My ako kraj sme nepredali žiadnu nemocnicu, nemocnice v Rimavskej Sobote, Lučenec, Zvolen, Žiar nad Hronom, majetok je náš aj ostáva náš. Prenajal ho niekto iný tým zriaďovateľom, čo tam sú, tí ktorí ho prevádzkujú.

Nemocnice v Rimavskej Sobote, Zvolene, Lučenci aj Žiari nad Hronom sú naďalej majetkom BBSK. Ako uvádza portál rimava.sk , "Nemocnica v Žiari nad Hronom rovnako ako nemocnice v Lučenci, Zvolene a Rimavskej Sobote patrí Banskobystrickému samosprávnemu kraju (BBSK), ktorý ich ale dlhodobo prenajal." Nemocnice v Žiari nad Hronom a v Rimavskej Sobote v tomto roku zmenili prevádzkovateľa avšak ostali majetkom BBSK. Portál vucbb.sk : "Nemocnice s poliklinikami (NsP) v Žiari nad Hronom a v Rimavskej Sobote, ktoré vlastní Banskobystrický samosprávny kraj (BBSK), už nemá v správe nezisková organizácia Nemocnice a polikliniky, ale má ich v nájme a prevádzkuje v nich zdravotnú starostlivosť rovnomenná akciová spoločnosť. Vyplýva to z nájomných zmlúv, ktoré nadobudli účinnosť 1. marca. Krajské zastupiteľstvo ich schválilo ešte v októbri 2011 ..." Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

rimava.sk

vucbb.sk


Pána Maňku v druhom kole prišlo podporiť o 4 tisíc ľudí menej ako v prvom kole.

Maňka získal v prvom kole volieb do VÚC 2013 presne 60 960 hlasov, v druhom kole získal presne 57 164 hlasov. Ide teda v druhom kole pre Maňku o približne 4 tisíc hlasov nižší výsledok ako v prvom kole. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prvom druhom


Ten pán (Marian Kočner, pozn.) dokonca v období, keď sa s ním stretával pán Sulík a keď sa s ním stretával Matovič, už páchal trestnú činnosť a bol závadová osoba.

Richard Sulík sa s Mariánom Kočnerom stretával v roku 2010. Igor Matovič priznal s Kočnerom jedno stretnutie - rovnako v roku 2010. V tom čase - alebo predtým - média Kočnerovo meno spomínali vo viacerých kauzách. V roku 1992 figuroval spolu s Michalom Kováčom ml. v kauze Technopol. Podľa denníka Pravda bol vtedy na Kočnera vydaný medzinárodný zatykač. Prezident Michal Kováč však aktérom kauzy udelil milosť, neveril totiž vyšetrovaniu za éry Vladimíra Mečiara. Objavil sa tiež v kauze Gamatex na prelome leta a jesene 1998, či pri spornom vykupovaní pozemkov v Tepličke nad Váhom v roku 2004. V roku 2010 mal začať robiť prevody nehnuteľností na Donovaloch, pri ktorých ho vyšetrovateľ podozrieval z daňových podvodov. Polícia ho neskôr v prípade obvinila . Kočnerovo meno sa tiež objavilo v tzv. mafiánskych zoznamoch polície, ktoré sa na verejnosť dostali v roku 2005. Kočner v nich figuruje v rubrike „záujmové motorové vozidlá.” Koncom roku 2010 Kočnera za „závadovú osobu” nepriamo označil aj exminister vnútra Daniel Lipšic. V čase stretnutí s Richardom Sulíkom a Igorom Matovičom bol teda Kočner skutočne závadovou osobou. Rovnako jeho meno figurovalo v mnohých kauzách. O tom, či je niekto páchateľom trestnej činnosti, však rozhoduje súd. Z verejne dostupných informácií nie je známe, že súdy pri niektorej z týchto káuz právoplatne rozhodli o Kočnerovej vine. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako nepravdivý.

stretával priznal figuroval Pravda neveril Gamatex vykupovaní podozrieval obvinila figuruje označil


Jedna z týchto pacientiek, ktorá je tu, tak je to stará pani, ktorú prišla zase nezodpovedne navštíviť vnučka z Rakúska, a ju nakazila.

Ministerstvo zdravotníctva, Úrad verejného zdravotníctva aj Národné centrum zdravotníckych informácií aktualizujú prípady pozitívne testovaných pacientov denne. Uvádzajú však len ich počet, miesto ich bydliska, pohlavie a vek. Neuvádzajú okolnosti, za akých sa pacienti nakazili. Keďže tvrdenie Petra Pellegriniho z verejných zdrojov potvrdiť ani vyvrátiť nemožno, hodnotíme ho ako neoveriteľné.

Ministerstvo Úrad centrum


Ivan Mikloš sa o to pokúsil, ale vďaka poslancom maďarskej koalície vtedy a sa mu to proste nepodarilo. (vytvoriť zákon o novej daňovej resp finančnej správy, pozn.)

Portál hnonline.sk prináša chronológiu reformy danovej správy, o ktorú sa snažil I. Mikloš pocas druhej Dzurindovej vlády: "13. júl 2004 - Ivan Mikloš predložil návrh reformy na pripomienkové konanie 18. august 2004 - vláda návrh schválila 7. september 2004 - parlament posunul reformu do druhého cítania. Za hlasovalo 68 poslancov. Proti nebol nikto z koalície. 19. október 2004 - koalicní partneri - ANO, SMK, KDH, odmietli reformu pre centralizáciu, oslabenie právomocí riaditelov a nespresnenie sídla expozitúr v zákone, pracovná skupina mala problém vyriešit 1. január 2005 - mala platit reforma 10. marec 2005 - otvorenie problematiky, výhrady partnerov ostali, Mikloš prišiel s kompromisom - redukcia iba na 55 danových úradov 21. jún 2005 - zacala sa júnová schôdza NR SR - zákon v druhom cítaní - Mikloš má predložit pozmenovací návrh na zachovanie stavu. 19. decembra 2005 HN : ' Okrem SDKÚ sa zvyšní koalicní partneri vyslovili, že v tomto momente je pre nich takáto zmena neprijatelná .' " Zákon tak nie len vdaka SMK neprešiel.

hnonline.sk

HN


Nie, nie, pani redaktorka, keď sa pozriete na postoje a zástoj SDKÚ DS vo vláde, ktorú som mala tú česť viesť, tak tie najzásadnejšie reformy a zmeny boli práve z dielne SDKÚ DS. Či už išlo o konsolidáciu verejných financií, alebo tú najzásadnejšiu, reformu súdníctva z dielne pani Žitňanskej a podpora v klube SDKÚ, poslaneckom klube a strane pre tieto zmeny bola jednoznačnáNie to nie je moje hodnotenie. To je hodnotenie európskou komisiou. Čo sa podarilo za to obdobie a to hodnotenie znie, že sme spustili konsolidáciu verejných financií, naštartovali tvorbu pracovných miest, znižovali nezamestnanosť a spustili nadštandardné riešenia v boji proti korupcii.

Reforma súdnictva za vlád Ivety Radičovej bola skutočne v gescii Lucie Žitňanskej ako vtedajšej ministerky spravodlivosti ako nominantka a členka SDKÚ- DS. Konsolidácia verejných financii bola rovnako ďalšou významnou reformou vlády Ivety Radičovej. Počas jej zavádzania na poste ministra financií sedel Ivan Mikloš nominant a člen SDKU-DS , čím určite môžme SDKU-DS pripísať významný podiel na tejto reforme. Nesmieme však zabúdať na medzirezortnú interakciu , napríklad úlohu zohral i Jozef Mihál minister práce sodciálnych vecí a rodiny nominant SaS. Nie je možné povedať,že všetky dôležité a kladne hodnotené opatrenia vlády i.Radičovej boli práve z dielne SDKU-DS, je nutné si uvedomiť, že vláda sama o sebe bola koaličná.

Reforma súdnictva
nominantka a členka SDKÚ- DS.
nominant a člen SDKU-DS
medzirezortnú interakciu
nominant SaS.


Hotely, penzióny, reštaurácie, športoviská, obchody, kultúra... Skrátka všetko v Poľsku celý čas funguje, a teraz už aj o desiatky percent lacnejšie ako u nás. Žiadne covid pasy a OP+ režimy.

Tvrdenie poslanca Mazureka hodnotíme ako zavádzanie. Časť jeho výroku o otvorených prevádzkach vzbudzuje dojem, že v Poľsku neplatia žiadne opatrenia pri vstupe do hotelov, reštaurácií či na kultúrnych podujatiach. Mazurek však neuvádza opatrenia o 30 % kapacite pre neočkovaných či nutných Covid passoch. Pri téme lacnejších tovarov a služieb má pravdu iba čiastočne a opäť zabúda na spomenutie dôležitých argumentov.

Poslanec Mazurek má pravdu v tom, že v Poľsku sa počas minuloročnej jesennej vlny pandémie celoplošne nezatvárali služby a kultúrne zariadenia.

V Poľsku však aktuálne platia obmedzenia kapacít na kultúrnych podujatiach, v hoteloch a reštauráciách a v obchodoch je povinnosť zachovať limit jedného zákazníka na 15 metrov štvorcových.

Tieto limity sú však uplatňované iba pre nezaočkovaných obyvateľov. Netýkajú sa teda očkovaných a testovaných obyvateľov alebo tých, ktorí Covid prekonali.

Všetci očkovaní, testovaní alebo prekonaní sú povinní predložiť digitálny Covid Pass alebo potvrdenie o príslušnosti k jednej z týchto skupín.

Konkrétne v kultúre je maximum 30 % kapacity daného zariadenia pre vnútorné aj vonkajšie podujatia.

Hotely môžu ubytovať maximálne 30 % neočkovaných, netestovaných či neprekonaných hostí. V reštauráciách je taktiež kapacita 30 % a naviac sú nutné rozostupy 1,5 metra medzi osobami.

V obchodoch je nutné dodržiavať obmedzenie počtu ľudí v predajni, a to konkrétne 1 osoba na 15 metrov štvorcových.

Časť výroku o lacnejších tovaroch a službách je založená na rozhodnutí poľskej vlády dočasne znížiť DPH na pohonné hmoty z 23 % na 8 % a na niektoré druhy potravín ju dokonca dočasne zrušiť. Tieto opatrenia by mali trvať od 1. februára do 1. augusta 2022.

Pri hodnotení tejto časti výroku je však nutné upozorniť, že v Poľsku je štandardná DPH na väčšinu potravín 5 %. Preto jej dočasné zrušenie nebude mať taký výrazný efekt, o akom píše poslanec Mazurek.

Ekonóm Vladimír Baláž taktiež dodáva , že zníženie DPH má len krátkodobý efekt a neskôr sa cena potravín vráti na pôvodnú úroveň ako vyššia marža pre obchodníkov.

Pri porovnaní cien pohonných hmôt je tvrdenie o výrazne nižších poľských cenách pravdivé .

nezatvárali povinní maximum Hotely obmedzenie znížiť štandardná dodáva pravdivé


Trinásty dôchodok ste zrušili vy ste ho zrušili dokonca aj so svojou koaličnou stranou Sme rodina, ktorá má ministra práce a minister práce a celé koaličné hnutie Sme rodina hlasovalo za náš trinásty dôchodok. Vy ste z neho urobili sociálnu dávku tak, ako ste zrušili pán Matovič, obedy zadarmo, tak ako ste obmedzili minimálnu mzdu, ktorú sme my mali nastavenú ako automat na 60 % priemernej mzdy tak, ako ste zrušili dôchodkový strop…

Vládna koalícia Igora Matoviča v októbri 2020 nahradila vyplácanie 13. dôchodku novou sociálnou dávkou. Jednalo sa o úpravu pôvodného zákona o 13. dôchodku, ktorý schválila ešte vo februári roku 2020 vláda Petra Pellegriniho aj spolu s hlasmi všetkých vtedajších členov poslaneckého klubu Sme rodina, vrátane súčasného ministra práce, sociálnych vecí a rodiny, Milana Krajniaka. Túto časť výroku hodnotíme ako pravdivú.

Čo sa týka dotácií na tzv. „obedy zadarmo“ zavedených v roku 2018, tieto boli zrušené počas vlády Igora Matoviča v decembri 2020.

V oblasti minimálnej mzdy došlo taktiež k úpravám, a to konkrétne k zmene výpočtového automatu schváleneho ešte za vlády Petra Pellegriniho, ktorý pôvodne od roku 2021 počítal s minimálnou mzdou vo výške 60 % priemernej mzdy, na súčasne platných 57 % z priemernej mzdy vždy za predošlí rok. Skutočne teda došlo k celkovému zníženiu minimálnej mzdy (‘obmedzeniu’).

Zastropovanie dôchodcovského veku v Ústave SR bolo taktiež zrušené , a to v rámci reformy dôchodkového systému schválenej v apríli tohto roka. Po novom sa horná hranica odchodu do dôchodku predlžuje podľa strednej dĺžky dožitia, čím došlo k odstráneniu pôvodného horného limitu stanoveného na vek 64 rokov.

Na základe vyššie uvedených skutočností výrok hodnotíme ako pravdivý.

nahradila
s hlasmi
zavedených
zrušené
zmene
zrušené
pôvodného


Ja predovšetkým viem, a bolo to priznané, že pán Haščák bol na varenú klobásu u pani Radičovej v rodinnom dome. (Odpoveď na otázku, či Robert Fico bol na stretnutí so šéfom finančnej skupiny Haščákom v byte podľa údajného spisu Gorila, pozn.).

Podobný výrok o stretnutí I. Radičovej s Haščákom u nej doma sme overovali už v minulosti v relácii Na telo 12. februára 2012. I. Radičová potvrdila stretnutie s Haščákom u nej doma. Demagog.SK neoveruje čo Haščák na návšteve konzumoval. Po počiatočných popieraniach stretnutia, zo strany vtedajšej premiérky Ivety Radičovej a Úradu vlády SR, na vyjadrenia PENTY o stretnutí "Medzi verejných činiteľov, s ktorými zástupcovia Penty komunikovali, patrila aj premiérka Radičová," odpovedali. Neskôr I. Radičová priznala stretnutia s Haščákom. Uviedla však, že návštevy sa uskutočnili v období, keď nebola na vysokých politických pozíciach. Na otázku či pána Haščáka radí medzi svojich priateľov odpovedala „Ja pána Haščáka poznám, to je všetko.“ Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
popieraniach
priznala
Uviedla
odpovedala


Európska únia neverí číslam ministra financií, hovorí, že to bude výrazne viac (dlh krajiny - pozn.), Národná banka hovorí, že to bude ešte viac. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť hovorí, že to budú takmer dve miliardy eur.

