je to v zákone napísané tak, že keď chcete uzavrieť dodatok, musíte mať predchádzajúci súhlas Rady (úradu pre verejné obstarávanie, pozn.), ktorú podľa návrhu zákona menuje vláda a je tam vylúčený súdny prieskum toho rozhodnutia Rady.

Procházka hovorí o novele zákona o verejnom obstarávaní, ktorá bola vládou schválená 9. januára 2013. Podľa nej má vzniknúť Rada Úradu pre verejné obstarávanie, čím sa zavedie dvojstupňové odvolacie konanie o námietkach a tiež sa zjednodušia revízne postupy. Dodatky o zvýšení ceny alebo ekonomickom zvýhodnení (§10a) dodávateľa budú možné naozaj len so súhlasom tejto Rady.

vládou júli vláda Novela


Videli ste teraz prieskumy, koľko percent ľudí verí tomu, alebo koľko percent ľudí si myslí, že pán minister by mal po tejto kauze odstúpiť? (...) Cez 80 percent.

Podľa našich zistení bolo na internete uverejnených niekoľko ankiet, ktoré sa pýtali na názor verejnosti ohľadne odvolania ministra Kaliňáka. Tie boli uskutočnené online na stránkach spravodajských portálov - nejedná sa teda o štandardný postup pri prieskume verejnej mienky, ktorý by zahŕňal reprezentatívnu vzorku obyvateľstva. V oboch anketách hlasovalo viac ako 80 % zúčastnených za odvolanie ministra vnútra, prieskum nebol reprezentatívny, to však ani Krajniak netvrdil. Tento výrok označujeme preto za pravdivý, napriek nedostatočnej reprezentatívnosti týchto prieskumov. Anketa na portáli Hospodárskych novín , uverejnená 12. júna 2016 sa pýtala nasledujúcu otázku: " Mal by minister vnútra Robert Kaliňák odstúpiť kvôli podozreniam, že dostával platby od firmy, v ktorej minulosti pôsobil kontroverzný podnikateľ Ladislav Bašternák? " V danej ankete doposiaľ (19:25, 20.06.2016) hlasovalo 22 210 ľudí. 83 % odpovedalo "áno", 10 % "nie", 2 % "neviem" a 4 % "ešte je skoro na túto otázku". Anketa na spravodajskom portále Dnes 24 prebiehala od 13. do 16. júna a pýtala sa či: " Mal by minister vnútra Robert Kaliňák pre podozrenia v kauze podnikateľa Ladislava Bašternáka odstúpiť? " Táto anketa neuvádza počet zúčastnených respondetov, iba percentuálne zastúpenie ich odpovedí - 86,9 % zvolilo "áno", 13,1 % "nie". Sedem z desať dotazovaných osobnosti sa pre denník SME vyjadrilo či už explicitne, alebo implicitne za odchod ministra vnútra. Lukáč a Filc by si počkali na ďalšie vysvetľovanie a potvrdenie podozrení, pre Porubänovú je zásadnejší únik informácií z banky. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárskych novín
Dnes 24
SME