V programe má (ĽSNS, pozn.) veci ako vystúpiť z EÚ alebo tu začať všetko zoštátňovať, teda veľké podniky zoštátňovať.

V oficiálnom programe ĽSNS z roku 2016 sa dočítame, že zámerom ĽSNS je vrátiť strategické podniky do rúk štátu, de facto zoštátniť ich. “ Vodu, elektrinu, plyn či pôdu, ktorú dnes vlastnia cudzinci, vráťme národu! ” Podľa článku z roku 2017 by strana ĽSNS chcela zoštátniť aj lekárske pohotovosti. Ohľadom vystúpenia z EÚ nájdeme v oficiálnom programe cieľ “ Spustíme referendum o vystúpení z EÚ ”. Samotní predstavitelia ĽSNS sa mnohokrát vyjadrilii, že ich cieľom je, aby Slovensko vystúpilo z EÚ a NATO . Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

oficiálnom programe ĽSNS
2017
EÚ
NATO


Je to gentleman agreement, že sme sa dohodli v opozícii, že právo nominovať bude mať strana Sloboda a Solidarita, ale keďže už sa rozpadli, nemajú poslanecký klub v Národnej rade, tak treba sa k tomu stavať tak, že musíme o tom diskutovať.

Výrok Gábora Gála považujeme za zavádzajúci, keďže poslanecký klub strany SaS zatiaľ nebol zrušený.

poslanecké kluby
SME
Pravda
TASR
komentáre
TASR
blog


Ak sa pozrieme na Obyčajných ľudí a nezávislé osobnosti, tak už tretie volebné obdobie alebo tretie voľby (...) rastieme, čo sa týka aj povolebného výsledku, aj počtu mandátov (...)

Hnutie OĽANO skutočne rastie čo sa týka volebných výsledkov aj získaných mandátov (i keď v roku 2010 kandidovali poslanci v rámci strany SaS a v roku 2016 spoločne s hnutím NOVA). Na základe tohto hodnotíme výrok ako pravdivý. V roku 2010 kandidovali poslanci z hnutia OĽANO na kandidátke strany SaS. Vtedy sa do NR SR prekrúžkovali 4 poslanci z OĽANO - Jozef Viskupič (24 353 preferenčných hlasov), Martin Fecko (26 185 preferenčných hlasov), Erika Jurinová (29 210 preferenčných hlasov) a Igor Matovič (38 429 preferenčných hlasov). Teda dokopy 118 177 preferenčných hlasov . V predčasných voľbách do NR SR v roku 2012 , už ako samostatný politický subjekt získalo hnutie OĽANO výsledok 8,55% (218 537 hlasov) a tým získalo 16 mandátov v NR SR. V posledných parlamentných voľbách (marec 2016) to bol výsledok 11,02% (287 611 hlasov) a tým pádom zisk 19 mandátov, avšak treba spomenúť, že v roku 2016 sa OĽANO zúčastnilo volieb v rámci jednej kandidátky s hnutím NOVA Daniela Lipšica. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

118 177 preferenčných hlasov

parlamentných voľbách (marec 2016)


Preto naši poslanci, pán Miroslav Číž a Marek Maďarič sa zúčastnli rokovania, ktoré zvolal pán podpredseda národnej rady pán Hrušovský, kde sa mali nájsť nejaké strety medzi obidvoma návrhmi, to znamená jeden príliš vlažný, druhý príliš horúcou ihlou šitý.  Koaliční partneri, ktorí sa tam zúčastnili za koalíciu to odmietli.

aktualne.sk (26. mája 2011) Predsedajúci Pavol Hrušovský (KDH) totiž zvolal poslanecké grémium, kde by sa predsedovia všetkých poslaneckých klubov mali dohodnúť na kompromisnom znení uznesenia k schváleniu maďarskej ústavy. O priebehu ani výsledku tohto rokovania médiá neinformovali. Ku kompromisu pravdepodobne nedošlo, pretože nasledujúci deň boli do parlamentu predložené obidva návrhy ( Zahraničného výboru NR SR (.doc) a skupiny poslancov za SNS (.doc)).

aktualne.sk
Zahraničného výboru NR SR
skupiny poslancov za SNS
parlament prijal


Daniel Lipšic nebol z tých nových, lebo bol dva krát minister. Jeden krát bol šéf úradu ministerstva spravodlivosti, čiže 14 rokov pôsobil.

Výrok je pravdivý, pretože Daniel Lipšic (pdf.) pôsobí v politike 14 rokov a bol dvakrát ministrom: 1998-2002- vedúci úradu Ministerstva spravodlivosti SR 2002-2006- minister spravodlivosti a podpredseda vlády SR 2006-2010-poslanec NR SR 2010-2012- minister vnútra SR 2012- súčasnosť: poslanec NR SR (KDH, nezávislý)

Lipšic


Ja si dovolím zareagovať na to, čo povedal pán Kaliňák, je ten fakt, že my máme systém protivzdušnej obrany S300 a tento systém je ruský. To je v poriadku. Dostali sme ho deväťdesiatych rokoch, ale tento systém má náhradné diely z Ruska. Dokonca časť servisu sa robila na Ukrajine, resp. v Rusku. Neviem, nie som si istý, že či tú chodia aj ruskí technici alebo my sme tam posielali tie dielce. Ale čo je podstatné je, že dnes ho nevieme servisovať plnohodnotne. Tzn. že ten Patriot, ktorý tu príde, je servisovaný Holanďanmi, Nemcami a ďalšími, ktorí ho vyrábali a bude schopný chrániť naše územie, keď S300 sa napríklad pokazí a to teda veľmi zjednoduším, pretože dneska nevieme ani kúpiť náhradné diely, ani zavolať tých ruských technikov, aby nám to prišli opraviť.

V súčasnej situácii ruskej invázie na Ukrajinu hľadá Slovensko v rámci plošného posilnenia východných hraníc NATO náhradu za ruský systém protivzdušnej obrany S-300. Slovensko nedisponuje technickým vybavením, ani technikmi na zabezpečenie údržby či obnovy týchto systémov. Holandsko a Nemecko vysielajú na Slovensko celkovo tri systémy protivzdušnej obrany Patriot, spoločne s vojakmi, ktorí budú prevádzku týchto systémov zabezpečovať. Výrok hodnotíme výro ako pravdivý. Slovenské ozbrojené sily disponujú aktuálne jednou batériou systému protivzdušnej obrany S-300 vo variante PMU, ktorá jej pripadla po rozdelení federálnej armády ČSFR, dokladá publikácia Ministerstva obrany SR ( .pdf, s. 17). Ide pritom o stroj sovietskej, resp. neskôr ruskej výroby, ako uvádza washingtonský think-tank CSIS.