Tak Európska komisia ako Národná banka a Rada pre rozpočtovú zodpovednosť považujú čísla Ministerstva financií za príliš optimistické a odhadujú Slovensku vyšší deficit. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé. Odhady Európskej komisie, Národnej banky Slovenska ako aj Rady pre rozpočtovú zodpovednosť pritom počítajú s omnoho vyšším deficitom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovenská vláda v rozpočte na rok 2020 predpokladá, že deficit verejnej správy klesne na 0,49 % HDP. Európska komisia vo svojej novembrovej prognóze uvádza, že deficit Slovenska by sa mal vyšplhať na 1,2 % HDP ( .pdf , s. 2). Plánovaný deficit 0,49 % HDP sa podľa komisie Slovensku nepodarí dodržať. Aj Národná banka Slovenska predpokladá na rok 2020 výrazne vyšší deficit než vláda. Podľa NBS by deficit mohol dosiahnuť až 1,6 mld. eur a teda 1,6 % HDP ( .pdf , s. 3) Rada pre rozpočtovú zodpovednosť ešte v marci 2019 uviedla, že „ po zohľadnení výpadku príjmov zo zníženej sadzby dane z príjmov právnických osôb a nižšej DPH na potraviny” by sa deficit v roku 2020 mohol vyšplhať až na 1,945 mld. eur - a teda na 1,89 % HDP. V Hodnotení návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2020 až 2022 z novembra 2019 RRZ varuje, že ak vláda neprijme dodatočné opatrenia, deficit môže v roku 2020 dosiahnuť približne 1,85 mld. eur (1,8 % HDP).

rozpočte .pdf .pdf deficit RRZ


Chceli sme mimoriadnu schôdzu o slovensko-maďarských vzťahoch ešte pred schválením ústavy, odmietli ste to, že máme čakať na riadnu schôdzu.

O zámere zvolať mimoriadnu schôdzu, na ktorej by sa NR SR zaoberala zámermi Viktora Orbána udeliť zahraničným Maďarom volebné právo informovala agentúra SITA . Smer-SD ju chcel nadviazať na aprílovú schôdzu, avšak poslanci neschválili program mimoriadnej schôdze, ktorá sa tým pádom skoro skončila ( TASR ).

SITA TASR


...odznela od Merkelovej, odznela od Hollanda a odznela od Camerona. Povedali, že multietnická spoločnosť nefunguje...

Nemecká kancelárka Angela Merkel ako aj britský premiér David Cameron skutočne povedali, že multikulturalizmus zlyhal. V prípade francúzskeho prezidenta Hollanda sme podobný výrok nezistili. Proti multikulturalizmu sa vyjadroval len jeho predchodza Sarkozy, samotný Hollande v minulosti skôr multikulturalizmus obhajoval. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podobný výrok už Demagog.SK u Csákyho overoval . Vtedy však Csáky hovoril len o nemeckom, britskom a francúzskom predstaviteľovi.

overoval
vyjadrila
povedala
David Cameron
multikulturalizmu
hovoril
obhajcom
vyjadril


... my tú zmenu rokovacieho poriadku robíme univerzálne pre všetky voľby, ktoré Národná rada uskutočňovala doteraz tajne.

Konkrétne ide o odstránenie povinnosti tajnej voľby pri kadidátoch na sudcov Ústavného súdu SR, pri zvolení a odvolávaní generálneho prokurátora (§115, 123 a 124 Zákona č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku NR SR), ďalej pri voľbe dozornej rady Fondu národného majetku SR (§37 Zákona č. 92/1991 Zb.) a pri voľbe predsedu a podpredsedov Najvyššieho kontrolného úradu SR (§8 Zákona č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky).

Zákona č. 350/1996 Z. z.


Medzera výberu DPH, naozaj v roku 2009, to je proste úroveň štatistických údajov, tá medzera bola najvyššia, druhá najvyššia v Európe. Teraz sme sa v roku 2012 alebo 2011 dostali s číslami na štvrté najhoršie miesto v Európe.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 29. september 2013) Podľa staršej štúdie z roku roku 2009 bola medzera vo výbere DPH v roku 2006 druhá najvyššia v celej EÚ. Podľa aktuálnej štúdie z roku 2013 analyzujúcej medzeru vo výbere DPH v roku 2011, malo Slovensko 4. najhorší výber DPH. Kažimír v prvom údaji uvádza rok analýzy, pričom medzera zodpovedá roku 2006. Vzhľadom na to, že poradie sedí, výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa štúdie Study to quantify and analyse the VAT Gap in the EU-27 Member States ( .pdf ) vypracovanej pre Európsku komisiu (EK) bolo Slovensko v roku 2011 štvrtou najhoršou krajinou EÚ-27 vo výbere DPH. V tabuľke na strane 123 tejto štúdie sa uvádza, že na Slovensku sa v roku 2011 nepodarilo vybrať 37% DPH - Čiže medzera medzi sumou, ktorú vyberieme na DPH a sumou, ktorú by sme v teoreticky mohli vybrať 37%. Horší v roku 2011 boli Grécko (39%), Lotyšsko (41%) a Rumunsko (48%). Podľa tej istej štúdie v roku 2010 bolo Slovensko druhé najhoršie pri výbere dane DPH (38%), Predbehlo ho len Rumunsko (48%). Minister Kažimír sa pravdepodobne odvoláva na štúdiu z roku 2009. Štúdia Európskej únie Study on the VAT gap in the EU (str. 45) z roku 2009 analyzuje roky 2000 - 2006. Táto štúdia uvádza, že pri výbere DPH máme vážne problémy a výber tejto dane u nás je druhý najhorší po Grékoch. U nás činí rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur., čo predstavuje 28 % dostupných zdrojov z DPH. Čiže medzera medzi sumou, ktorú vyberieme na DPH a sumou, ktorú by sme teoreticky mohli vybrať, je 28 %. U Grékov táto medzera tvorí 30 %. Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
.pdf
Study on the VAT gap in the EU


„Ja by som to doplnil tak, že v iných, v niektorých európskych krajinách, v polovici európskych krajín vlastne minimálna mzda ako inštitút vôbec nie je zavedená…“

Výrok sme overovali v relácii O5M12 4. mája 2015. Podľa Eurostatu a ďalších zdrojov malo k 1. januáru 2015 spolu 22 krajín EÚ z celkového počtu 28 zavedenú minimálnu mzdu garantovanú štátom. Z toho vyplýva, že vo viac než troch štvrtinách krajín EU minimálna mzda inštitučne existuje. V štátoch, ktoré nie sú v EÚ podľa dostupných údajov taktiež vo väčšine prípadov existuje garantovaná minimálna mzda, chýba však v Nórsku, Islande a Švajčiarsku. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Eurostat uvádza, že 1. januáru 2015 nebola štátom garantovaná minimálna mzda zavedená v nasledujúcich krajinách: Dánsko, Taliansko, Cyprus, Rakúsko, Fínsko a Švédsko. Rovnako je tak tomu i v krajinách Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktorými sú Island, Nórsko a Švajčiarsko. Cyprus ako taký stanovuje minimálnu mzdu pre určité typy zamestnaní, zatiaľ čo zvyšok vyššie spomenutých krajín EÚ má minimálnu mzdu stanovenú na základe kolektívnych rozhodnutí daných sektorov. Týmto pádom, aj napriek tomu, že štát garantuje všeobecnú minimálnu mzdu iba v 22 krajinách, v každej krajine EÚ existuje určité inštitučné opatrenie, ktoré pracujúcich občanov zastrešuje a zabezpečuje im tak minimálnu mzdu špecifickú pre ich daný odbor. Minimálna mzda v krajinách E Ú a EZVO k 1. januáru 2015 Graf zobrazuje výšku minimálnej mzdy v krajinách EÚ a EZVO. Tmavošedé zafarbenie naznačuje, že daný štát nemá určenú žiadnu univerzálnu minimálnu mzdu. Poslednou krajinou, ktorá zaviedla minimálnu mzdu v januári tohto roku je Nemecko (.pdf). Mimo Západnej Európy je minimálna mzda taktiež zaužívaným nástrojom. Minimálnu mzdu majú kandidátske krajiny Srbsko a Turecko, ale aj štáty bývalého Sovietskeho zväzu ako Bielorusko, Rusko, Ukrajina či ďalej na východ Azerbajdžan, Tadžikistan a Arménsko. Dátum zverejnenia analýzy: 27.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
Eurostatu
ďalších
zdrojov
minimálna mzda
Nemecko
krajiny
štáty


Sme len treťou krajinou (pluralitný systém zdravotných poisťovní s možnosťou vytvárania zisku, pozn.), ktorá to vôbec v Európe má, okrem Holandska a Švajčiarska.

Zuzana Zvolenská pravdivo tvrdí, že SR je len treťou krajinou, v ktorej si môžu zdravotné poisťovne vytvárať zisk. Potvrdzuje to materiál Vlády SR (Tabuľka č. 2), ktorý cituje výsledky analýzy publikácie Competition between payers in the base health care system, Ernst & Young, Poland , 2011 (.pdf, s.27). Len v troch krajinách (Slovensko, Švajčiarsko a Holandsko) z 29 analyzovaných umožňuje legislatíva možnosť tvorby zisku z verejného zdravotného poistenia. Unitárny systém má 16 krajín a pluralitný bez možnosti tvorby zisku 10 krajín.

materiál Vlády SR

, 2011

tu

O päť minút dvanásť

Health Policy Institute

Inštitút francúzskej dokumentácie


Len chcem upriamiť pozornosť na to, že to (zvyšovanie daní z nehnuteľností - pozn.) robia primátori, ktorí si sami sebe odklepli vyššie platy ako má predseda vlády, ktorý má na starosti celú krajinu. Pán primátor Bratislavy má 6.000 EUR. Pán primátor Banskej Bystrici neviem, či nemá náhodou vyšší plat ako mám ja.

Platy primátorov Bratislavy a Banskej Bystrice, ktorí navrhli zvýšiť dane z nehnuteľností vo svojich mestách, sú skutočne vyššie než plat predsedu vlády. Primátori si ich však „neodklepli” sami. Rozhodli o nich poslanci mestského zastupiteľstva. Tí môžu navýšiť pohyblivú zložku platu až o 60 %. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako nepravdivé. Návrh na zvýšenie dane z nehnuteľnosti predložil v Bratislave primátor Matúš Vallo. Následne ho v decembri 2019 schválilo mestské zastupiteľstvo . V Banskej Bystrici zvýšenie navrhol primátor Ján Noska ( .zip , bod 05). Taktiež ho potom v hlasovaní schválili mestskí poslanci. Výšku platu predsedu NR SR premiéra stanovuje zákon na 1,5-násobok platu poslancov ( .pdf , s. 7). Pri súčasnom poslaneckom plate 3 039 eur tak Peter Pellegrini zarába 4 558 eur. Predsedovi vlády navyše patrí funkčný príplatok vo výške 746,87 eur mesačne. Plat primátora Bratidslavy Matúša Valla stúpol v roku 2020 z 5 316 eur na 6 048 eur mesačne. Vallo si ho však „neodklepol” sám - primátor na zasadnutiach nehlasuje . Schválilo mu ho mestské zastupiteľstvo na návrh poslanca Martina Kuruca. Ten to vysvetľoval výsledkami práce primátora. Primátor Banskej Bystrice Jána Noska zarába 5 738 eur mesačne. Aj v tomto prípade o zmene výšky platu rozhodli poslanci na mestskom zastupiteľstve ( .pdf , bod č. 10).

navýšiť Návrh zastupiteľstvo .zip schválili .pdf plate patrí Plat nehlasuje Schválilo zarába poslanci .pdf


...Ak teda Maďarská republika príme zákon a povie, že každý občan Slovenskej republiky maďarskej národnosti, ktorý mal predkov v starom Uhorsku, a ktorý plynule hovorí po maďarsky, môže požiadať o občianstvo Maďarskej republiky, tak podobne ako je to v České republike, Česká republika má túto právnu úpravu, dobrovoľným prijatím takéhoto občianstva Maďarskej republiky by mal prísť o občianstvo Slovenskej republiky s výnimkou narodenia a s výnimkou uzatvorenia manželstvá.

Ak občan ČR dostane občianstvo iného štátu ("na základe vysloveného prejavu vôle"), to české stráca .

stráca


Hlas-sociálna demokracia ako jediná opozičná strana, opakujem, ako jediná opozičná strana, podporila príspevok vo výške 300, respektíve 200 EUR pre takmer 900 000 seniorov nad 60 rokov.

Pôvodne Hlas s návrhom zákona nesúhlasil , žiadal 300 € za očkovanie a 200 € pre všetkých na potraviny a energie. Nakoniec však ako jediná opozičná strana podporila odmeny za očkovanie pre ľudí nad 60 rokov. Hlasovania sa zúčastnilo 138 poslancov, za hlasovalo 97. Z ostatných opozičných strán sa Smer-SD hlasovania zdržal, ĽSNS bola proti, takisto aj členovia Republiky. Zákon ešte musí podpísať prezidentka Zuzana Čaputová. Podľa Štatistického úradu k 1. 7. 2020 žilo na Slovensku 1 275 385 seniorov nad 60 rokov. Ministerstvo financií však neočakáva , že sa zaočkuje sto percent z nich.

nesúhlasil jediná Štatistického neočakáva


Keď sa bavíme o členoch Súdnej rady, samozrejme, v tej verzii oproti návrhu ministra spravodlivosti tam pribudol v podstate ako člen vlády navyše oproti pôvodnému návrhu.

(5) Za člena Súdnej rady Slovenskej republiky podľa odseku 1 písm. c) možno vymenovať aj člena vlády..."

návrh stránke Návrh Ústavy


...vzkriesiť Mikuláša Dzurindu, ktorý podľa mňa nesie plnú zodpovednosť za to, že momentálne máme aj vysoké ceny elektriky, plynu a všetkého, lebo z hľadiska privatizácie štátnych podnikov, ktoré, ktoré v minulosti za pravicovej vlády boli, je 1 vec.

Vysoké ceny energií do veľkej miery súvisia s ruskou inváziou na Ukrajinu a závislosťou európskych krajín Európy od ruskej ropy a plynu. Vysoké ceny zasiahli celú Európsku úniu, nie je preto korektné tvrdiť, že za nich môže privatizácia štátnych podnikov z čias vlády Mikuláša Dzurindu (2002 – 2006). Tvrdenie Richarda Takáča preto hodnotíme ako zavádzajúce.

Richard Takáč vo svojom výroku odkazuje na privatizáciu strategických podnikov za vlády Mikuláša Dzurindu v rokoch 1998 až 2006. Konkrétnejšie ide napríklad o predaj Slovenských elektrární (SE) talianskej spoločnosti Enel, ktorá za 66-percentný podiel ponúkla sumu 840 miliónov eur. V rukách štátu zostal menšinový 34-percentný podiel. O prevzatí kontroly nad Slovenskými elektrárňami v roku 2006 informovali napríklad Hospodárske noviny alebo aj tlačová správa Enelu.

Rozhodnutie predať SE zahraničnej firme bolo široko kritizované , a to z dôvodu údajného predaja hlboko pod cenu. Dzurindovu vládu dlhodobo kritizoval napríklad Robert Fico , ktorý privatizáciu strategických podnikov označoval za „zlodejinu“. Téma predaja SE figurovala aj v kauze Gorila , kde mal podľa dôkazov spoluzakladateľ Penty Jaroslav Haščák získať „priamy aj nepriamy vplyv“ na niektoré strategické subjekty v energetickom hospodárstve štátu. Privatizácia SE dodnes vyvoláva otázky a diskusie o výhodnosti predaja.

Súčasná energetická kríza, ktorej výsledkom je spomínaný nárast ceny energií, však nezasiahla len Slovensko, ale celú Európsku úniu . Vojna na Ukrajine a pozastavenie dodávok energií z Ruska spôsobili, že sa ceny energií v Európe vyšplhali na svoje dlhoročné maximá a vládni predstavitelia boli v reakcii nútení zavádzať cenové stropy. Podľa Európskej únie je energetická kríza priamym následkom vydieračskej politiky Vladimira Putina, a preto nemožno tvrdiť, že by za enormným nárastom cien energií stála privatizácia počas vlády Dzurindu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

predaj
Hospodárske noviny
tlačová správa
kritizované
Robert Fico
označoval
Gorila
získať
Európsku úniu
vyšplhali
následkom


Vy viete dobre, že trikrát som dával pozmeňovací návrh zákona o financovaní, aby sme tam zabudovali aj jednoducho kvalitatívne výsledky škôl. Výsledok bol, že trikrát to vládna strana Smer bez diskusie zhodila zo stola. Hlasovaním bez akejkoľvek rozpravy.

Za "zhodenia zákono zo stola bez diskusie" možeme chápať nepustenie návrhu zákona alebo novely do druhého čítania, kde sa o návrhu spravidla diskutuje. Keďže SMER-SD má väčšinu, vie ovplyvniť či návrh do druhého čítania prejde alebo nie. Ani jeden z obsahovo totožných návrhov Fronca, ktorý chcel zabudovať kvalitatívny prvok pri udeľovaní normatívov, neprešiel do druhého čítania, v ktorom mohla prebehnúť diskusia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Martin Fronc predkladal novelu zákona o o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Podľa dôvodovej správy : "...prispeje k zvýšeniu kvality vzdelávania na základných a stredných školách. Školy, ktoré dosahujú vynikajúce výsledky v celoštátnych objektívnych meraniach (napríklad externá časť maturitnej skúšky, testovanie 9) môžu dostať normatívny príspevok zvýšený o 10% príspevku na školu. Týmto spôsobom budú školy motivované, aby dosahovali vo výchovno-vzdelávacom procese lepšie výsledky. Súčasne kritéria na hodnotenie kvality procesu musia byť objektívne a celoštátne porovnateľné. Preto návrh zákona upravuje, že kritéria vydané ministerstvom školstva všeobecne záväzným predpisom budú vychádzať z celoštátnych meraní a hodnotení. S cieľom zaručiť objektívnosť kritérií v zákone pre ohodnotenie kvality výchovno-vzdelávacieho procesu navrhujeme využiť len celoštátne merania a hodnotenia." Tento návrh navrhol Martin Fronc spolu s poslancami Abrhanom a Gibalovou v apríli 2015. Rovnakú novelu navrhoval Fronc spolu s Abrhanom a Hrušovským aj v januári 2014 a júni 2012. V máji 2015 sa hlasovalo o zatiaľ poslednom pokuse Fronca. Žiaden z poslancov SMER-SD zákon nepodporil. 79 sa zdržali hlasovania, dvaja boli neprítomní a dva hlasovali proti. Návrh neprešiel do druhého čítania. Vo februári 2012 sa hlasovalo o v poradí drohom pokuse Fronca a jeho kolegov. Opäť, hoci za zákon hlasovala väčšina opozície, poslanci SMER-SD návrh nevpustili do druhého čítania - poslanci SMER-SD sa zdržali, sedem poslancom nebolo prítomných. Návrh neprešiel do druhého čítania. V júli 2012 sa hlasovalo o provm pokuse Fronca. Až 77 poslancov SMER-SD hlasovalo proti, jeden poslanec hlasoval za, jeden za zdržal a piati boli neprítomní. Návrh neprešiel do druhého čítania. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

správy apríli januári júni máji februári júli


Z 1,2% zhruba pracovníkov, ktorí pracujú za minimálnu mzdu 0,7% sú zamestnanci samosprávy a vyšších územných celkov.


Však vieme dobre, že z Čiech sa chcú vrátiť študenti, ktorí tam boli tri-štyri mesiace, nemajú trvalý ani prechodný pobyt v Čechách a domov sa vrátiť nevedia napriek tomu, že by chceli si zaviesť aj eKaranténu, aj neviem čo všetko.

Slovenskí študenti v Čechách, ktorí tam nemajú trvalý alebo prechodný pobyt, sa nemohli dostať domov na Slovensko bez toho, aby nemuseli do štátnej alebo eKarantnény. Výnimka 48 hodinového pendlovania pre nich neplatila . Navyše, až do 29. mája bola eKaranténa dostupna len pre používateľov mobilného operačného systému Android. Od 29. mája ju môžu využívať aj užívatelia iOS. Pre ostatné OS aplikácia zatiaľ dostupná nie je. Iným problémom je fakt, že od polovice marca medzi krajinami nepremávajú vlaky a autobusy. Hranice by mohli prekročiť autom, ktoré však práve študenti často nemajú. Prvé vlaky z Česka na Slovensko by mali odísť prvý-druhý júnový týždeň. Tvrdenie Petra Žigu hodnotíme ako ešte pravdivé.

nemohli neplatila bola nepremávajú mali


Vláda skvalitní priebeh podnikania zjednodušením odvodových a daňových povinností.

Pocas súcasnej vlády došlo k viacerým zmenám v odvodových a danových povinnostiach. Zatial co niektoré možno oznacit za zjednodušujúce pre platitelov, iné boli vnímané viac negatívne. Vo viacerých oblastiach sa zvýšilo administratívne zataženie, došlo však aj k urcitým zjednodušeniam. Slub ako celok preto hodnotíme ako ciastocne splnený. Pozitívny by mal byt dopad zvýšenia príjmovej hranice študentov- brigádnikov na ich zamestnávatelov, teda aj na podnikatelov. Ako píše mesacník Podnikanie : " Zvýšením maximálnej hranice príjmu brigádnikov sa celkové náklady na ich zamestnávanie znížia a súcasne sa z dôvodu odstránenia vekovej diferenciácie znižuje aj administratívne zataženie zamestnávatelov." Podobne zavedenie odvodovej odpocítatelnej položky je vnímané pre zamestnávatelov pozitívne. Sociálna poistovna uvádza, že od 1. januára 2015 nie je SZCO povinná prihlásit sa a odhlásit z povinného sociálneho poistenia SZCO, po novom to za nu urobí Sociálna poistovna. Skupinou podnikatelov, ktorá má podmienky podnikania zložitejšie, sú podnikatelia prichádzajúci na Slovensko z krajín mimo EÚ, informuje TASR . Zavedenie povinnosti viest si knihu jázd zas pre širšiu skupinu živnostníkov predstavuje zvýšené administratívne zataženie. Zmeny ktoré boli presadené v rokoch 2014-2015 a pri ktorých možno hovorit o zjednodušení alebo naopak pritažení v oblasti odvodových a danových povinností prinášajú Sme.sk , etrend.sk , etrend.sk, Združenie mladých podnikatelov Slovenska : - danová licencia, minimálna dan (môže mat negatívny dopad pre firmy v strate alebo s malým ziskom, povinnost bola totiž rozšírená aj na firmy, ktoré nevykazujú zisk) - odovzdávanie kontrolných výkazov spolu s danovým priznaním (krížová kontrola platcov DPH) - zjednodušenie danovej evidencie (väcšine živnostníkov stací danová evidencia) Priaznivost podnikatelského prostredia pravidelne vyhodnocuje aj Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). V publikácií OECD Economic Surveys:Slovak Republic 2014 Vývoj Slovenska v období 2008-2013 v odstranovaní tažkostí pri zacatí podnikania je hodnotené kladne, na druhej strane kritizuje sa nefunkcnost verejných inštitúcií a právneho systému, co sú faktory ktoré majú vážne dopady na situáciu aj v podnikaní. Dalej sa v správe uvádza (s. 73, dalšie informácie o stave podnikatelského prostredia na s. 25): " Time needed for starting a business is important and Slovakia's rating has been slipping. On the positive side, a "silence is consent" procedure has been introduced, which has significantly simplified the process of opening and operating a business. (...) However, despite the progress, the number of procedures for start-up is still relatively high and even increasing with respect to establishing a limited liability, indicating red tape. Overall, the Slovak Republic needs to make further effort to improve the business enviroment." Dátum zverejnenia analýzy: 05.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Podnikanie

Sociálna poistovna

TASR

zvýšené

Sme.sk

etrend.sk

etrend.sk,


Je to nezmysel preto, lebo Ústavný súd jasne povedal, že nejde o ľudské práva. Ústavný súd jasne deklaroval a hovoril o judikátoch Európskeho súdu pre ľudské práva, ktoré hovoria, že neexistuje žiadne právo na manželstvo takýchto osôb.

Je pravdou, že ÚS SR súd jasne povedal, že otázky referenda s odvolaním sa na judikáty ESĽP nenarúšajú a neznižujú štandard základných práv. Avšak v jeho dôvodnení sa neuvádza tvrdenie, že judikáty ESĽP hovoria o neexistencii práva na manželstvo takýchto osôb, teda osôb rovnakého pohlavia ako tvrdí A. Chromík. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Odôvodnenie v Náleze Ústavného súdu Slovenskej republiky sa venovalo každej referendovej otázke. Prvá otázka referenda znela: „Súhlasíte s tým, aby sa manželstvom nemohlo nazývať žiadne iné spolužitie osôb okrem zväzku medzi jedným mužom a jednou ženou?“ Ústavný súd v tejto otázke rozhodol nasledovne: 58. V popísaných okolnostiach sa ústavný súd obracia k aktuálnemu stavu v právnom poriadku Slovenskej republiky, ktorý umožňuje uzavrieť manželstvo iba jednému mužovi a jednej žene [čl. 41 ods. 1 ústavy, čl. 1 základných zásad zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o rodine“), § 1 ods. 1 zákona o rodine]. Prvá posudzovaná referendová otázka teda pre prípad prijatia (čl. 98 ods. 2 ústavy) nemá ambíciu zmeniť právny stav de constitutione lata ani de lege lata, ale naopak, potvrdiť ho. Prijatie návrhu obsiahnutého v prvej navrhovanej otázke by tak neznížilo existujúci štandard základného práva na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života a vzhľadom na aktuálnu judikatúru ESĽP je podľa názoru ústavného súdu vytvorený priestor pre zaujatie stanoviska k možnosti uzatvárania manželstva medzi inými osobami než len medzi jedným mužom a jednou ženou v referende. Druhá referendová otázka znela: „Súhlasíte s tým, aby párom alebo skupinám osôb rovnakého pohlavia nebolo umožnené osvojenie (adopcia) detí a ich následná výchova?“ Ústavný súd rozhodol takto: V poradí druhá referendová otázka predovšetkým s ohľadom na skutočnosť, že v Slovenskej republike nie je adopcia nezosobášeným párom osôb opačného pohlavia prístupná, o bdobne ako prvá otázka nemá za cieľ ani spôsobilosť meniť štandard základného práva podľa čl. 19 ods. 2 ústavy oproti právnemu stavu de lege lata. Na základe analýzy tejto otázky a jej prepojenia na relevantné ustanovenia zákona o rodine možno tiež konštatovať, že z čl. 41 ods. 4 ústavy konkretizovaného práve v zákone o rodine nevyplýva právo (potenciálneho rodiča) na adopciu dieťaťa ako pozitívne právo upravené v našom právnom poriadku. Tretia referendová otázka znela: „Súhlasíte s tým, aby školy nemohli vyžadovať účasť detí na vyučovaní v oblasti sexuálneho správania či eutanázie, ak ich rodičia alebo deti samy nesúhlasia s obsahom vyučovania?“ Ústavný súd v nej rozhodol takto: 103. S ohľadom na význam referenda v slovenskom ústavnom systéme popísaný v časti II odôvodnenia tohto nálezu a na koncept možnosti ústavného súdu zasiahnuť v konaní podľa čl. 125b ústavy do procesu uskutočnenia konkrétnej referendovej aktivity iniciátorov referenda nemožno podľa názoru ústavného súdu štvrtú referendovú otázku v jej podobe označiť ako stelesňujúcu základné právo na vzdelanie v podobe, akú čl. 93 ods. 3 ústavy zakazuje. Štvrtá analyzovaná otázka totiž navrhuje riešenie vzájomnej kolízie záujmu vzdelávaného dieťaťa stelesneného v základnom práve podľa čl. 42 ods. 1 ústavy a záujmov jeho rodičov (prípadne i záujmov vzdelávanej plnoletej osoby) chránených čl. 41 ods. 4 i čl. 24 ods. 2 ústavy na principiálnej báze (rodič bude môcť zabrániť vyučovaniu detí v oblasti sexuálneho vzdelávania a eutanázie), ktorá v kontexte rekapitulovanej judikatúry ESĽP nenarúša žiadne z dotknutých základných práv. K nedovolenému ataku niektorého z nich by mohlo eventuálne dôjsť až na základe detailnej (podústavnej) regulácie systému vzdelávania v uvedených „citlivých“ oblastiach, pričom však takáto zákonná, či dokonca podzákonná právna úprava už je spôsobilá stať sa predmetom prieskumu ústavným súdom podľa čl. 125 ústavy. Ústavný súd preto dospel k záveru, že štvrtá referendová otázka nie je v rozpore s čl. 93 ods. 3 ústavy. Dátum zverejnenia analýzy: 09.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

rozhodol

rozhodol


Nič nezrušila, veď teraz ideme podpisovať s Doprastavom ďalšie pokračovanie na východe na Spiši.

Žiadny zdroj zatiaľ nehovorí o pripravovaní podpisu zmluvy s Doprastavom.


Druhý dôvod, prečo predkladajú takýto návrh zákona je, že na Slovensku cítiť, pretože Slovensko je podstatne úspešnejšie ekonomicky a sociálne, ako je Maďarsko, že národnostná menšina maďarská sa identifikuje so Slovenskou republikou ako so štátom, v ktorom žijú a cítia sa ako občania tejto republiky.