Podľa denníka SME údržbu a modernizovanie týchto systémov zabezpečujú licencované ruské spoločnosti. Tieto však boli zaradené na sankčný zoznam EÚ, čo sa ukázalo byť problematické už pri snahe o ich modernizáciu v roku 2015, uvádza RTVS. To, že Slovenská republika je vo veci technických úprav závislá od ruských technikov, potvrdil pri rokovaní so slovinským rezortom obrany aj minister obrany, Jaroslav Naď.

V prípade odovzdania svojho systému Ukrajine by Slovensko zostalo bez vlastnej protivzdušnej obrany. V rámci spojeneckých štruktúr NATO Slovensko požiadalo o posilnenie svojej protivzdušnej obrany. NR SR schválila návrh na vyslanie spojeneckých vojsk NATO na územie SR. Práve s týmto súvisí vyslanie dokopy troch systémov protivzdušnej obrany Patriot Holandskom a Nemeckom, ako aj príslušníkov ozbrojených síl uvedených štátov, ktorí budú systémy obsluhovať, píše TASR. Túto skutočnosť zdôraznil aj minister obrany vo verejnom príspevku na Facebooku. Informáciu o vyslaní systémov Patriot na slovensko potvrdili zastupiteľské úrady obidvoch štátov na Slovensku, ako aj ozbrojené sily Nemecka.

nedisponuje
.pdf,
uvádza
SME
uvádza
rokovaní
schválila
návrh
píše
príspevku
zastupiteľské úrady
ozbrojené sily


Dokonca audit denníka Sme povedal , že jedna z vecí, ktorá je pozitívna, je odborná spôsobilosť našich úradníkov.

Denník SME v spolupráci s audítorskou firmou Accenture v auguste 2012 vykonal audit v oblasti fungovania verejnej správy. Je nevyhnutné podotknúť, že tento audit sa uskutočnil len na Obvodnom úrade v Trnave a je hĺbkovou analýzou len tohoto úradu. Výsledok o odbornej spôsobilosti pracovníkov úradu nemusí byť realitou na inom obvodnom úrade.

SME


Viete, zvýšenie minimálnej mzdy odmietli zamestnávatelia.

Návrh na zvýšenie minimálnej mzdy odmietli zamestnávatelia , a to z dôvodu, že v období, keď vláda chce šetriť, je podľa nich tento krok nesprávny a v rozpore s programovým vyhlásením vlády. Tvrdia tiež, že takýto krok ohrozuje nezamestnanosť.

zamestnávatelia


Značka kvality SK, tam pribúda tam podľa nového štatútu aj Gold.

Značka kvality v kategórii GOLD naozaj vznikla podľa najnovšieho štatútu platného od 1. decembra 2012 a bola prvýkrát udelená v januári 2013 počas veľtrhu Danubius Gastro 2013.

najnovšieho štatútu
udelená
SITA


V rokoch 1998 – 2006 sa Slovensko zmenilo k lepšiemu nielen vďaka integrácii a reformám. Posilnili sa demokratické a občianske princípy a hodnoty, znižovala sa miera intolerancie a korupcie, zvyšovala sa dôvera medzi ľuďmi, transparentnosť a verejná kontrola, znižovalo sa nesystémové zasahovanie štátu v ekonomike, ale aj v iných oblastiach.

Podľa Index of Economic Freedom vydávaným od roku 1995 organizáciou Heritage Foundation a hodnotiacim slobodu podnikania, sa Slovensko v roku 1998 nachádzalo na 77. miesto s hodnotou 3,05. V roku 2006 sa Slovensko v rovnakom rebríčku nachádzalo na 34. mieste s hodnotou 2,35. V roku 2008 sa Slovensko nachádzalo na 35. mieste s hodnotou 68,7. Podľa obšírneho indexu The Fraser Institute Economic Freedom Dataset sa v rozmedzí rokov 1995 a 2004 Slovensko posunulo celkovo v indexe hodnotiacom ekonomickú slobodu krajín nahor z hodnoty 5,4 (80. miesto na svete) na hodnotu 6,94 (45. miesto na svete), čo znamená celkové zlepšenie podnikateľského prostredia. Súčasťou tohto indexu sú napríklad hodnotiace kategórie business regulation, starting a new business, time with government beaurocracy, labor market regulations, regulatory trade barriers. general government consumption as a share of total consumption, transfers and subsidies as a share of GDP a ďalšie. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

nachádzalo rovnakom nachádzalo indexu


...a to je aj spôsob vlády koaličných strán v tejto situácii, keď vznikli proste problémy okolo tajnej voľby, veď netreba ich ako zatajovať. My sme sa na nich nijakým spôsobom nepodieľali, naopak od začiatku do konca sme podporovali všetky voľby proste koaličných kandidátov na funkciu generálneho prokurátora.

Je pravda, že OKS nepodala žiadny vlastný návrh na funkciu generálneho prokurátora a oficiálne vždy vyjadrila podporu vládnym kandidátom. Avšak vzhľadom na tajnú voľbu nie je možné overiť, či skutočne vždy poslanci OKS podporili vládneho kandidáta.

Prvé hlasovanie:

Po prvej voľbe generálneho prokurátora, ktorá sa uskutočnila 3.novembra, prišiel denník SME prišiel s informáciou neoficiálnych výsledkov, ktoré získal od poslancov koalície. Dobroslav Trnka získal 70 hlasov, Eva Mišíková 49 a Ján Hrivnák 28. Vo voľbe hlasovalo 148 poslancov, jeden hlas bol neplatný. Voľby sa nezúčastnil Peter Osuský z OKS, ktorý bol neprítomný. Denník SME podľa týchto čísel odhadoval, že všetci poslanci hlasovali tak, ako avizovali šéfovia ich klubov. Koalícia bez SDKÚ mala pri hlasovaní v parlamente bez Osuského 49 hlasov a také isté číslo získala aj kandidátka SaS, KDH a Mostu-Híd Mišíková. Za SDKÚ hlasovalo všetkých jej 28 poslancov a taký istý počet hlasov získal aj oficiálny kandidát SDKÚ Ján Hrivnák. Opozičné strany mali v parlamente spolu 71 hlasov a Dobroslav Trnka získal 70 hlasov. Jeden hlas bol neplatný. Z toho vyplýva, že ak by niektorý z poslancov vládnucej koalície hlasoval v tajnej voľbe za Trnku, musel by niektorý opozičný poslanec hlasovať za Mišíkovú alebo Hrivnáka.

Druhé hlasovanie:

Druhého kola voľby generálneho prokurátora sa zúčastnilo 144 poslancov, z ktorých 27 neodovzdalo lístky (SDKÚ má 28 poslancov) a dva boli neplatné. Dobroslav Trnka Získal 68 hlasov, Eva Mišíková 47.

Tretie hlasovanie:

V treťom kole získal koaličný kandidát Jozef Čentéš 73 hlasov, naopak za Dobroslava Trnku hlasovalo 74 poslancov. Tajnej voľby sa zúčastnilo 149 prítomných poslancov.