Informácie o tom, aká je identifikácia maďarskej menšiny, nemáme. (ak by sme uznali logiku premiéra Fica, popiera ňou vlastne potrebu odoberať ľuďom s dvoma občianstvami to slovenské).


Na Slovensku máme podľa čísel, ktoré sú prístupné, okolo 2000 moslimov.

Vzhľadom na to, že islam na Slovensku nie je oficiálne registrované náboženstvo, bolo potrebné pri poslednom sčítaní obyvateľstva v roku 2011, aby veriaci moslimovia v sčítacom formulári uviedli možnosť "iné" a do vyhradeného miesta vpísali slovo islam. V oficiálnych štatistikách Š Ú SR presný počet moslimov neuvádza. Existuje niekoľko odhadov o počte ľudí, ktorí sa hlásia k islamu. Podľa Atlasu komunity migrantov, ktorý vypracovala Medzinárodná organizácia pre migráciu ( IOM ) Slovensko, tvorí skupinu moslimských migrantov približne 2000 ľudí. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Š Ú IOM


my máme na Slovensku plus mínus 400 000 nezamestnaných

Internetová stránka Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny obsahuje ako posledné uverejnené štatistiky nezamestnanosti štatistiky za mesiac október 2014. V mesačnej štatistike štruktúry uchádzačov o zamestnanie sa uvádza, že na Slovensku bol stav uchádzačov o zamestnanie ku koncu mesiaca október 375 978; v ďalších mesiacoch posledného roku sa tento údaj približuje Švejnom uvedenému číslu ešte viac. Keďže Švejna uvádza "plus mínus" 400-tisíc nezamestnaných, výrok hodnotíme ako pravdivý.

zip

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny


A ak sa pozriete na tú listinu, tak zistíte, že človek, ktorý by prípadne mal prísť do Národnej rady po mne tak mal od voličov podporu na úrovni možno 2 % z toho, čo ja.

Pri posledných voľbách do parlamentu v roku 2012 mal Radoslav Procházka 47 175 preferenčných hlasov , čo ho presunulo z desiateho miesta na kandidátke na štvrté miesto. Do parlamentu sa dostalo za stranu KDH 16 poslancov, na sedemnástom mieste zostal Marián Radošovský, ktorý by sa v prípade, že sa R. Procházka vzdá mandátu, posunul na 16. miesto a získal poslanecké kreslo. Vo voľbách dostal 2 318 preferenčných hlasov, čo ho posunulo z 15. priečky na 17. Počet preferenčných hlasov Mariána Radoševského predstavuje podľa našich výpočtov 4,9 % preferenčných hlasov Radoslava Procházku, čo teda znamená, že jeho výrok nie je pravdivý.

hlasov kandidátke mieste


Česi posielajú vlastných vojakov do Maďarska, myslím si, že je to sympatické.

Český minister obrany, Martin Stropnický, skutočne ponúkol vojenskú pomoc Maďarsku. Cieľom je najmä pomôcť s ochranou hraníc. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V stredu, 23. septembra 2015 ministerstvo obrany ČR oznámilo , že je pripravené technicky pomôcť Maďarsku pri ochrane hraníc. O dva dni, 25. septembra upresnilo , že vyšle do Maďarska zhruba 20 vojakov a rôzne druhy techniky.

"Sme s Maďarmi v kontakte, oni nás požiadali o konkrétnu pomoc. Myslím, že sa snažia dosť poctivo východnú schengenskú hranicu ochraňovať. Špecifikovali, čo by potrebovali, myslím, že budeme schopní im to dodať. Do 15. októbra by sme tam niečo mohli poslať." uviedol minister obrany Martin Stropnický (ANO). Ďalšie rozhovory o spolupráci prebehnú 1. októbra.

oznámilo upresnilo


Prečo potom, vláda Roberta Fica nemala s ničím problém. Podporovala elektronické aukcie, akurát že žiadnu ani jednu jedinú neurobila.

Možnosť elektronicky obstarávať bola oficiálne spustená predchádzajúcou vládou , ktorá tak zavádzala nariadenie EU do praxe. Žiadnu správu o elektronických aukciách, ktoré by sa konali za minulej vlády sa nám nájsť nepodarilo.


Bol uzavretý osobitný zákon o duálnom vzdelávaní. Stovky firiem sa zapojili.

Do systému duálneho vzdelávania sa podľa posledných informácii zapojilo takmer tristo firiem. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. “ Duálne vzdelávanie je systém odborného vzdelávania a prípravy na výkon povolania, ktorým sa získavajú vedomosti, schopnosti a zručnosti potrebné pre povolanie. Vyznačuje sa najmä úzkym prepojením všeobecného a odborného teoretického vzdelávania v strednej odbornej škole s praktickou prípravou u konkrétneho zamestnávateľa .” Do systému duálneho vzdelávania, ktorý bol spustený na začiatku školského roku 2015/2016 sa podľa denníka Pravda prihlásilo 130 zamestnávateľov pričom konečný zoznam k 1. septembru 2015 uvádzal 115 zamestnávateľov v konečnej ponuke pracovných miest pre žiakov odborných škôl. Podľa posledných informácií z januára 2016 od nového školského roku bude vyškoľovať 2 763 študentov 293 odborných firiem.

Duálne vzdelávanie
Pravda
zoznam
informácií


80% ľudí zarába priemer alebo podpriemer priemernej mzdy na Slovensku.

Výrok P.Pašku hodnotíme ako nepravdivý, pretože priemer alebo podpriemer priemernej mzdy na Slovensku v roku 2011 zarábalo 72,5% a nie 80%. Posledné dostupné údaje Štatistického úradu o štruktúre miezd na Slovensku sú za rok 2011. Podľa týchto údajov (.pdf, s.2) priemerná hrubá mesačná mzda v tomto roku dosahovala 855 eur. V mzdovom pásme do 850 Eur bolo 68,7 % zamestnancov. V intervale od 850 – 900 Eur, do ktorého patrila aj priemerná hrubá mesačná mzda nameraná v tomto zisťovaní, bolo 3,8 % zamestnancov. To znamená, že aj v prípade, že by sme uvažovali o priemere alebo podpriemere priemernej mzdy v intervale do 900 Eur, tak túto mzdu by zarábalo na Slovesnku 72,5% ľudí a nie 80%, ako tvrdí P.Paška. V tomto meraní sa nezohľadňovala celá populácia, ale len zamestnanci. Dátum zverejnenia analýzy: 03.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov


...v roku 2015 malo naše mesto dlh 21,4 percent a v roku 2017 už sa to vyšplhalo na 38,8 percent.

Hodnoty, ktoré Miroslav Benko použil, naozaj korešpondujú s realitou. Podľa štatistiky INEKO, ktorá hodnotí hospodárenie miest, obcí a VÚC, sa celkový dlh mesta Prešov za rok 2015 pohyboval na úrovni 21,4 % a za rok 2017 stúpol až na 38,8 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu


Takmer 70 % ľudí si toto rovnako uvedomuje a sú proti tomu, aby sme podporovali Ukrajinu vojensky.

Podľa prieskumu agentúry GLOBSEC 69% respondentov zo Slovenska súhlasilo s tvrdením , že dodávky zbraní na Ukrajinu provokujú Rusko a približujú Slovensko k vojne. S tvrdením, že vojenská pomoc Ukrajine pomáha, súhlasilo 57% opýtaných.

Zhruba 70% respondentov súhlasilo s tvrdením, že ukrajinskí utečenci poberajú pomoc na úkor domácich, ktorí ju potrebujú viac. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

súhlasilo s tvrdením
súhlasilo
súhlasilo


Republika je jednoznačne antifašistická strana, mimochodom máme najviac poslancov, ktorí sú členmi Slovenského zväzu protifašistických bojovníkov.

Strana Republika sa snaží byť prijateľnejšou stranou na slovenskom politickom spektre a získať imidž antifašistickej strany na zvýšenie koaličného potenciálu. Jej poslanci sú však spájaní s neonacizmom, a členstvo jej poslancov v Slovenskom zväze protifašistických bojovníkov (SZPB) je až na prípad poslanca Suju nepravdivé. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Poslanci Republiky, ktorá existuje ešte len niečo vyše dva roky, sa do parlamentu dostali na kandidátke Ľudovej strany – Naše Slovensko (ĽSNS). Tá je podľa historika Juraja Drábika neonacistickou stranou patriacou do rodiny fašistických hnutí. Republiku samotnú odborník na extrémizmus Miroslav Mareš označil za radikálnu.

Od vzniku strany Republika začali odídenci z ĽSNS otáčať. Poslanec Mazurek sa za svoje správanie z minulosti po odchode z ĽSNS ospravedlnil , vrátane vulgárnych pokrikov a hádzania kameňov na moslimskú rodinu v roku 2015. Chybami v mladosti sa tiež vyviňoval poslanec Ďurica, ktorý spieval v neonacistickej kapele Biely odpor a hajloval.

Slovenské národné povstanie, ktoré Marián Kotleba nazval boľševickým povstaním a ktoré v ĽSNS vnímali ako vlastizradu, si už v roku 2022 členovia Republiky pripomínali a zúčastnili sa aj na oslavách v Bratislave a Košiciach. Pochválili sa aj tým, že ho oslavujú práve spolu so Slovenským zväzom protifašistických bojovníkov, tí to však odmietli .

Slovenský zväz protifašistických bojovníkov ešte v roku 2022 odmietol akúkoľvek spoluprácu s Republikou. Stanovy tohto zväzu si kladú za cieľ „verejne vystupovať proti extrémnym silám propagujúcim nacionalizmus, šovinizmus, rasizmus, antisemitizmus, neofašizmus, neonacizmus, neoľudáctvo a xenofóbiu.”

Členovia si v druhej polovici mája 2023 zvolili nové vedenie. Nie všetci členovia ho vnímajú za legitímne zvolené a obrátili sa aj na Generálnu prokuratúru. Aj napriek spornému hlasovaniu začal však kandidát Viliam Longauer vystupovať ako predseda. Následne sa vyfotil s predsedom Republiky Uhríkom, ktorý fotku uverejnil na Facebooku. Dvaja poslanci za túto stranu Miroslav Suja a Eduard Kočiš sú navyše podľa vlastných slov , či svojej stránky od tohto roku členmi spomínaného Slovenského zväzu protifašistických bojovníkov. Podľa podpredsedu SZPB Jozefa Ťažkého sa zároveň sporadicky objavujú informácie o snahách členov Republiky získať členstvo medzi protifašistickými bojovníkmi.

Register členov, ktorých je okolo 18 tisíc nie je voľne dostupný. Podpredseda Ťažký však ozrejmil , že konrétne poslanec Kočiš nie je v centrálnej evidencii členov a nebol mu ústredím zväzu ani vydaný preukaz, ktorý je oficiálnym osvedčením členstva. Naopak poslanec Suja sa členom skutočne tento rok stal , a to v základnej organizácie v Detve. Podľa predsedu tejto ZO Júliusa Feješa sa má už desať rokov príkladne starať o hrob neznámeho červenoarmejca. Stála starostlivosť o ochranu a údržbu pomníkov je jedným z poslaní členov SZPB.

Členovia však musia pre zachovanie členstva dodržiavať aj iné ustanovenia Stanov SZPB, ktoré odmietajú pokusy o „znevažovanie miesta a významu SNP v slovenských dejinách, o popieranie existencie holokaustu (...), ako aj pokusy o rehabilitáciu ľudáckeho režimu na Slovensku a glorifikáciu jeho vedúcich predstaviteľov.“ Je otázne, či to práve politici Republiky môžu spĺňať.

Poslanec Mazurek bol v roku 2019 odsúdený Najvyšším súdom za rasistické vyjadrenia. Poslanec Kočiš ešte v októbri 2021 na Facebooku oslavoval narodenie Tisa. Predseda strany Uhrík zas nebol ochotný odsúdiť transporty Židov počas Tisovho režimu do vyhladzovacích táborov. Namiesto toho sa obránil , že nie je historik. O Tisovi, ktorý o týchto transportoch rozhodol, povedal , že to bol „jediný skutočný slovenský prezident, ktorý zastával práva Slovákov.“

Politológ a odborník na krajnú pravicu Tomáš Nociar navyše hovorí , že v prípade Republiky, ktorá sa dnes pasuje do role antifašistickej strany, ide len o fantómový antifašizmus. Ten spočíva vo vymedzení sa voči “liberálnemu fašizmu,” ktorý majú predstavovať protipandemické opatrenia a vojenská podpora Ukrajiny. Tieto politiky však nie sú prejavom fašizmu.

existuje je označil ospravedlnil vyviňoval spieval nazval vnímali Pochválili odmietli odmietol kladú zvolili vnímajú uverejnil sú slov stránky získať je ozrejmil stal je dodržiavať odsúdený oslavoval obránil povedal hovorí


Aj napriek tomu, že v posledných desiatich rokoch mali výdavky na infraštruktúru v Európe klesajúci trend ...

Na základe dostupných zdrojov hodnotíme výrok Moniky Smolkovej ako nepravdivý. Nemožno totiž tvrdiť, že výdavky v Európe na infraštruktúru mali v posledných desiatich rokoch klesajúci trend, pretože pokles zaznamenalo len niekoľko krajín, zatiaľ čo v iných krajinách výdavky rástli alebo stagnovali. Navyše údaje za roky 1995 až 2008 ukazujú, že celkovo v krajinách EÚ (resp. EEA, pozn.) výdavky na infraštruktúru rástli v pomere k HDP a aj v absolútnych hodnotách. K overeniu výroku sme sa dopracovali prostredníctvom vlastného prieskumu dát v súboroch OECD a použitím informácií zo správy Európskej environmentálnej agentúry, ktorá hodnotila dlhoročný vývoj výdavkov na infraštruktúru na prípade 20 členských krajín EEA (EEA = 28 krajín EÚ + Nórsko, Island a Lichtenštajnsko, pozn.) + Švajčiarsko. Túto vzorku krajín považujeme za dostatočne reprezentatívnu, aby sme na základe nej mohli zovšeobecňovať. Nebolo možné vykonať celoplošnú komparáciu výdavkov, nakoľko dáta nie sú kompletné a pre niektoré roky zo sledovaného obdobia sú len s prázdnymi, prípadne odhadnutými hodnotami. Metodologickým problémom je dostupnosť najaktuálnejších dát - zatiaľ sú zverejnené len po rok 2011, avšak myslíme si, že i tieto dáta nám poskytujú dostatočne kvalitné východisko pre hodnotenie dlhoročného trendu a čiastočne i toho aktuálneho. S odkazom na vyššie uvedenú správu prikladáme nasledovné grafy, z ktorých možno vidieť, že v 20 krajinách EEA výdavky na infraštruktúru rástli v pomere k HDP, a tiež v absolútnych hodnotách (sledované obdobie 1995 až 2008). ZDROJ: Európska environmentálna agentúra Nárast výdavkov v absolútnych hodnotách ilustruje aj nasledujúci graf: ZDROJ: Európska environmentálna agentúra Na doplnenie aktuálnejších údajov sme spracovali tabuľku ( .xslx verzia ), v ktorej sú uvedené konkrétne štáty EEA + Švajčiarsko a ich výdavky na infraštruktúru v rozmedzí rokov 2008 až 2011 (prostredníctvom najnovších dostupných dát OECD ). Z tejto tabuľky je vidieť, že vývoj výdavkov v jednotlivých krajinách nie je jednotný - v časti krajín výdavky stagnujú, v iných rastú alebo klesajú: Pokles výdavkov GB, ES, SLO, IT, IS, HU, CZ, HR, AT Rast výdavkov CH, SE, ROM, PL, NO, NL, LUX, EE, DK, BG Stagnácia SK, LT, DE, FR, FIN Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

OECD
správy
Európska environmentálna agentúra
Európska environmentálna agentúra
tabuľku
.xslx verzia
OECD


Andrej Danko pri príležitosti osláv konca druhej svetovej vojny vycestoval na návštevu Moskvy. Pri vojenskej prehliadke si ruskému prezidentovi najprv uklonil, potom si s ním aj podal ruku. Výrok Ondreja Dostála preto hodnotíme ako pravdivý.

Udalosť, na ktorú naráža Ondrej Dostál sa odohrala 9. mája 2019 v Moskve pri príležitosti osláv Dňa víťazstva - Ruskej oslave konca druhej svetovej vojny. Andrej Danko vtedy ako predseda parlamentu vycestoval na túto oslavu, hoci bolo Rusko už vtedy vo vojnovom v konflikte s Ukrajinou a viacerí štátni predstavitelia, vrátane predsedu štátnej dumy, boli na sankčnom zozname EÚ.

Pri prehliadke si prezident Ruska Putin podal ruky s mnohými prítomnými, vrátane Andreja Danka. Predseda Národnej Rady sa Putinovi uklonil a potom mu z vyvýšenej druhej rady podal ruku. Napriek tomu Danko tvrdil , že sa Putinovi neklaňal.

vycestoval podal uklonil tvrdil


Výzvou je aj očakávaný rozmach elektromobility, ku ktorému vláda prispeje podporou budovania potrebnej infraštruktúry.

Zahrnutie rozmachu elektromobility do programového vyhlásenia vlády podporilo Ministerstvo hospodárstva, v rámci rešpektovania záväzkov, ktoré pre krajiny vyplývajú z Parížskej dohody. Ministerstvo hospodárstva v roku 2012 vytvorilo pracovnú skupinu pre elektromobilitu, v súčasnom funkčnom období však nepodniklo žiadne konkrétne kroky. Sľub teda hodnotíme ako nesplnený.

Podpora elektormobility vychádza zo smernice Európskeho parlamentu a Rady EÚ z jesene 2014 . Tá členským štátom určuje stanoviť počet a rozmiestnenie verejne prístupných nabíjacích staníc, ktoré umožnia v lehote do 31. decembra 2020 zabezpečenie premávky elektrických vozidiel najmenej v rámci mestských a prímestských aglomerácií a iných husto obývaných oblastí.

Prevažne má ísť o stredne rýchlu technológiu nabíjania. Rezort pritom považuje v rámci potrieb Slovenska rozdeliť nabíjaciu infraštruktúru na dve časti s rôznym využitím a prioritami:

nosná dopravná sieť (takzvaná Národná sieť nabíjacích staníc) na trase hlavných dopravných ťahov, za začiatku prioritne ciest typu D a R a vo väčších mestách nad 30 000 obyvateľov, ktoré nadväzujú na spomínané kľúčové cesty

lokálna nabíjacia infraštruktúra v mieste bežného výskytu verejnosti – napríklad nákupné centrá, univerzity, verejné parkoviská, nemocnice, orgány štátnej a verejnej správy v okolí sídlisk

Čo sa týka Parížskej dohody , štáty sa zaviazali na udržiavaní, ochrane a zlepšovaní kvality životného prostredia, ochrana ľudského zdravia a rozvážnom a racionálnom využívaní prírodných zdrojov. Štáty schválili záväzný cieľ dosiahnuť aspoň 40 % domáceho zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990.

Hovorca Ministerstva hospodárstva Maroš Stano informoval, že chystajú návrh opatrení, ktoré by motivovali súkromný sektor zaujímať sa o budovanie infraštruktúry. Štát sa chce tiež zamerať na motiváciu pre nákup automobilov na alternatívne palivá prostredníctvom finančných nástrojov. Podrobnejšie plány odhalí komplexná stratégia, na ktorej ministerstvo aktuálne pracuje.

Šéf Ministerstva hospodárstva (MH) SR Peter Žiga (Smer-SD) povedal pre TASR , že koncepcia inteligentného priemyslu pre Slovensko, ktorý vláda schválila v októbri 2016, vyústi do akčného plánu. MH SR v návrhu Koncepcie inteligentného priemyslu pre Slovensko uviedlo, že niektoré čiastkové inteligentné koncepty v SR už existujú (e-mobilita, smart cities), iné je potrebné vytvoriť (smart grids, smart homes, smart buildings), ale najdôležitejšie je vzájomné prepojenie a vzájomná komunikácia týchto konceptov ako celku. V rámci programu e-mobilita bola vytvorená stránka kdenabijat.sk , ktorá informuje o dianí na Slovensku aj vo svete v oblasti elektromobility. Ministerstvo hospodárstva vypracováva Návrh Koncepcie inteligentného priemyslu pre Slovensko rokovania o ňom ešte prebiehajú.

Na portáli Slovenskej asociácie pre elektromobilitu v novembri informovali , že v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR podporí nákup elektromobilov a hybridov sumou viac ako 5,2 milióna eur z peňazí Recyklačného fondu a prostriedkov Zväzu automobilového priemyslu SR. Nový automobil na čisto elektrický pohon získa príspevok päť tisíc eur a v hybridnej kombinácií s doplnkovým spaľovacím motorom získa nový vlastník dotáciu tri tisíc eur.

TASR v decembri informovala , že kroky podstupuje najmä Europská únia, ktorá na Na inovácie v oblasti energetiky pôjdu 2 mld. Eur. Eurokomisár pre výskum, vedu a inovácie Carlos Moedas na medzinárodnom podujatí Európskej komisie povedal: "Dohodli sme sa, že 2 miliardy eur budú nasmerované do štyroch kľúčových oblastí. Sú nimi dekarbonizácia budov, lepšie integrovanie obnoviteľných zdrojov energie do energetiky, ďalej elektrická mobilita (elektrické autá a verejná doprava) a uskladňovanie (elektrickej) energie."

Podľa stránky kdenabijat.sk je v rámci európskeho programu e-lektromobilita bolo vytvorených v Nemecku, Rakúsku, Českej republike a Slovenskej republike 210 staníc. Na Slovensku v súčasnosti existuje viac ako 50 nabíjacích staníc.

Prevažne má ísť

Parížskej dohody

povedal pre TASR

kdenabijat.sk

TASR v decembri informovala

kdenabijat.sk


Lebo pred 13 rokmi takto na jeseň v roku 2002 DPH na potraviny všetky bola 10 %. Následne sa zvyšovala na 14, 19, 20.

Daň z pridanej hodnoty ( DPH ) je daň, ktorej podliehajú tovary a služby. DPH platí každý konečný spotrebiteľ, ktorý si daný tovar alebo službu zakúpi. Upravuje ju zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože znížená sadzba DPH v roku 2002 platila len pre základné potraviny. Vo výroku P. Kažimír naráža na Z. Simona a B. Bugára: " Zsolt Simon, ktorý v roku 2002 a 2003 hlasoval ako člen vlády a potom následne Béla Bugár aj v parlamente hlasoval za zvyšovanie DPH na všetky potraviny. Lebo pred 13 rokmi takto na jeseň v roku 2002 DPH na potraviny všetky bola 10 %. Následne sa zvyšovala na 14, 19, 20 ." V kontextu vyplýva, že Kažimír nehovoril len o základných potravinách. Kažimír má na mysli daň z pridanej hodnoty pre tovary a služby podliehajúce zníženej sadzbe dane 10 % , ktorá platila do novembra 2002. (. pdf , s.4)

„ Zoznam tovarov a služieb podliehajúcich sadzbe dane 14%. Obsahom tejto prílohy je zoznam tovarov a služieb, u ktorých sa uplatňuje sadzba dane 14%. Okrem iných položiek sú v tomto zozname zaradené všetky základné potraviny. I v doterajšom období boli základné potraviny zaradené vždy medzi tovarmi so zníženou sadzbou DPH. " (. rtf , s.7-8)

DPH
222/2004 Z. z.
pdf
1. januára 2003
zvýšená
rtf
upravila
pdf
rozhodla
Predpis č. 222/2004 Z. z.


Druhá vec je, že na tej schôdzi z relevantného hľadiska niet čo schvaľovať v tejto chvíli, pretože všetky tie veci, ktoré vláda prijala, na to mala kompetencie (výrok súvisí s poskytnutím pomoci Grécku, pozn.).

Ako sme uviedli už minulý týždeň , nevieme presne na aké kompetencie alebo mandát členovia vlády odkazujú. Tento výrok, tak ako výrok ministra Počiatka spred týždňa hodnotíme ako neoveriteľný.

minulý týždeň


Práve úradujúca ministerka z Progresívneho Slovenska stiahla novelu pána Karasa, ktorá z časti mohla riešiť tieto životné situácie (nezosobášených párov a párov rovnakého pohlavia, pozn.) a vrátila tak Slovensko znovu na začiatok.

Jana Dubovcová po nástupe do funkcie ministerky vnútra požiadala o stiahnutie návrhu jej predchodcu Viliama Karasa. Dubovcová ako dôvod stiahnutia uviedla, že návrh nijak nezlepšoval postavenie menšín a avizovala, že predstavý vlastný návrh. Podobne argumentovali aj zástupcovia LGBTI+ komunity, podľa ktorých tento návrh nespĺňal ani minimálny štandard ochrany ľudských práv párov rovnakého pohlavia, aj keď uznali, že môže byť prínosom pre niektorých ľudí na Slovensku. Návrh zavádzal inštitút dôverníctva pre nezosobášené páry, ktorý im mal pomôcť riešiť niektoré životné situácie. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivý. Treba však dodať, že Jana Dubovcová síce v roku 2020 kandidovala za koalícu PS-Spolu, v úradníckej vláde však v roku 2023 však žiadnu stranu nezastupovala ani nebola jej nominantkou.

Po občianskom nátlaku, ktorý bol vyvinutý na vládu po teroristickom útoku na Zámockej ulici, predstavil minister spravodlivosti Karas návrh, ktorý mal zabezpečiť právnu ochranu nezosobášeným párom.

Návrh mal umožniť právny úkon u notára, ktorým človek poverí blízku osobu oboznamovať so svojimi zdravotnými informáciami. Vyhlásenie malo taktiež umožniť stanovenie dôverníka na správu dedičstva či určiť opatrovníka zosnulého.

Návrh kritizovali aktivisti aj mimovládne organizácie. Iniciatíva Inakosť uviedla , že „návrhy sa vôbec netýkajú základnej požiadavky na právne uznanie párov rovnakého pohlavia a ich rodín,“ aj keď uznala, že môžu byť prínosom pre niektorých ľudí na Slovensku.

Jana Dubovcová po nástupe do funkcie požiadala o stiahnutie návrhu, keďže ani podľa nej neriešil zlepšenie životných podmienok LGBTI+ komunity a avizovala, že príde s novým návrhom.

Dubovcová v roku 2020 kandidovala do parlamentu za koalíciu PS/Spolu, ktorá sa v daných voľbách do parlamentu nedostala . V roku 2023 ju prezidentka Zuzana Čaputová vymenovala za ministerku spravodlivosti úradníckej vlády. Dubovcová nebola navrhnutá ani vymenovaná za stranu Progresívne Slovensko ako naznačuje Peter Pellegrini.

predstavil uviedla požiadala kandidovala nedostala vymenovala


To, čo je najväčšia prehra PS a Lipšica a všetkých spol je, že Progresívne Slovensko musí dnes uznať, že Ústavný súd nepozastavil zrušenie špeciálnej prokuratúry, pri ktorej sme my tvrdili, že najväčší dôvod na skrátené legislatívne konanie, lebo tá inštitúcia systematicky porušuje ľudské práva. To, že to Ústavný súd nezastavil je, že Ústavný súd nám dal za pravdu.

V prípade vládnej novely Trestného zákona Ústavný súd doposiaľ pozastavil účinnosť jej časti v Trestnom zákone, zákone o trestnej zodpovednosti právnických osôb a niektorých paragrafov Trestného poriadku. Ústavný súd tým vyhovel žiadosti prezidentky a časti poslancov na pozastavenie účinnosti novely, avšak len v jej časti. V platnosti ostala časť novely týkajúca sa zákona o prokuratúre, ktorá zrušila pôsobenie Úradu špeciálnej prokuratúry. O ústavnosti zrušenia špeciálnej prokuratúry a rovnako ani o novele ako celku Ústavný súd ešte nerozhodol. Nie je preto pravda, že by rušenie ÚŠP Ústavný súd vyhodnotil ako v súlade s ústavou a tým „dal za pravdu“ vládnej koalícii, pretože o tom ešte nevydal žiadne rozhodnutie. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Vládna novela Trestného zákona bola schválená parlamentom 8. februára hlasmi 78 poslancov. Súčasťou tejto novely bolo aj zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP). V súvislosti so schválenou novelou prezidentka 16. februára oznámila , že sa obráti na Ústavný súd SR „na preskúmanie súladu novely s ústavou, spolu s návrhom na pozastavenie účinnosti zákona“.

Ústavný súd 28. februára rozhodol o pozastavení účinnosti všetkých schválených zmien v Trestnom zákone, zákone o trestnej zodpovednosti právnických osôb a niektorých paragrafov Trestného poriadku. V platnosti ostala časť novely pojednávajúca o zákone o prokuratúre, ktorá k 20. marcu zrušila pôsobenie ÚŠP.

Toto rozhodnutie ÚS však neznamená , že pozastavená časť novely je protiústavná a rovno ani že zrušenie ÚŠP bolo v súlade s ústavou. O ústavnosti schváleného znenia novely súd ešte len rozhodne.