Pri prvých dvoch kolách voľby generálneho prokurátora sa z počtu zúčastnených poslancov dá pomerne ľahko zistiť, ako strany resp. poslanci hlasovali. Avšak pri treťom kole voľby nie je možné so 100 percentnou istotou overiť ako poslanci koalície, a teda aj členovia OKS hlasovali. A hoci názor OKS na Dobroslava Trnku je všeobecne známy , nie je možné zistiť či v tretom kole voľby hlasovali za koaličného kandidáta Jozefa Čentéša.

nepodala
podporu
SME
Druhého kola
V treťom kole
všeobecne známy


Ja som bol prvý, ktorý na tlačovej konferencii spochybnil vôbec formu a spôsob, akým bol vyhlásený núdzový stav a avizoval som, že 30 poslancov alebo pani prezidentka má právo obrátiť sa na Ústavný súd.

Vláda Igora Matoviča (opäť) schválila 30. septembra núdzový stav. V ten istý deň Peter Pellegrini spochybnil podmienky, za ktorých členovia vlády núdzový stav vyhlásili. Prijaté unesenie označil za „nie vôbec jasné a upozornil na to, že poslanci majú právo obrátiť sa na Ústavný súd. Tvrdil tiež, že uznesenie neobsahovalo štandardnú formuláciu, podľa ktorej by mal premiér informovať prezidentku a šéfa parlamentu ( 13:15 ). Robert Fico z konkurenčného Smeru mal k tlačovku k téme o deň neskôr. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako ešte pravdivé.

schválila spochybnil 13:15 mal


SaS-ka prestala poslúchať, tak obviníme Tvarošku, veď to je pravá ruka pána Saboóla, čo je vlastne oligarcha Sas-ky.

Podľa portálu topky.sk došlo v máji minulého roka k vzneseniu obvinenia zo strany Národnej kriminálnej agentúry (NAKA) voči bývalému štátnemu tajomníkovi ministerstva financií Vladimírovi Tvaroškovi vo veci prijatia úplatku. Podľa informácií od policajného vyšetrovateľa pre portál topky.sk mal Vladimír Tvaroška v minulosti (2017/2018) poskytnúť ďalšiemu obvinenému Martinovi Kvietikovi úplatok vo výške 22-tisíc eur, v súvislosti s nákupom štátnych pozemkov od Slovenského pozemkového fondu (SFP).

Na základe verejne dostupných informácií nie je možné overiť, či došlo k vzneseniu obvinenia zo strany vyšetrovateľov NAKA voči Vladimírovi Tvaroškovi na podnet niekoho z vládnych kruhov a či takéto obvinenie slúžilo ako ‘trest’ pre stranu SaS kvôli jej rozhodnutiu vetovať návrh na zvýšenie daní z dielne hnutia OĽaNO, alebo pre iné nezhody v rámci koalície. Nedá sa teda určiť, či má vznesené obvinenie voči Tvaroškovi akúkoľvek súvislosť s prebiehajúcim konfliktom vo vnútri koalície medzi straníckymi lídrami SaS a OĽaNO. Jedná sa teda skôr o domnienku zo strany Roberta Kaliňáka.

Vladimír Tvaroška bol skutočne v minulosti spájaný s osobou podnikateľa a bývalého štátneho tajomníka Jána Sabola. Obaja boli napríklad v minulosti členmi dozornej rady Slovenského plynárenského priemyslu (SPP).

Čo sa týka osoby samotného Jána Sabola, informácie o jeho sponzorovaní strany Sloboda a Solidarity (SaS) boli viackrát medializované. Samotný líder strany Richard Sulík však odmietol existenciu akéhokoľvek finančného daru pre SaS od osoby Jána Sabola, aj keď osobné vzťahy s týmto podnikatelom nepopiera .

Na základe vyššie uvedených skutočností výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

topky.sk informácií vetovať konfliktom spájaný boli sponzorovaní odmietol nepopiera


... a čo je veľmi dôležité, nesmieme opomínať, je aj výzbroj a výstroj hasičských a záchranárskych tímov, ktoré dokážu, to sme vlastne merali, oproti roku 2005 alebo 2006, dokážu vyslobodiť o 17 až 22 minút zraneného rýchlejšie.

Demagog.sk nezistil z verejne dostupných zdrojov, že by Ministerstvo vnútra robilo podobnú štúdiu resp. porovnanie výkonnosti a rýchlosti hasičov. Podobné vyjadrenie uviedol Kaliňák na konci roku 2013 pre SITA : "V porovnaní s rokom 2000 sú dnes záchranné zložky schopné odovzdať zraneného človeka z motorového vozidla do rúk ošetrujúceho lekára o 20 minút rýchlejšie." Ministerstvo vnútra však v rovnakom období nevydalo žiadnu tlačovú správu na túto tému. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

SITA nevydalo


Rakúsku od 1. júla kleslo zo zákona minimálne základné imanie spoločnosti s ručením obmedzeným z 35 000 eur na 10 000.

Je pravdou, že od 1. júla 2013 sa základné imanie spoločnosti s ručením obmedzením znížilo z 35 tisíc eur na 10 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovenská obchodná a priemyselná komora - Bratislavská regionálna komora vydala dokument Podmienky podnikania v Rakúsku (.pdf, s. 30) podľa ktorého je základné imanie potrebné pre založenie s.r.o. stanovené vo výške 35 000€. Denník Pravda (máj 2013): "Vláda vo Viedni preto navrhuje znížiť minimálny kapitál pri zakladaní spoločnosti na 10 tis. eur. zo súčasných 35 tis. eur . Platba zložená v hotovosti pri registrácii s.r.o. by sa tým znížila na 5 tis. eur zo súčasných 17 tis. eur, informuje agentúra APA." Túto informáciu potvrdil aj portál SlovakBusiness.sk : "Rakúska spoločnosť s.r.o. - založenie s.r.o v Rakúsku Základné imanie štandardnej spoločnosti je min. 10 000 EUR, z toho 5 000 EUR je potrebné vložiť na bankový účet novozaloženej spoločnosti v rakúskej banke. Po zaregistrovaní firmy v Obchodnom registri si môžete vložené peniaze vybrať a použiť vo firme. Základné imanie z 35 000 EUR sa znížilo na 10 000 EUR od 1.7.2013 ." Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Podmienky podnikania v Rakúsku
Denník Pravda
SlovakBusiness.sk


Vy veľmi dobre viete, ako je na tom Sociálna poisťovňa, že je v dlhu, v strate jednu miliardu 700 miliónov.

Podľa Správy o hospodárení v roku 2023 Sociálna poisťovňa na zabezpečenie všetkých výdavkov obdržala od vlády transfer zo štátneho rozpočtu vo výške 1,16 miliárd eur. Pre porovnanie, v roku 2022 poisťovňa od štátu potrebovala dodatočné financovanie vo výške 103,5 milióna eur. Podľa prognóz vývoja štruktúry obyvateľstva sa suma, ktorú bude Sociálna poisťovňa potrebovať od štátu, bude v nasledujúcich rokoch zvyšovať. V roku 2024 má byť podľa vládou schváleného návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne výška transferu zo štátneho rozpočtu na úrovni 1,69 miliardy eur, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vláda takisto schválila rozpočtový výhľad pre Sociálnu poisťovňu na roky 2025 a 2026. V roku 2025 má byť podľa tejto prognózy transfer pre poisťovňu na úrovni 2 miliárd eur a v roku 2026 stúpne na 2,2 miliardy eur. Za potrebou navyšovania transferov z rozpočtu stojí primárne nárast nákladov spojených s vyplácaním dôchodkov . Poisťovňa nemá vo fonde určenom na vyplácanie starobných dôchodkov dostatočné finančné prostriedky, pričom situáciu rieši aj využívaním prebytkov z iných fondov sociálneho poistenia. V roku 2023 dôchodky takisto prešli aj dvojnásobnou valorizáciou.

obdržala návrhu transferu transfer nárast dôchodkov prebytkov dvojnásobnou


...v tom programovom vyhlásení vlády, kde sa hovorí o tom, že prehodnotí sa financovanie Matice slovenskej. Matica slovenská aj po znovuoživotvorení, ako to oni hovoria, má 100 rokov, má ja neviem 27,5 tisíc členov, má 500 miestnych organizácií.

Programové vyhlásenie vlády Igora Matoviča uvádza , že „Vláda SR zváži systémovú zmenu najmä financovania Matice slovenskej.” Matica bola „ oživotvorená ” v roku 1919, v roku 2020 oslávi 101 rokov. K februáru 2020 mala 501 miestnych odborov a k novembru 2018 približne 27 500 členov . Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako pravdivé.

uvádza oživotvorená odborov členov


S prijatím tohto Trestného zákona sa v podstate všetci vieme, že sa znižujú tie trestné sadzby pre trestnú činnosť, kriminálnu činnosť, pre organizovaný zločin atď. a tak, že toto vlastne bude návodom k tomu skúšať trestné činy, pretože aj premlčacie doby sa skracujú atď.

Novela Trestného zákona znižuje trestné sadzby v rôznych kategóriách trestnej činnosti. Medzi najviac medializované zmeny v trestných sadzbách patria nižšie sadzby za korupčnú trestnú činnosť, či poškodzovanie finančných záujmov EÚ. Ďalej novela znížila premlčacie doby pre stíhanie trestnej činnosť a zmenila definíciu škody, čím sa navýšili finančné čiastky škody, ktoré musí páchateľ spôsobiť na to, aby mohol byť trestne stíhaný, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Novela Trestného zákona znížila tresty za širokú škálu trestnej činnosti. Pre ilustráciu, zatiaľ čo pred novelou zákona bola spodná hranica trestu pre prijatie úplatku pri obstarávaní verejného záujmu od 133-tisíc eur 10 rokov, po novele sa mení na 4 roky pre úplatky v rozmedzí 133-tisíc až 700-tisíc eur a 5 rokov pri úplatkoch nad 700-tisíc eur. Špecificky problematické je zníženie trestov pri trestnej činnosti poškodzovania záujmov EÚ. Pred novelou varovala jednak Európska prokuratúra v liste Európskej komisii v decembri 2023, ale aj samotná Európska komisia, ktorá mala Slovenskej republike adresovať dva listy s cieľom zamedziť ohrozeniu financií EÚ v krajine.

Premlčacie doby sa taktiež znižovali. Medzi kontroverzné patria znížené premlčacie doby za znásilnenie a sexuálne zneužívanie, ktoré kritizovali opoziční poslanci. Okrem pôvodných 20 rokov by tak obete sexuálneho násilia mali po prijatí novely 10 rokov na to, aby skutočnosť ohlásili príslušným orgánom. Pri sexuálnom násilí páchanom na neplnoletých sa premlčacia doba skrátila z 20 na 15 rokov.

Premlčacie doby sa menili aj pri ekonomickej trestnej činnosti a korupcii. Médiá upozornili na skutočnosť, že kvôli tomuto kroku by mohli byť pozastavené viaceré súdne procesy s vysokopostavenými funkcionármi trestne stíhanými za korupciu. Beztrestnosť by tak vďaka kratším dobám premlčania mohol získať napríklad guvernér NBS Peter Kažimír, ktorý je obvinený z predania úplatku vo výške 48-tisíc eur bývalému riaditeľovi finančnej správy Františkovi Imreczemu, či Peter Žiga, ktorý sa podľa výpovede bývalej štátnej tajomníčky na ministerstve spravodlivosti Moniky Jankovskej snažil podplatiť sudkyňu Najvyššieho súdu Katarínu Pramukovú. Premlčanie hrozí aj v kauze podnikateľa Miroslava Výboha, s ktorým má 4. marca začať súdny proces kvôli podozreniu z korupcie, zatiaľ čo podnikateľ Jaroslav Haščák by sa mohol zbaviť obvinení z kauzy Gorila.

Okrem samotných trestných sadzieb a dôb premlčania novela Trestného zákona de facto zníži tresty aj skrz redefiníciu pojmu škoda. Pred novelou by pacháteľ za rovnaký finančný obnos dostal nižší trest. Vládna koalícia pri redefinícii pojmu škoda argumentovala , že novela týmto spôsobom zohľadňuje infláciu. V súčasnosti sa podľa § 125 ods.1 škodou malou rozumie škoda prevyšujúca sumu 266 eur, škodou väčšou sa rozumie suma nad 2 660 eur, značnou škodou je suma nad 26 600 eur a škoda veľkého rozsahu je nad 133 000 eur. Pre porovnanie, podľa novely Trestného zákona v znení v akom bola prijatá sa škodou malou rozumie škoda prevyšujúca sumu 700 eur. Škodou väčšou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 20 000 eur. Značnou škodou sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 250 000 eur. Škodou veľkého rozsahu sa rozumie škoda prevyšujúca sumu 650 000 eur (. pdf , s. 13).

prijatie
varovala
ohrozeniu
patria
kritizovali
ohlásili
menili
pozastavené
úplatku
podplatiť
hrozí
argumentovala
§ 125 ods.1
pdf


V paragrafe 6 je napríklad uvedené, že pán predseda vlády v čase krízovej situácie teda že ak tak rozhodne predseda vlády v čase krízovej situácie, plní úrad aj ďalšie úlohy zamerané na zabezpečenie a tak ďalej. Ochrany, bezpečnosti štátu a podobne.

Návrh zákona o ktorom Martin Fedor hovorí sa nám nepodarilo získať a výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


Čiže priemerom je 990 eur, zhruba si priemerne navýšil sa plat sestier o 151 eur

Výrok ministerky zdravotníctva je neoveriteľný, pretože platy zdravotných sestier na Slovensku po prijatí a následnom pozastavení účinnosti zákona o ich zvýšení Ústavným zákonom prechádzajú zmenami, mnohé sestry dostali v septembri 2012 pôvodné platy, ktoré mali pred zvýšením, rozdiely sú aj medzi sestrami súkromných ambulancií.