Ústavný právnik Marek Káčer tvrdí , že ak by súd napokon rozhodol, že zrušenie ÚŠP nebolo v súlade s ústavou, nič nebráni jej znovuvzniknutiu. Káčer však pripúšťa, že ÚS môže konštatovať aj „protiústavnosť novely v časti k ÚŠP, ale zároveň by mohol v rozhodnutí určiť, že činnosť tohto orgánu sa neobnovuje, prípadne že sa obnovuje len za splnenia určitých podmienok“.

schválená oznámila rozhodol všetkých platnosti neznamená tvrdí


Momentálne je zmluva (s EEI na parkovanie, pozn.) platná do roku 2025, za to obdobie mesto dostane o 2 milióny viac ako predtým.

EEI je bratislavská spoločnosť , s ktorou mesto Banská Bystrica uzavrelo zmluvu o nájme parkovacích miest a výbere parkovného na území Banskej Bystrice s účinnosťou do roku 2025.

spoločnosť zmluvu zmluva


Dobre, tak teraz, tak teraz vy hovoríte, čo nie je pravda, je to, je to nepravda, že odovzdáme celé letiska na Sliači a v Kuchyni, a povedali ste správne, že to je uvedené v článku, ktorý sa odvoláva na prílohu, lebo tam je napísané Sliač a Kuchyňa, ale viete čo účelovo preskakujete alebo nechcete vidieť? Teraz vám to poviem, tieto dohodnuté zariadenia, ktoré sú uvedené v prílohe, to je Sliač a Kuchyňa, na ne ale sa odvoláva čl. 2 ods. 6, ktorý hovorí o definícii týchto zariadení, a teraz ho odcitujem, “pri plnom rešpektovaní tých častí, ktoré si určí Slovenská republika na svoje výhradné používanie” atď., viete čo tzn.? Nie Američania zoberú Sliač a Kuchyňu, ale Slovenská republika určí, lebo tak je to v definícii čl. 2 ods. 6, ktoré časti týchto letísk budú môcť používať Američania.

Minister zahraničných vecí Ivan Korčok v tomto výroku vyvracia zavádzajúce tvrdenie poslanca Fica o odovzdaní celých areálov vojenských letísk v Sliači a Kuchyni do užívania ozbrojených síl USA.

Poslanec Fico sa vo svojom predchádzajúcom výroku snažil poukázať na prílohu A dohody , v ktorej sú vojenské letiská v Malackách-Kuchyni a na Sliači označené ako „dohodnuté zariadenia a priestory.”

Z tejto definície vyvodil zavádzajúci záver, že celé priestory oboch vojenských letísk budú poskytnuté pre účely voľného pohybu a užívania pre ozbrojené sily Spojených štátov amerických.

Minister Korčok však upozornil na existenciu článku 2, odsek 6, ktorý uvádza, že do užívania ozbrojených síl USA môžu byť poskytnuté len tie časti letísk, ktoré odobrí samotná Slovenská republika a to zároveň „pri plnom rešpektovaní tých častí, ktoré si určí Slovenská republika na svoje výhradné používanie.” ( docx ., s. 5)

Korčok má pravdu, že Slovenská republika neodovzdáva celé časti vojenských letísk do užívania armády USA, a pravdivo vyvracia zavádzajúce tvrdenia poslanca Fica. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako pravdivý.

dohody docx


Je to pol miliardy zisku len za to, že to ten plyn cez nás pretečie.

Tranzit zemného plynu z Ukrajiny cez slovenského územie zabezpečuje spoločnosť Eustream, a. s., ktorej nadpolovičným akcionárom je v princípe štát. V období od augusta 2023 do júla 2024 predstavoval čistý zisk spoločnosti 117,8 milióna eur. Zisk štátu, ktorý je 51-percentným akcionárom Eustreamu, by teda predstavoval 60 miliónov eur. Podľa Denisy Sakovej mal Eustream v roku 2024 tržby 474 miliónov eur, aj v prípade nízkych nákladov by sa zisk delil medzi akcionárov a preto nie je pravda, že Slovensko prichádza o pol miliardy zisku, ako tvrdí Huliak.

1. januára 2025 bol zastavený tok zemného plynu z Ukrajiny na Slovensko. Stalo sa tak následkom vypršania platnosti zmluvy o tranzite medzi ukrajinským Naftogazom a ruským Gazpromom. Z dohody malo významné príjmy aj Slovensko, ktorého územím sa plyn prepravoval do ďalších krajín. Jeho prepravu na Slovensku zabezpečuje spoločnosť Eustream , ktorej 100 % vlastníkom je SPP Infrastructure, a. s.. Tá je z 51 % vlastnená štátnym Slovenským plynárenským priemyslom, a. s. a 49 % podiel má súkromná spoločnosť EP Infrastructure.

Posledné roky príjmy Eustreamu klesali. Spoločnosť zaznamenala v roku 2021 čistý zisk 277 miliónov eur, zatiaľ čo v roku 2020 dosiahla 360 miliónov eur a rok predtým 387 miliónov eur. Po začiatku plnohodnotnej vojny na Ukrajine vo februári 2022 európske krajiny diverzifikovali svoje zdroje energií a objem prepravovaného paliva tak klesal. Výsledkom bolo, že čistý zisk Eustreamu sa v roku 2022 znížil na 265 miliónov eur a v roku 2023 spoločnosť dokonca prerástla do straty 12,6 milióna eur.

Podľa výkazu Eustreamu o finančnej situácii čistý zisk za obdobie 1. august 2023 až 31. júl 2024 predstavoval 117,8 milióna eur (. pdf , s. 40). Vzhľadom na to, že štát vlastní 51 % akcií spoločnosti, jeho zisk z tranzitu mohol byť 60 miliónov eur.

Ak by sme sa pozreli na celkové výnosy z predaja a služieb, teda tržby, tie v období 1. august 2018 až 31. júl 2019 dosiahli 793 miliónov eur, 2019 až 2020 748 miliónov eur, 2020 až 2021 622 miliónov eur a 2021 až 2022 567 miliónov eur. Tržby za obdobie 2022 až 2023 sú podľa výročnej správy Eustreamu 226 miliónov eur, Finstat .sk za rok 2023 uvádza tržby 176 miliónov eur. Za obdobie 2023 až 2024 boli tržby spoločnosti 380 miliónov eur. Denisa Saková pre agentúru SITA v januári 2025 uviedla , že výnosy Eustreamu z tranzitu plynu za rok 2024 sú na úrovni 474 miliónov eur. Z týchto dát by ani pri nulových nákladoch pre Slovensko nevyplýval zisk na úrovni pol miliardy eur.

V minulosti sme overovali aj podobný výrok ministerky hospodárstva Denisy Sakovej, ktorý sme označili ako nepravdivý.

zastavený

Eustream

zaznamenala

pdf

Finstat

uviedla

výrok


Jedna z najzásadnejších otázok pre Slovensko dnes, je získanie výhody dočerpať predchádzajúce finančné obdobie a zdroje, cez predĺženie lehoty o rok. Len Slovensko a Rumunsko získalo zatiaľ súhlasom na výbore,..

Výbor Európskeho parlamentu skutočne schválil výnimku pre Slovensko a Rumunsko, ktoré získali viac času na čerpanie eurofondov, konkrétne o rok dlhšie ako by pôvodne mali. Podľa informácií portálu euractiv.sk žiadne iné krajiny výnimku nedostali. Európsky parlament by mal o tejto výnimke hlasovať v priebehu októbra 2013. Priamu informáciu o tom, že by aj iné členské krajiny takto žiadali a boli odmietnuté nie je možné nájsť. Napríklad: "Bulharsko sa neúspešne pokúsilo túto tému otvoriť počas júnového summitu EÚ, " ako sa tvrdí v článku na TASR . Premiér Robert Fico sa zas vyjadril, že krajín, ktoré majú problém s vyčerpaním eurofondov je viac, ako príklad uviedol Maďarsko alebo ČR. O predĺženie lehoty na vyčerpanie eurofondov by teda mohlo mať záujem viacero krajín, avšak podľa všetkého o to žiadna priamo nepožiadala. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

výnimku informácií TASR uviedol


Na Slovensku máme dnes rekordný počet najnižší počet násilných zločinov, sme na úrovni 50 % roku 2002. V roku 2002 bolo spáchaných asi 15 tisíc násilných zločinov. V minulom roku už len niečo menej ako 7 tisíc.

V roku 2011 bolo podľa materiálov Polície SR na Slovensku evidovaných 6977 násilných trestných činov. V roku 2002 to bolo podľa rovnakého materiálu 15020. Dosiahnutý počet násilných trestných činov v roku 2011 predstavuje 46,5% úrovne roku 2002.

materiálov


...a ak chcete hovoriť, že SMER sociálna demokracia vtedy nekričal, veď sme hovorili, že predaj strategických podnikov je nehoráznosť, že ceny sú nízke(v období druhej dzurindovej vlády pozn.).

Predseda strany SMER sa vo vzťahu k privatizácii strategických podnikov vyjadroval veľmi negatívne nie len v minulosti, ale svoj negatívny postoj k privatizácii zástava aj v súčasnosti. V roku 2008 vláda R. Fica vypracovala Správu o dodržaní zákonnosti pri privatizácii SPP , kde hodnotí postup a výsledky privatizácie SPP. V správe je viacero pasáží, kde sa hodnotí cena, za ktorú bol 49% podiel predaný. Na strane 2 sa uvádza: "Vzhľadom na trhovú hodnotu (pozn. 49% podielu SPP) stanovenú v Koncepcii reštrukturalizácie a transformácie plynárenstva SR bola orientačná aj konečná ponuka konzorcia výrazne nízka." Následne sa na túto tému R. Fico vyjadroval aj v médiách : "Zistili sme, že SPP bol predaný hlboko pod cenu. Zistili sme, že privatizačnému poradcovi boli vyplatené extra peniaze. Poradca dostal 31 miliónov USD za to, no čo urobil? Veď keby ste videli návrhy, ktoré boli predkladané, to ako keby ste išli predávať chladničku, ale nie SPP," vyjadril sa R. Fico.

médiách


...už máme dokonca štyri maďarské strany, toto sme nemali ani za 90. roky.

V súčasnosti na slovenskej politickej scéne pôsobia štyri strany maďarskej národnostnej menšiny, a síce Most-Híd , SMK - Strana maďarskej komunity , Maďarská kresťanskodemokratická aliancia MKDSZ-MKDA a Maďarské Fórum . V 90-tych rokoch existovali tri takéto strany, Maďarské kresťanskodemokratické hnutie MKDH, Maďarská občianska strana MOS-MOPP a Együttélés-Spolužitie-Wspólnota-Soužití. Vymenované strany sa v roku 1998 zlúčili do jednej strany s názvom Strana maďarskej koalície SMK-MKP. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Most-Híd
SMK - Strana maďarskej komunity
MKDSZ-MKDA
Maďarské Fórum


Vláda prijímala nejaké opatrenie, prijíma a aj pripravuje do budúcna opatrenia. Uvoľnili sme v novembri, v decembri intervenčné zásoby obilia, jačmeňa 80 tisíc ton, aby sme zmiernili ten obrovský nápor na požiadavku a zvyšovanie cien.

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR od novembra 2010 predalo počas šiestich kôl intervenčného predaja obilnín celkovo 80 112 ton jačmeňa , čím sa tender na predaj obilnín ukončil. Štvrté a piate kolo predaja sa uskutočnilo v januári. Šieste kolo predaja sa konalo vo februári.

80 112 ton jačmeňa
Štvrté
piate
Šieste


...politické strany, ktoré boli súčasťou predchádzajúcej vlády, hlasovali za to, aby takáto stratégia (stratégiu o ľudských právach, pozn.) bola vypracovaná.

Stratégia ochrany a podpory ľudských práv sa počas vlády Ivety Radičovej prerokovávala Radou vlády SR pre ľudské práva a neskôr bola schválená na rokovaní vlády SR. Schôdze vlády ani Rady pre ľudské práva nie sú verejné. Demagog.SK nevie presne kto z členov ako hlasoval. Nezaznamenali sme však žiadne náznaky predstaviteľov vládnych strán s nesúhlasom vypracovania stratégie. Ako uvádza vlastný materiál návrhu na spracovanie stratégie, samotná stratégia vychádza z programového vyhlásenia vlády. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

materiál
uvádza
Nicolson
Kolíková
Pollák
uznesenie č. 17
uznesenie č. 717


Ale stále je potrebné pripomínať to, čo už povedala aj pani komisárka Jourová. My tu máme rozsudok Súdneho dvora Európskej únie, ktorý identický zákon zrušil. Poukázal na to, že takéto označovanie organizácií so zahraničnou pomocou je v rozpore so Zmluvou o fungovaní Európskej únie, s voľným pohybom kapitálu, so zásadou antidiskriminácie.

Návrh novely zákona o neziskových organizáciách z dielne SNS je podobný maďarskému zákonu o transparentnosti z roku 2017, o ktorom Súdny dvor Európskej únie v roku 2020 rozhodol, že je v rozpore s európskym právom. Komisárka Európskej komisie pre Hodnoty a transparentnosť Věra Jourová pri návšteve Slovenska informovala vládu, že podľa analýzy Komisie je slovenský návrh v rozpore s európskym právom podobne ako ten maďarský. Ako uvádza poslankyňa Števulová, Súdny dvor vo svojom rozhodnutí uviedol, že maďarský zákon o transparentnosti narúša povinnosť štátov zabezpečiť voľný pohyb kapitálu stanovený v článku 63 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a pôsobí antidiskriminačne, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Poslankyňa Števulová pravdepodobne odkazuje na prípad maďarského zákona „o transparentnosti organizácií, ktoré sú príjemcami zahraničnej pomoci“. Zákon nadobudol účinnosť 27. júna. Podľa tohto zákona sa mali maďarské mimovládne organizácie, ktoré získali dotácie zo zahraničia vo výške približne viac ako 23 500 eur za daňový rok, zaregistrovať ako „organizácie financované zo zahraničia“. Toto označenie mali uvádzať pri všetkých publikáciách a tlačových správach.

Organizácie mali podľa nového zákona takisto povinnosť podávať správy o svojich zahraničných zdrojoch. Ako sankciu za nedodržanie uložených povinností mohli organizácie získať buď finančnú pokutu alebo mohlo ísť k ich úplnému rozpusteniu.

Novela zákona o neziskových organizáciách, ktorú na Slovensku do parlamentu predložili poslanci SNS Huliak, Garaj, Lučanský a poslankyňa Kramplová, zdieľa niektoré vyššie uvedené charakteristiky s maďarským zákonom. V prvom rade slovenská novela tiež ukladá neziskovým organizáciám poberajúcim finančné prostriedky zo zahraničia povinnosť uvádzať za svojím názvom označenie „organizácia so zahraničnou podporou.” Toto označenie je organizácia „povinná uvádzať spolu s názvom pri všetkých úkonoch v rámci svojej činnosti” (. pdf , s. 10). Narozdiel od maďarského zákona, ktorý túto povinnosť ukladá len v prípade, že daná organizácia počas jedného daňového roka získala zo zahraničia viac ako 23 500 eur, slovenský zákon túto povinnosť ukladá už od 5 000 eur v priebehu kalendárneho roka.