Ja chápem, že dnes sa snaží niekto upokojovať situáciu, že to nebol migrant (jeden z atentátnikov v Paríži, pozn.), no ale informácie, ktoré máme zo spravodajských služieb, hovoria niečo iné. Malo ísť o človeka, ktorý mal prekročiť v októbri hranice Grécka a mal sa dostať do Európy.

Identita niektorých atentátnikov je už odhalená. Síce sa pri jednom z útočníkov našiel sýrsky pas utečenca, identita útočníka dodnes nie je francúzskou vládou potvrdená. Výrok preto hodnotíme momentálne ako neoveriteľný.

sedem páchateľov
Ahmad al Muhammad


... my neprikazujeme touto zmenou obligatórne všetky voľby robiť verejne, my len dávame možnosť Národnej rade rozhodnúť v ktoromkoľvek prípade voľby, či bude tajná alebo verejná.

Pôvodné znenie §39, ods. 8 Zákona č. 350/1996 Z. z.: "(8) Tajne sa hlasuje v prípadoch ustanovených ústavou, zákonom, pri voľbe alebo pri odvolaní, alebo ak sa na tom uznesie národná rada bez rozpravy. Ak ide o voľbu alebo o odvolanie, národná rada sa môže bez rozpravy uzniesť, že bude o tejto veci hlasovať verejne, ak osobitný predpis neustanovuje inak. " Nové znenie podľa novely schválenej na májovej schôdzi (možné nájsť v parlamentnej tlači ) NR SR je: !(8) Tajne sa hlasuje v prípadoch ustanovených ústavou alebo ak sa na tom na návrh najmenej 15 poslancov bez rozpravy uznesie národná rada. Taký návrh sa podáva najneskôr do začiatku rokovania o tomto bode programu schôdze národnej rady." Tajnú voľbu teda explicitne prikazuje len Ústava SR, žiaden iný zákon. Avšak takisto zostáva možnosť, aby sa NR SR rozhodla, či bude alebo nebude chcieť v niektorých prípadoch využiť tajnú voľbu.

parlamentnej tlači


A tento nekonečný príbeh aj ďalej pokračuje tak, ako hovoríte, pretože  my sme jednoznačne deklarovali pred hlasovaním v parlamente, že trestnoprávnu imunitu nepodporíme a mali sme aj preto príčiny a máme aj dôvody.

V správe agentúry SITA sa uvádza nasledovné: "Návrh ústavného zákona na zúženie poslaneckej imunity na októbrovej schôdzi, ktorá začína v utorok, Smer-SD nepodporí." "Rozhodli sme sa, že nebudeme Radičovej asistovať pri tejto hre. Nebudeme jej pomáhať pri prezentácii," uviedol Fico.

V správe agentúry SITA


Celkom objektívne treba priznať, že to prijatie úsporného balíčka vláda Ivety Radičovej sa premietlo do konečného nárastu spotrebiteľských cien na Slovensku približne jedným percentuálnym bodom.

O vplyve ozdravného balíčka na rast cien hovorí v prognóza IFP zo 14.septembra 2010. Na štvrtej strane uvádza, že celkový vplyv navrhovaných opatrení (zvýšenie sadzby na pivo - neprešlo; zvýšenie sadzby na tabak a tabakové výrobky; zrušenie daňového oslobodenia pri energetických daniach; zrušenie daňového zvýhodnenia pre biopalivá v zmesi s fosílnym palivom; poplatok pre štátne hmotné rezervy; poplatok za likvidáciu jadrových zariadení; diaľničné známky) na priemernú ročnú infláciu (p.b.) na rok 2011 by mal byť 0,98 %(t.j. príspevok k inflácii). Ako ostatné faktory pôsobiace na zvyšovanie cien v roku 2011 analýza uvádza zdražovanie ropy, zlú úrodu a posilňovanie dolára.

prognóza


...už dnes tu máme inštitúciu, ktorá sa má starať o tie veci, ktoré má dnes riešiť generálny prokurátor, akurát že tá inštitúcia nemala žiadne kompetencie.

Spomínanou inštitúciou je Európsky úrad na boj proti podvodom (OLAF), ktorý má skutočne malé kompetencie, medzi ktoré nepatrí stíhanie ani sankcionovanie osôb. Už niekoľko rokov sa napríklad česká komisárka Věra Jourová snaží presadiť ustanovenie funkcie generálneho prokurátora, ktorý by tieto kompetencie mal. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

presadiť
úrad
OLAF
.pdf
úlohou
prokurátor
Návrh
Lisabonskej zmluvy
Eurojust
nepodarilo


Druhá vec, ktorú musí verejnosť vedieť je to, že dôchodky z druhého piliera sa nevalorizujú.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v súčasnosti nie sú dôchodky z druhého piliera valorizované. Podľa SITA (19. júla 2011) Národná banka Slovenska upozorňuje vo svojej pripomienke k analýze dlhodobej udržateľnosti dôchodkového systému na Slovensku na fakt, že naša legislatíva garantuje vyplácanie 50% z výšky priznaného dôchodku z priebežného piliera, ale negarantuje výšku príjmu z druhého penzijného piliera. Taktiež upozornila na fakt, že z tejto analýzy nie je jasné, či sa v budúcnosti dôchodky z druhého piliera budú valorizovať, a ak áno, akým spôsobom. Z uvedeného teda vyplýva, že dôchodky v druhom pilieri nie sú v súčasnosti valorizované. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA


To je len dôkazom toho, že keď boli oslavy SNP, bol na dovolenke, keď bolo napríklad vyhodnotenie výcvikov roka ako najpodstatnejšia udalosť v armáde, kde bol prítomný aj prezident republiky - na dovolenke, pri prerokovaní dôležitého zákona v parlamente - na dovolenke a to sa prvýkrát stalo, že sa neprerokoval v parlamente zákon, lebo minister bol na dovolenke ...

O dovolenke počas osláv SNP sa nám nepodarilo zohnať informácie. Galko na hlavných oslavách nebol, pamiatku si uctil na vrchu Roh. Ľubomír Galko bol však skutočne na dovolenke počas hodnotenia "výcvikového roka, čo je jedna z najvýznamnejších udalostí v rezorte obrany." Táto dovolenka mala za následok aj absenciu na rokovaní parlamentného výboru, "kde pre jeho neprítomnosť poslanci zákon neprerokovali, čo má dnes za následok odklad jeho účinnosti." ( Pravda.sk ) Či sa jednalo o prvý takýto prípad nevieme určiť.

pamiatku si uctil

Pravda.sk


Oni si proste na hulváta bez toho, že by to niekto vedel zoberú vládny špeciál, vyberú sa tam (pozn.: futbalový zápas medzi Slovenskom a Belgickom vo Frankfurte) svoj kamaráti krížom-krážom a idú si to užívať.

Predstavitelia koalície Danko, Tomáš, Šutaj Eštok, Žiga a Drucker sa na futbalový zápas do Nemecka dopravili vládnym špeciálom. Na futbal mali dostať pozvanie od Slovenského futbalového zväzu a organizácie UEFA. Nemali vopred ohlásené a schválené pracovné cesty do zahraničia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na prvom zápase slovenskej reprezentácie na európskom šampionáte proti Beglicku sa zúčastnili aj Andrej Danko, Erik Tomáš, Matúš Šutaj Eštok, Peter Žiga a Tomáš Drucker. Práve Drucker pre SME potvrdil , že na palube okrem menovaných bolia jaj štátni tajomníci zo športu a z vnútra a bratislavský župan Juraj Droba.

Na zápas v nemeckom Frankfurte nad Mohanom sa dopravili vládnym špeciálom. Okrem nich sa na zápas špeciálom prepravilo ešte ďalších cca 20 ľudí. Minister športu Keketi sa na zápas dopravil civilným letom, pretože mal v meste zotrvať dlhšie. Podľa ministra Druckera sa slovenskí predstavitelia na zápas dostavili „na základe pozvania Slovenského futbalového zväzu (SFZ), ktorý má kvótu pre vládnych predstaviteľov.“

Minister vnútra Šutaj Eštok tvrdí , že v prípade zahraničnej cesty na futbal išlo o reprezentáciu štátu aj na základe pozvania UEFA a SFZ.

Predstavitelia vlády, ktorí sa na zápas prepravili vládnym špeciálom, nemali vopred zaznamenanú pracovnú cestu. Hovorca ministerstva vnútra Neumann uviedol , že celý proces prebehol štandardným postupom a návrh na uskutočnenie zahraničnej cesty mal byť poslaný ministerstvu zahraničných vecí 7. júna, pričom ho vláda mala dodatočné schváliť 26. júna 2024.

Vláda mala pôvodne 26. júna rokovať o dodatočnom schválení zahraničnej pracovnej cesty do Nemecka v deň futbalu len pre ministra vnútra Šutaja Eštoka a štátneho tajomníka ministerstva vnútra SR Patrika Krauspeho.

Uznesenie bolo 26. júna schválené s pripomienkami. Dodatočne bola pracovná cesta do Nemecka v deň konania futbalového zápasu napokon schválená aj pre Erika Tomáša a Tomáša Druckera.

zúčastnili potvrdil dopravili Druckera tvrdí nemali uviedol rokovať schválené


Na poslaneckom grémiu jeden predstaviteľ vládnej koalície povedal, že táto vládna koalícia má väčšinu v 79 hlasov iba vo verenej voľbe (GP pozn.).


Tak vyzerajú tie prieskumy, kde prakticky polka vlády, ktorá sa nachádza v Demokratoch, má dôveru 2,7 %.

Strana Demokrati dosiahla v májovom prieskume agentúry NMS Market Research dosiahla 2,7 percenta. V tejto strane sú členmi Eduard Heger ako bývalý premiér, Jaroslav Naď ako bývalý minister obrany, aj Karel Hirman, ktorý viedol rezort hospodárstva, a Ján Budaj ako exminister životného prostredia. Zo strany odišiel bývalý minister zahraničia Rastislav Káčer. Hoci členovia strany Demokrati netvorili polovicu členov bývalej vlády, tvrdenie v duchu povedaného hodnotíme ako ešte pravdvé.

Strane preferencie od jej ohlásenia klesajú . Údaj z agentúry NMS (údaje zozbierané od 3-17. mája) indikujú predvolebnú preferenciu strany Demokrati na 2,7%. Avšak čo sa týka dôveryhodnosti konkrétnych politikov, väčšina hovorí len o lídrovi strany Hegerovi. Hegerovi vo februári dôverovalo 19% občanov, v marci a apríli to bolo 22%.

prieskume členmi odišiel klesajú NMS 19% marci apríli


Nejaké zmocnenie a obmedzenie (hovorí o mandáte vláde SR na záväzok poskytnúť pôžičku Grécku, pozn.) bolo možné urobiť vo Výbore pre európsku úniu, bohužiaľ pre neprítomnosť zástupcov opozície výbor nebol uznášania schopný.

NRSR má prostredníctvom Výboru pre európske záležitosti právomoc uložiť vláde mandát ako postupovať na rokovaniach. Posledné rokovanie pred zasadaním, na ktorom bola schválená pomoc pre Grécko, bolo 6.5.2010, na ktorom mala byť premiérom podaná "Informácia o mimoriadnom zasadnutí Euroskupiny, ktoré sa uskutoční dňa 7. mája 2010" (program v .doc tu ). Na tomto zasadnutí podľa prezenčnej listiny (.doc) zástupcovia opozície prítomní neboli. Podľa SME na neho neprišiel ani Fico , ktorý vtedy otváral ihriská, k neúčasti poslancov opozície SME píše: "Opozícia výbor demonštratívne opustila s tým, že nemá čo rokovať o pomoci Aténam, pretože zozbierali dosť podpisov na zvolanie schôdze a rokovať má celý parlament. Na výbore neboli ani poslanci za SNS, ktorí sú podobne ako SDKÚ proti úveru."

tu
podľa prezenčnej listiny
neprišiel ani Fico


Otázka na predsedu ústavnoprávneho výboru (Mamojku, pozn.), či bolo správne, že Štefan Harabin sa stal predsedom najvyššieho súdu, odpovedal takto: "viete, ako kto je. Je to o politike. Rezorty sú rozdelené a lídri rozhodli, že to bude takto."

Je pravdou, že Mojmír Mamojka bol predsedom Ústavnoprávneho výboru NR SR od 4. júla 2006 po 12.júla 2010, čo bolo obdobie prvej vlády Roberta Fica. Výrok, ktorý citoval Pavol Hrušovský skutočne povedal M. Mamojka, ešte ako predseda Ústavnoprávneho výboru NR SR 26. apríla 2010 v rozhovore pre denník SME . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

predsedom SME


Vy úplne citujete z programu SaS-ky, ktorý sme priniesli ešte v roku 2010, my sme to boli, kto sme začali hovoriť o tom, že vlastne komunitné centrum do každej osady...