Ďalším spoločným znakom je fakt, že v prípade nedodania príslušnej dokumentácie zo strany neziskovej organizácie jej ministerstvo vnútra môže udeliť pokutu do výšky 5 000 eur alebo ju úplne rozpustiť . Podobnosti medzi oboma legislatívnymi návrhmi podľa eurokomisárky Věry Jourovej porovnávala aj samotná Európska komisia, ktorá vyhodnotila , že slovenský návrh je v rozpore s európskym právom rovnako ako ten maďarský.

V roku 2017 Európska komisia voči Maďarsku kvôli tomuto zákonu začala priestupkové konanie. O prípade neskôr rozhodoval Súdny dvor Európskej únie, ktorý v rozsudku vyhovel žalobe komisie. Súd rozhodol , že „uložením povinnosti registrácie, vyhlásenia a zverejnenia určitým kategóriám organizácií občianskej spoločnosti, ktoré priamo alebo nepriamo dostávajú podporu zo zahraničia presahujúcu určitú hranicu, a ustanovením možnosti ukladať sankcie organizáciám, ktoré tieto povinnosti nedodržiavajú, Maďarsko zaviedlo diskriminačné a neodôvodnené obmedzenia tak voči dotknutým organizáciám, ako aj voči osobám, ktoré im takúto podporu poskytujú“. Tieto obmedzenia boli podľa súdu v rozpore s povinnosťami členských štátov o voľnom pohybe kapitálu stanoveným v článku 63 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v rozpore s článkami 7, 8 a 12 Charty základných práv Európskej únie – práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života, práva na ochranu osobných údajov a práva na slobodu združovania. Súd uznal, že zákon predstavuje obmedzujúce opatrenie diskriminačnej povahy.

nadobudol zákona podávať Novela ukladá pdf ukladá rozpustiť vyhodnotila začala rozsudku rozhodol rozpore


V roku 2016 ubudlo z evidencie 10,5 tisíca nezamestnaných nad 4 roky.

Tendencia úbytku nezamestnaných nad 4 roky z evidencie podla predbežných štatistík Ústredia práce je v súlade s výrokom ministra Richtera, avšak presné číslo je zatiaľ neoveriteľné. Výrok ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Na stránkach ÚPSVaR boli ku dňu overenia výroku k dispozícii len štatistiky vzťahujúce sa na obdobie od decembra 2015 do novembra 2016. Za toto obdobie postupne ubudlo z evidencie fakticky 10 496 nezamestnaných nad 48 mesiacov (4 roky). if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["cCbzA"]={},window.datawrapper["cCbzA"].embedDeltas={"100":501,"200":449,"300":423,"400":397,"500":397,"600":371,"700":371,"800":371,"900":371,"1000":371},window.datawrapper["cCbzA"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-cCbzA"),window.datawrapper["cCbzA"].iframe.style.height=window.datawrapper["cCbzA"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["cCbzA"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("cCbzA"==b)window.datawrapper["cCbzA"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 16.01.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

ÚPSVaR


...Slovensko v rámci dobrovoľného príspevku je pripravené ponúknuť aj našich vojakov, podobne ako je to dnes v Afganistane.

Slovenskí vojaci sa nachádzajú v Afganistane v rámci operácie Resolute Support, naposledy odišlo v máji 2015 37 vojakov na podpornú misiu . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Severoatlantická aliancia 28. decembra 2014 ukončila po 13 rokoch misiu ISAF , ktorej súčasťou bola aj Slovenská republika, uviedlo spravodajstvo TA3 . Vojaci v Afganistane začali opäť pôsobiť od 1. januára 2015 s novým mandátom a v novej nebojovej misií pod názvom Resolute Support, kde má zastúpenie aj Slovensko. Súčasná misia má mandát BR OSN, takisto ako aj predchádzajúca misia ISAF. Dátum zverejnenia analýzy: 07.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

podpornú misiu
ISAF
TA3


Slovnaft robil bežne 100, 200 miliónov alebo tristo, nechytajte za slovo, miliónov zisku a teraz to bude skoro do jednej miliardy a tá miliarda sa tam skoro urobila, samozrejme z tej vysokej ceny a z nízkej ceny ruskej ropy a to zaplatili naši občania.

Za posledných päť rokov dosiahol Slovnaft zisk štyrikrát. V roku 2017 to bolo 147 miliónov €, v roku 2018 106 miliónov €, v roku 2019 17 miliónov € a v roku 2021 sa zisk vyšplhal na 253 miliónov €. Za rok 2020 Slovnaft zaznamenal stratu 82 miliónov €. Je pravda, že zisk tejto spoločnosti sa pohyboval rádovo v stovkách či desiatkach miliónov €.

Informácie o ziskoch Slovnaftu za prvý štvrťrok tohto roka zatiaľ nie sú dostupné, ale kontextuálne dáta môžeme zistiť z údajov maďarskej spoločnosti MOL, ktorá je materskou firmou Slovnaftu. MOL za prvý štvrťrok 2022 dosiahol zisk pred zdanením, úrokmi a odpismi očistený o náklady súvisiace s precenením zásob vo výške 788 miliónov eur.

Tento zisk je nižší o šesť percent než zisk za 4. kvartál 2021.

Vysoké zisky MOLu a pravdepodobne aj Slovnaftu sú dôsledkom lacnej ruskej ropy Urals, ktorú spracováva napríklad aj Slovnaft a dokáže tak zvyšovať svoje marže. Ďalším dôvodom vysokého zisku je nedostatok nafty na svetovom trhu, ktorý existoval už pred ruskou inváziou na Ukrajinu.

Celé tvrdenie hodnotíme ako neoveriteľné, keďže nie sú k dispozícii údaje o zisku Slovnaftu v roku 2022, dá sa len odvodzovať zo zisku MOL.

dosiahol zaznamenal zisk dôsledkom


V čom ja vidím najväčší problém na generálnej prokuratúre je to, že existuje politická dohoda, politický subjekt vládnej koalície na rozpalcelovaní generálnej prokuratúry. Na čele generálnej prokuratúry bude politický nominant pán Čentéš, prvý námestník pán Lauko alebo jeden z námestníkov pán Lauko za KDH, druhý námestník pán Szabó za Híd.

Vôľu vymeniť námestníkov a riaditeľov odborov na GP SR sme z úst zástupcov koaličných strán nezachytili. K dispozícií nie je ani žiadne vyjadrenie J. Čentéša, kde by komentoval alebo vyjadril súhlas s možnými spolupracovníkmi na poste námestníkov.


Prokurátor špeciálnej prokuratúry Repa a máme to nahraté, hovorí to Kaľavský, sám si pýta, dajte všetky dôkazy na Smer, musíme ten Smer zlikvidovať.

Nahrávku, v ktorej vypovedá bývalý príslušník Národnej kriminálnej agentúry Ján Kaľavský, púštal Robert Fico na tlačovej konferencii v nedeľu 12. marca 2023. Verejnosť zatiaľ nemá k dispozícii celú nahrávku a nie je zrejmý kontext tohto vyjadrenia, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

V konkrétnej pasáži, o ktorej Fico vo výroku hovorí odznelo: „Ďalšia vec, ktorej som sa ja už potom neskôr aj zľakol, bolo, keď v kancelárii u Jána Čurillu, ma zoznámil Ján Čurilla s prokurátorom Repom. A ten mi povedal, že: Sem s dôkazmi na Roberta Fica. Máme úlohu, jednoznačne musíme urobiť SMER.” (v čase od 13:40) Fico tak vo výroku zamenil slová zlikvidovať a urobiť.

Dlhodobo navyše nie je známe, odkiaľ má Fico nahrávky, ktoré prezentuje na svojich tlačových konferenciách. Advokát Peter Kubina sa vyjadril , že Fico na tlačovkách púšťa aj také nahrávky, ktoré zo spisov nedostali ani obvinení.

26. marca 2023 zverejnila TV Markíza časť nahrávky , ktorou operuje Fico, a dodáva kontext vete o zločineckej skupine. Odpočúvaní vyšetrovatelia na nej hovoria:

„Ale vieš, mne sa páči ten Fico. Doteraz to boli všetko jeho nominanti, to bolo v pohode. A teraz sú to vy***ní, špinaví kajúcnici, ktorí idú očierniť Smer. No ty kokos, on je proste majster marketingu, ty vole.“ „Aj ten Pellegrini, no jasné. Úloha je spraviť Smer zločineckú skupinu a úplne zničiť opozíciu.“

Obhajca vyšetrovateľov Peter Kubina argumentuje , že ide o povytŕhané vety z kontextu. Výrok vyšetrovateľa Ďurku vyslovený v neformálnej debate znel: „Uznesenie o začatí neni LIST JEŽIŠKOVI, ŽE SI tam píšeme, čo chceme.” Do uznesenia o vznesení obvinenia sa však dostala veta prepísaná takto: „Uznesenie o začatí neni (nezrozumiteľné slová), tam píšeme, čo chceme.” Vynechanie slov tak dramaticky zmenilo kontext danej vety.

Prokurátor Repa sa vyjadril, že nepočul nahrávku, o ktorej Fico hovorí.

čase vyjadril nahrávky argumentuje Výrok nepočul


Ten predaj z dvora musí byť realizovaný tak, ako bol nastavený. To znamená, je to predaj prebytkov, ktoré daný poľnohospodársky podnik má a kde si chce zlepšiť situáciu.

Výrok Ľ. Jahnátka hodnotíme ako zavádzajúci, pretože vláda I. Radičovej síce upravovala podmienky predaja poľnohospodárskych podnikov a prvovýrobcov, čím umožnilo predávať z dvora priamo bez sprostredkovateľov a taktiež okrajové obchodovanie maloobchodov medzi sebou. Na druhej strane, tak ako aj za vlády R. Fica, aj za vlády I. Radičovej išlo vždy o prebytky, ktorých množstvo a definícia sa nemenila.

Zväz ekologického poľnohospodárstva

nariadenie

obchodovanie


To, že dokážeme dneska chrániť najcitlivejšie skupiny pred doplatkami za lieky, to, že sme znížili náklady na lieky v zdravotných poisťovniach, to, že budú ľudia menej doplácať, sú jasné výsledky, kde sa snažíme ušetriť peniaze.

Napríklad Slovenský rozhlas 4. február 2011 informoval: "Novela zákona o zdravotných poisťovniach, ktorú po prezidentovom vete opätovne schválil parlament, zavádza aj limity na doplatky za lieky pre dôchodcov a zdravotne ťažko postihnutých. Od 1. apríla, keď novela zákona nadobudne účinnosť, zaplatia dôchodcovia štvrťročne za lieky maximálne 45 a zdravotne ťažko postihnutí 30 eur. Do tohto limitu sa započíta doplatok ceny najlacnejšieho lieku v konkrétnej kategórii liečiv."

Napríklad Slovenský rozhlas


V oblasti korupcie, vy hovoríte, že sa neplytvalo. V oblasti korupcie sme sa tak prepadli, v oblasti byrokracie, v oblasti efektívnosti verejnej správy, teda to čo je v zodpovednosti priamo vlády, vo všetkých týchto. Môžem Vám ich tu citovať, sme sa prepadli taký spôsobom ako nikdy predtým.

Mikloš síce vo svojom výroku hodnotenie Svetového svetového fóra zovšeobecňuje (neexistuje jedno kritérium pre byrokraciu, alebo efektívnosť verejnej správy), ale v kategóriach ktoré sa týkajú týchto oblastí sme za posledné štyri roky skutočne prepadli.


My sme 19-krát vytiahli vládu a išli sme všade tam, kde bolo treba.

Podľa záznamov všetkých 215 rokovaní vlády SR od 4. júla 2006 do 7.júla 2010 sa rokovanie konalo 18 krát mimo Bratislavu (Rožňava, Sobrance, Tisovec, Čierny Balog, Martin, Brezno, Humenné, Prievidza, Topoľčany, Banská Bystrica, Spišská Nová Ves, Komárno, Svidník, Poprad, Holíč, Stará Ľubovňa, Veľký Krtíš, Sečovce).

záznamov


...  čo sme schválili pre ochranu slabších, zvýšili sme rodičovský príspevok zo 164 na 190 eur.

S účinnosťou od 1. januára 2011 zákon č. 513/2010 Z.z. zavádza jednotnú sumu rodičovského príspevku na 190,1 eur. Do tejto zmeny bola výška rodičovského príspevku 164,22 eur a 256 eur. Spolu so zvýšením tak šlo aj o zníženie.

zákon č. 513/2010 Z.z.
zmeny


Nie však tak ako je to dnes, že len maximálne napríklad 20 hodín týždenne, za ten čas sa nestihne spraviť nič. Keď sme to rozbiehali, bolo to minimálne 40 hodín týždenne (požiadavka odpracovaných hodín pre ľudí v hmotnej núdzi, pozn.)

Od 1.1.2014 je síce maximálne pracovné zaťaženia pri aktivačných prácach 20 hodín týždenne, ako uvádza poslanec Kaník, nie je však pravdou, že za jeho ministrovania to bolo minimálne 40 hodín. Zákon č. 599/2003 Z. z. jasne hovorí, že občan mohol vykonávať obecné služby v rozsahu minimálne 10 hodín týždenne. Maximálny počet odpracovaných hodín je v zákone č. 417/2013 Z.z. upravený v paragrafe 12 ods. 3, ktorý upravuje minimálny a maximálny možný počet hodín s aktivačnými prácami, ktoré sú už dobrovoľné a poberatelia dávok si pomocou aktivačných prác môžu privyrobiť aktivačný príspevok. a.) Jednotlivec je plnoletý a vykonáva menšie obecné služby v rozsahu najmenej 64 hodín mesačne a najviac 80 hodín mesačne na základe písomnej dohody medzi úradom a obcou alebo rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, ktorej zriaďovateľom je obec, b.) Jednotlivec je plnoletý a vykonáva dobrovoľnícku činnosť v rozsahu najmenej 64 hodín mesačne a najviac 80 hodín mesačne na základe písomnej dohody medzi úradom a organizátorom dobrovoľníckej činnosti, alebo ktorému sa vypláca rodičovský príspevok, ak študuje na strednej škole alebo na vysokej škole; to neplatí, ak získal vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa. . Zákon č. 599/2003 Z. z. o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonom upravuje maximálny a minimálny počet hodín v paragrafe 12: "Občan sa osobne zúčastňuje na vykonávaní na menších obecných služieb v rozsahu najmenej 10 hodín týždenne a najviac 20 hodín týždenne." Text zákona nepreukazuje, že by časový rozsah bol stanovený na minimálne 40 hodín týždenne, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon zákone Zákon


Ja, keď počúvam, znovu musím povedať tie nezmysly, to strašenie, že dostáva sa do úzadia slovenský, teda štátny jazyk, ja som aj vo svojom vystúpení poukázal na to, že v zákone, ktorý má 9 paragrafov 23 krát jednoznačne je povedané, že štátny jazyk a menšinový jazyk alebo niečo je možné aj v menšinovom jazyku vybrať.