Strana Sloboda a Solidarita (SaS) vo volebnom programe z roku 2010 venovala aj problematike sociálne odkázaných spoločenstiev (SOS), ktoré žijú v osadách a izolovaných komunitách. SaS navrhovala zriadiť komunitné centrá rozmedzí medzi majoritnou časťou obce a komunitou SOS. Konkrétne takýmto návrhom pred rokom 2010 žiadna politická strana neprišla. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako je to popísané vo volebno programe strany z roku 2010 (. pdf , s. 28) "Obyvatelia SOS žijú v podmienkach porovnateľných s krajinami tretieho sveta. Vo vlastných domoch neplatia účty a zápasia s úžerou. Na druhej strane, v mnohých komunitách nie je dobudovaný vodovod a nie je v nich zavedený elektrický prúd." SaS navrhovala "Zriadiť komunitné centrá, pričom o ich zriadenie bude môcť požiadať obec alebo akákoľvek iná entita - mimovládna organizácia, súkromník, firma apod. Centrá budú financované z grantov Európskeho sociálneho fondu, príjmov z prevádzkovania materskej školy, voľnočasových aktivít a krúžkov. " Podľa návrhu súčasťou centier by mali byť práčky, sprchy, umývadlá, knižnice, herne pre deti, resp. materská škola, učebňa a podobne. Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf


Tovar v hodnote 300 miliónov korún, bezmála 10 miliónov euro... To sú peniaze Európskej únie, ktoré Slovenská republika môže takto použiť.

SR dostala na potravinovú pomoc pre osoby v núdzi 4 809 692 eur od EÚ a dostupných je tiež 45 tis. ton obilia. Kombinovaná suma oboch položiek prekračuje hodnotu 10 mil. eur ,za predpokladu, že pod obilím sa myslí pšenica ( 246eur/t ). Je však rovnako možné, že údaj uvedený ministrom Simonom je správny. Záleží o aký typ obilia ide, a s akou cenou sa počíta pri výpočte.

4 809 692 eur


Odvodový bonus je naďalej súčasťou nášho programu, tam ho nájdete.

V súčasnom čase je na stránkach SaS v rámci programu aj tento bod:

stránkach


Zamestnancov v školstve je asi 150 tisíc.

Pavel Ondek nepoužíva správne číslo. Podľa štatistík uverejnených na stránke Ministerstva školstva (.pdf), vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, sa počet ľudí zamestnaných v školstve v prvých troch štvrťrokoch 2012 pohyboval na úrovni 126 643, z čoho 86 272 boli pedagogickí, 38 955 nepedagogickí a 1414 odborní pracovníci. Z tejto štatistiky vyplýva, že uvedený výrok je nepravdivý.

Ministerstva školstva


Nielen pred Vianocami, v polke októbra som ich (prevádzky, pozn.) nechcel zatvárať, pred Vianocami sme súhlasili aj my s lockdownom.

Richard Sulík v októbri 2020 opakovane povedal, že nesúhlasí s plošným zatváraním prevádzok bez potrebných dát . Hovoril o tom 2. októbra v rozhovore pre aktuality.sk, nesúhlasil ani na zasadnutí krízového štábu 11. októbra a zopakoval to aj 13. októbra v rozhovore s Braňom Závodským. Súhlasil s vianočným lockdownom v najzasiahnutejších okresoch, nie však na celom Slovensku. Zdôrazňoval, že krajina potrebuje dlhodobý plán, ktorým sa budem riadiť. Tvrdeni Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivé.

potrebných dát
Hovoril
nesúhlasil
zopakoval
Súhlasil


Idú (vláda R. Fica, pozn.) zavádzať alebo zvyšovať zdravotné odvody z dividend, čo je to isté ako daň, tam sa zvýši sadzba na 14% a plus úplne nepochopiteľne sa zvýši ten strop vymeriavacieho základu.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože súčasná vláda skutočne bude od 1. januára 2013 zvyšovať odvody z dividend : " Povinnosť platiť zdravotné odvody z vyplatených podielov na zisku (z dividend) bola zavedená od roku 2011. Sadzba poistného bola stanovená na 10 %. Dňa 29.11.2012 NR SR schválila novelu zákona o zdravotnom poistení, ktorá s účinnosťou od 1. januára 2013 zvyšuje sadzbu poistného z príjmov z dividend z 10 % na 14 % , smerom nahor sa mení aj maximálny vymeriavací základ." Pri ostatných druhoch príjmov bude ročný vymeriavací základ 60- násobkom priemernej mzdy, zatiaľ čo pri dividendách bude na osobitnej úrovni 120-násobku priemernej mzdy na Slovensku. Zdravotné odvody z dividend sa budú vyberať formou zrážky pri ich výplate.

odvody z dividend


Svedčí o tom aj návšteva pána Orbána, aj pána prezidenta Schmitta, ktorý vyslovil naďalej svoju nespokojnosť a naďalej podporujú a vyvolávajú u maďarských spoluobčanov ten strach, že ich tu niekto bude sankcionovať alebo stíhať snáď, ak nebudú používať len maďarský jazyk.

Pri návšteve slovenského prezidenta v januári 2011 Schmitt vyjadril nádej, že "otázka jazykového zákona ešte nie je definitívne uzavrená. Budeme usilovať o to, aby tento zákon nevzbudzoval u občanov Slovenskej republiky maďarskej národnosti pocit, že by mali byť trestaní za to, keď budú používať svoju materinskú reč ."

Na stretnutí štyroch stredoeurópskych prezidentov v Karlových Varoch v novembri 2010 vyjadril maďarský prezident Schmitt presvedčenie, že napätie v slovensko-maďarských vzťahoch sa vytráca a že budúca spolupráca sa bude vyvíjať v dobrej atmosfére. "Očakávam od Maďarov žijúcich na Slovensku, že budú dobrými slovenskými občanmi. Potom budú môcť objektívne žiadať svoje práva,“ prízvukoval Pál Schmitt. Pripomenul, že mu záleží na dobrých vzťahoch a priateľstve so Slovenskom.

Schmitt konštatoval, že obavy maďarskej strany vyvolali sankcie za porušovanie jazykového zákona na Slovensku. Slovenský prezident ho uistil, že tieto pokuty sa týkajú právnických osôb a nie individuálnych občanov, ktorí v bežnom živote používajú svoj materinský jazyk.

"Veríme tomu, že nájdeme kompromis, že oba oficiálne európske jazyky zostanú dôležitou identifikáciou ľudí a právne predpisy budú zodpovedať odporúčaniam Benátskej komisie aj očakávaniam OBSE" , povedal na tlačovej besede prezident Maďarska.

Je zavádzajúce výrok prezidenta Schmitta o vynakladaní "úsilia, aby zákon nevzbudzoval u občanov maďarskej národnosti strach z trestu za používanie maťerinského jazyka" interpretovať ako "podporu a vyvolávanie strachu u maďarských občanov" .

Rozdiel je jednak v dikcii výroku a jednak v cieľovej skupine na ktorú je predmet výroku zameraný. Schmittova pripomienka a snaha o zníženie jeho sankcií je mierená na politikov a jeho vlastnú budúcu politickú aktivitu. Kdežto v Paškovej verzii by bol výrok adresovaný slovenským občanom s maďarskou národnosťou, kde by im podával vlastnú interpretáciu zákona.

Vyjadrenia pána Orbána, kde by strašil maďarských spoluobčanov, sa nám vyhľadať nepodarilo.

vyjadril povedal


Počas siedmich rokov sa nám podarilo v Košiciach zmeniť množstvo vecí. Prišli tu nové investície.