Vo vládnom návrhu zákona o používaní jazykov národnostných menšín sa zákon č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. mení a dopĺňa v ôsmich paragrafoch. Ja som narátal dokonca viac ako 23 krát, že je jednoznačne povedané "že štátny jazyk a menšinový jazyk", aj keď si myslím, že sa to ani nedá poriadne overiť keďže to fakt bližšie nekonkretizoval. Je to dosť subjektívne, čo mám mať presne pod tým na mysli, tak aj preto som to hodnotil ako neoveriteľný výrok.


Keď sme porovnávali náklady na liečbu jedného pacienta v porovnateľných nemocniciach, ktoré robia porovnateľné výkony, rozdiely boli úžasné. Napríklad na zdravotnícky materiál na ukončenú hospitalizáciu minú v jednej nemocnici 158 eur, v druhej 24. Na lieky na jedného pacienta priemerne minú v jednej nemocnici 95 eur v druhej 44. A liečia rovnakých pacientov s rovnakými diagnózami.

Viliam Novotný neuvádza zdroj danej informácie. Nepodarilo sa nám overiť daný výrok.


Protikrízový balíček, ktorý bol prijatý pre živnostníkov, nepriniesol očakávaný efekt, pretože živnostníkov ubudlo o 1,3 %, nezamestnanosť na Slovensku kulminovala v roku 2001 bola 19,2 %, v roku 2008 sa podarilo ju znížiť na 7,4 %, ale v roku 2009 ten nárast nezamestnanosti bol až o 51 %, čo je veľmi vysoké. Narastá dlhodobá, počet dlhodobo nezamestnaných...

Tieto štatistiky sú citované veľmi presne. Živnostníkov skutočne ubudlo o 1,3%. V roku 2008 ich ŠÚ SR evidovalo 392 841. V roku 2009- 387 876. Je to pokles o 4965 (1,25%). Ďalej nezamestnanosť v štatistike podľa ILO kulminovala skutočne v roku 2001 ale na 19,8% (priemer za rok 18,1%) a v roku 2008 dosiahla v niektorých mesiacoch 7,4% (v priemere 7,7%). Medziročný nárast (2008,2009) bol zo 7,7% na 11,4% čo predstavuje spomínaných približne 50%.

ŠÚ ILO


Češi majú 3× väčšiu energiu a 4× väčší plyn, už dnes, rozumiete a potom, keď im dajú finance ako podporu, že dôchodcom 2× 25 EUR a dospelým teda rodinám s jedným dieťaťom dajú 5 000 Kč, čo je na úrovni 200 EUR, tak to je nič.

Nie je možné s presnosťou porovnávať cenu energií u nás a v Česku pretože koncová cena pre domácnosti závisí od viacerých faktorov (dodávateľ, spotreba, podpísaná zmluva, fixácia) a môže sa líšiť medzi jednotlivými domácnosťami. Relevantné štatistické porovnania sú publikované až s odstupom času. Je však faktom, že ceny energií stúpajú v celej Európe. Česká vláda preto predstavila viacero opatrení na boj s týmto rastom cien, medzi nimi aj jednorázový príspevok na dieťa vo výške cca 200 eur. Dôchodcovia si zase prilepšia vďaka valorizácii penzií alebo zvýšeniu dôchodku o 500 kč za každé vychované dieťa. Výrok však hodnotíme ako neoveriteľný, kvôli nemožnosti relevantne porovnať ceny energií u nás a v Česku.

Porovnanie cien energií všetkých štátov v únii robí napríklad Eurostat, pre tento rok však nie je ešte k dispozícii. Posledné porovnanie cien za elektrinu a plyn uvádza Eurostat pre druhý polrok 2021. Tieto štatistiky za plyn hovoria, že Česi platili približne o štvrtinu viac ako my. Porovnanie cien elektriny zase ukazuje, že, Česi museli platiť o 16 % vyššie sumy ako my.

Úrad pre reguláciu sieťových odvetví vo svojom odhade na rok 2022 uvádza, že cena ročných platieb za elektrickú energiu pre českú domácnosť by mala byť približne 2x vyššia ako cena pre tú slovenskú. Dvojnásobne drahšiu energiu majú Češi aj v porovnaní Household energy price index z Júla tohto roku. Podľa tohto indexu platia obyvatelia Prahy za megawatthodinu až 40,89 € zatiaľčo obyvatelia slovenského hlavného mesta len 19,03.

Porovnať je možné aj maximálne ceny v oboch štátoch. Slovenská vláda podpísala memorandum so Slovenskými elektrárňami o zastropovaní cien elektriny. V tomto memorande sa elektrárne zaväzujú dodávať domácnostiam elektrinu za 61,21 eur (cca 1 500 Kč) za megawatthodinu bez DPH až do roku 2024. Oproti tomu vláda Petra Fialy zastropovala cenu elektriny na sume 6000 Kč (cca 243 eur) za MWh s DPH. V porovnaní výšky zastropovaných cien má tak Česko 4x vyššiu cenu zastropovanej elektriny, aj keď slovenské riešenie nie je zatiaľ schválené a do konečnej ceny nie je zahrnutá DPH ani ostatné poplatky.

Česká vláda na boj proti zvyšujúcim sa cenám predstavila veľký vládny balík pomoci , ktorý pozostáva z viacerých opatrení. Medzi týmito opatreniami sa nachádzajú: energetická podpora, príspevok na dieťa, valorizácia dôchodkov, príspevok na bývanie, príspevok na živobytie alebo mimoriadna okamžitá pomoc. V rámci jednorázovej pomoci schválila Česká vláda mimoriadny jednorazový príspevok vo výške 5 000 kč (cca 202 eur) na každé dieťa do 18 rokov. Finančná pomoc platí pre rodiny s príjmom do jedného milióna kč.

Nie je jasné, na čo presne odkazuje Boris Kollár v časti o podpore dôchodcom, pretože česká vláda k nim podnikla viacero opatrení. Je možné, že má na mysli valorizáciu dôchodkov , ktoré sa tento rok v Česku valorizovali až trikrát. Prvé zvýšenie bolo priemerne o 805 Kč (cca 32 eur) druhýkrát sa dôchodcovia dočkali zvýšenia v priemerne o 1017 Kč (cca 41 eur) a tretie zvýšenie dôchodkov bolo vo výške 700 Kč (cca 28 eur). Česká vláda tak deklaruje , že sa tento rok v priemere dôchodky zvýšili o 2500 kč (cca 101 eur) a budúci rok by sa mali taktiež priemerne zvýšiť ďalších o 2500 kč (cca 101 eur) ročne. Okrem zvýšenia dôchodkov kvôli inflácii dostanú niektorí seniori od januára 2023 aj tzv. výchovné. Jedná sa o zvýšenie starobného dôchodku o 500 kč (cca 20 eur) za každé vychované dieťa tomu z rodičov, ktorý sa prevažne staral o dieťa.

Pomoc od českej vlády by však celkovo byť vyššia, ako uvádza Boris Kollár. Podľa českého ministra priemyslu a obchodu Jozefa Síkela by jedna domácnosť mala dostať od vlády celkový príspevok až do 16-tisíc korún (cca 650 eur).

štatistiky za plyn
Porovnanie cien elektriny
odhade
Household energy price index
memorandum
zastropovala
vládny balík pomoci
jednorazový príspevok
valorizáciu dôchodkov
deklaruje
príspevok


Ten sporiteľ nemôže byť podvedený. On už bol podvedený pri vzniku druhého piliera, ako takého, lebo nepoznal všetky informácie a napríklad nepoznal ani to, za akých podmienok bude sa realizovať výplata jeho prvého dôchodku, lebo zákon, ktorý pripravil vtedajší minister pán Kaník, bol nevykonateľný. Až my sme ten zákon dali do polohy, ktorá je by som povedal štandardná a realizovateľná.

O podvode v súvislosti so sporením v 2 pilieri sa hovorí od jeho vzniku. Tému overoval i demagog.sk v roku 2011. Výsledky výskumu agentúry Focus potvrdili, že vyše polovica sporiteľov nemá ani základné vedomosti o investovaní. Do 2. piliera tak mnohí sporitelia vstúpili aj pod tlakom informačných kampaní poisťovní, ktoré sľubovali vysoký dôchodok, prípadne aj zúročenie vkladov . Tvrdenie J. Richtera o neinformovanosti sporiteľov tak možno pokladať za pravdivé. Vzhľadom na to, že účinnosť pôvodného zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení nebola pozastavená z dôvodu jeho nevykonateľnosti, nie je možné potvrdiť ministrovo vyjadrenie ako fakt. Zákon, upravujúci sporenie v 2 pilieri, má dodnes svojich kritikov i zástancov . Od zavedenia 2. piliera dôchodkového starobného poistenia v roku 2005 sa udialo viacero zmien, o tých najvýznamnejších informuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na svojej stránke . Poslednou zmenou ja tzv. anuitná novela (Novela zákona č. 43/2004 Z. z.). Anuitná novela určuje, akým spôsobom sa budú vyplácať starobné dôchodky z 2. piliera približne 1,5 mil. ľuďom. Prvou novinkou je Centrálny informačný ponukový systém Sociálnej poisťovne. V systéme si sporiteľ na výplatu dôchodku môže vybrať poisťovňu, ktorá mu ponúka najvyššiu doživotnú penziu. Novela zavádza i nástroj tzv. programového výberu, ktorý umožňuje vybrať si zvyšné nasporené prostriedky nad rámec mesačného dôchodku (navrhovaného 4-násobku životného minima). Ďalšími zmeny upravujú napr. právo na dedičstvo a výber penzijných úspor. Najaktuálnejšie sú reakcie na nízke výplaty prvých dôchodkov, za ktoré P. Frešo z SDKÚ-DS viní R. Fica ( TASR ). Vláda vidí riešení v otvorení 2. piliera , aby z neho mohli vystúpiť sporitelia, pre ktorých je sporenie nevýhodné. Na doplnenie problematiky prinášame materiál Inštitútu hospodárskej politiky o starobnom dôchodkovom sporení, ktorý vychádza z pôvodného zákona č. 43/2004 a informuje aj o zmenách, ktoré priniesla tzv. anuitná novela. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

demagog.sk
Focus
zúročenie vkladov
kritikov
zástancov
stránke
spôsobom
nízke výplaty
TASR
otvorení 2. piliera
Inštitútu hospodárskej politiky


...máme napísané v Lisabonskej zmluve, že o daňových otázkach rozhodujú členské štáty.

Lisabonská zmluva zachováva právo veta pre členské štáty v citlivých oblastiach,akou je napríklad práve oblasť daní, čiže je nutná jednomyselnosť členských štátoch v tejto otázke. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zachováva jednomyselnosť


Mesto má 182 svetelných križovatiek, z toho len 15 na diaľkové ovládanie (...).

Na oficiálnej stránke mesta Bratislavy sa nám nepodarilo nájsť žiadne relevantné informácie o počte svetelných križovatiek alebo o počte semaforov na diaľkové ovládanie. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Článk y Podľa .pdf ďalšom


Pred pätnástimi rokmi bol prijatý zákon o dvojakom označovaní obcí.

Zákon č. 191/1994 Z.z. o označení obcí v jazykoch národnostných menšín bol prijatý v roku 1994, čo je 17, nie 15 rokov.


Ešte prv než si sadli do svojich vládnych kresiel (súčasná koalícia pozn.) bolo jasné, že slovenská ekonomika rastie nadpriemerne v takom stave zdedili slovenskú ekonomiku.

Štvrťročný (2. kvartál 2010) medziročný rast HDP na Slovensku bol podľa čísiel Eurostatu (pdf) 5%, čo bol najvyšší rast spomedzi členských krajín EÚ. Druhé spomedzi členských štátov EU skončilo za Slovenskom Poľsko s 3,8%.

podľa čísiel Eurostatu


Ale, ale zatiaľ, viete, všetci hovoria údajne, podľa všetkého a tak. Zatiaľ nevidím nejaké rozhodnutia, ktoré by povedali, že tie údajné informácie sú alebo nie sú pravdivé. Ja vám dám teda protiinformáciu, ak dovolíte, keď sa takto bavíme. Hovorí sa teraz veľa o tých eurofondoch. Pýtam sa, prečo napríklad nekomunikujete slovenskej verejnosti fakt, že v roku 2006, keď sme nastúpili do vlády, Európska komisia zastavila čerpanie európskeho sociálneho fondu na dva roky preto, lebo bolo zle s ním nakladané za vlády Mikuláša Dzurindu a ministrovania pani Radičovej.

Mýtny tender, ktorý prebehol verejným obstarávaním vyhralo konzorcium SkyToll (vtedy ešte pod názvom SanToll). Konzorcium prišlo s ponukou 852 miliónov eur. Tendra sa zúčastnilo aj konzorcium Slovakpass s ponukou 630 miliónov eur. Spoločnosť Slovakpass, ako aj všetky ostatné spoločnosti s lacnejšími ponukami, boli vylúčené Národnou diaľničnou spoločnosťou pre „podozrivo nízku cenu“. Rozdiel medzi najlacnejšou a najdrahšou ponukou presahuje 6,5 miliardy korún. Európska komisia neuznala ani jeden z dôvodov, pre ktorý bola spoločnosť Slovakpass vylúčená z mýtneho tendra. Komisár pre vnútorný trh Charlie McCreevy naopak naznačuje, že mohlo dôjsť k manipulácii. Podľa neho nie je možné, aby Národná diaľničná spoločnosť vylúčila Slovakpass z dôvodu neobvykle nízkej ponuky. Rovnako Európska komisia už koncom roku 2009 rozhodla , že nástenkový tender preplatený nebude. Brusel vyhodnotil tento tender ako dostatočne netransparentný a stopol jeho preplatenie. Čiastku 11 miliónov eur pre víťaza sporného tendra, tak bude musieť zaplatiť Slovensko.

vyhralo neuznala rozhodla


Vy ste za to hlasovali. A vy vašim hlasom ste zrušili vojenskú prokuratúru počas vlády.

Zrušenie vojenskej prokuratúry bolo súčasťou novely zákona o prokuratúre zo začiatku roku 2011. Hlavným dôvodom malo byť zefektívnenie činnosti prokuratúry, nakoľko vojenskí prokurátori mali na starosť výrazne nižší počet prípadov než bežní prokurátori. Miroslav Beblavý hlasoval za zrušenie vojenskej prokuratúry. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

zákona
prešli
Dôvodová správa
zrušenie