Richard Raši je vo funkcii primátora Košíc siedmy rok. Podľa verejne dostupných informácií sa nám podarilo zistiť, že do Košíc v predmetnom období "prišlo" niekoľko nových investícií. Pojem "množstvo vecí" je dosť abstraktný, no v meste sa skutočne udialo niekoľko zaujímavých udalostí hodných spomenutia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predmetný výrok Richarda Rašiho sme zaznamenali 30. mája 2017. Raši je primátorom Košíc nepretržite od víťazstva v komunálnych voľbách v roku 2010 . 2. februára 2016 uverejnila SITA, že " spoločnosť Minebea, veľký japonský investor, prichádza do Košíc. Ako v piatok na tlačovej besede informoval premiér Robert Fico, Minebea pri stavbe nového závodu preinvestuje v priebehu nasledujúcich piatich rokov 60 miliónov eur, pričom vznikne 1 100 pracovných miest." O ďalšom investorovi zase píše web zive.sk . "Nemecký celosvetový poskytovateľ IT služieb Freudenberg IT otvoril tento týždeň (14. júla 2016) pobočku v Košiciach. Do konca roka chce vytvoriť desiatky pracovných miest pre IT špecialistov na seniorskej úrovni." 6. februára 2015 zverejnili Hospodárske noviny správu o príchode investora do priemyselného parku Veľká Ida. " V priemyselnom a logistickom parku vo Veľkej Ide pri Košiciach by do konca roka malo pribudnúť 200 nových pracovných miest," vyhlásil poslanec Európskeho parlamentu Ivan Štefanec. " Pre mňa je potešujúce, že tento park sa stal realitou bez jediného eura dotácií," pokračoval . V súčasnej dobe je pritom zamestnaných už 500 ľudí. Podľa slov Ivana Štefanca išlo o firmy IEE a Oerlikon. SME informovalo o ďalšej investícii v Košiciach 22. decembra 2014 nasledovne: " Na východné Slovensko presúva časť svojej výroby austrálska spoločnosť Howe. Jeden z veľkých dodávateľov pre automobilový priemysel sa v roku 2015 nasťahuje do logistického parku Immopark pri košickom letisku." O inom investorovi sme sa dozvedeli z 20. júna 2014. " Do Košíc prichádza vietnamský investor, ktorý do východoslovenskej metropoly prinesie nové pracovné možnosti. Spoločnosť FTP Software sa zlúči s firmou RWE IT Slovakia, ktorá na slovenskom trhu pôsobí už desať rokov." 16. apríla 2013 zverejnila stránka odpady-portal.sk investíciu v Košiciach v enviromentálnej oblasti. " Celkovo 2 mil. eur plánuje spoločnosť Environcentrum investovať do nového zariadenia na zhodnotenie a úpravu odpadov. Hlavným dodávateľom odpadu bude podľa zámeru EIA skupina U. S. Steel Košice (USSK). Výstavbu v Košiciach ohlásil investor na začiatok budúceho roku, pričom do prevádzky bude nové zariadenie uvedené o rok neskôr." Vyššie sme uviedli výber niekoľkých správ o realizácií nových investícií v meste. Demonštratívne môžeme uviesť pár vecí aj k prvej časti výroku o "zmene množstva vecí" v Košiciach. Košické kúpalisko Červená hviezda , ktoré je národnou kultúrnou pamiatkou, bolo po jedenásť mesačnej rekonštrukcii v júli 2016 opäť sprístupnené pre verejnosť. Ďalšou vecou, ktorá sa bude v Košiciach meniť, je vznik novej Košickej futbalovej arény. Tento štadión bude spĺňať kritériá Európskej futbalovej asociácie UEFA. Budú sa v ňom konať domáce i medzinárodné futbalové zápasy, ale aj iné športové, kultúrne a spoločenské podujatia . Za ďalšiu zmenenú vec môžme považovať novú leteckú linku z Košíc do Kolína a Tel Avivu, alebo zvyšujúci sa počet turistov v metropole východu. V Košiciach sa chystá aj výstavba nového Národného tenisového centra , podľa plánov bude dokončená v roku 2019. Mesto sa stalo v roku 2013 Európskym hlavným mestom kultúry , o víťazovi titulu sa rozhodlo už v roku 2008. Zrekonštruovala sa košická hlavná železničná stanica , nové priestory boli odovzdané v roku 2014. Slovensko usporiadalo Majstrovstvá sveta v hokeji v roku 2011, niektoré zápasy sa konali práve v košickom Steel Aréne. Slovensko získalo možnosť usporiadať majstrovstvá aj v roku 2019, kedy sa počíta opäť s rovnakým priebehom zápasov. V roku 2010 sa začala výstavba Auparku v centre mesta, nákupné stredisko odovzdali verejnosti v roku 2011. Ešte v roku 2007 vzniklo združenie Košice IT Valley , ktoré sa menilo na certifikovaný klaster v IT a komunikačných technológiach. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali
2010
uverejnila
zive.sk
správu
SME
dozvedeli
odpady-portal.sk
hviezda
podujatia
vec
alebo
Národného tenisového centra
Európskym hlavným mestom kultúry
železničná stanica
Majstrovstvá sveta v hokeji
Auparku
Košice IT Valley


Viete, keď nám, keď nám poslal list 1 eurokomisár Didier Reynders, jeden eurokomisár, ktorý patrí do tej istej politickej rodiny, je nominantom tej politickej strany, ktorej súčasťou je Progresívne Slovensko a ajhľa, vedenie Progresívneho Slovenska alebo váš predseda mal ten list skôr ako slovenský minister.

Začiatkom roka poslal eurokomisár Didier Reynders slovenskej vláde list, v ktorom ju okrem iného informoval o možnej hrozbe straty eurofondov. O liste ako prvý informovali poslanci hnutia Progresívne Slovensko. Reynders aj poslanci za stranu PS sú v rámci európskych politických štruktúr členmi rovnakej frakcie - Renew Europe. Listy od Komisie však mala k dispozícii napríklad aj europoslankyňa Monika Beňová, ktorá nie je členkou tejto ani inej frakcie. Beňová tvrdí, že ministerstvo musela o existencii listov z eurokomisie informovať ona a že bez nej by ich ministerstvo nemalo k dispozícii. Výrok Branislava Ondruša preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Vo februári 2024 upozornil predseda Progresívneho Slovenska (PS) Michal Šimečka na listy od Európskej komisie adresované slovenskej vláde v súvislosti s novelou Trestného zákona. V jednom z listov mal podľa Šimečku 8. februára eurokomisár Didier Reynders ministra spravodlivosti vyzývať, „aby nehazardoval s budúcnosťou európskych fondov na Slovenska“ (v čase od 4:44 ). Šimečka zároveň Suska vyzval, aby zverejnil námietky a výhrady, ktoré Európska komisia mala.

Strana PS patrí v rámci Európskeho parlamentu do frakcie Renew Europe, ktorá sa hlási aj ku eurokomisárovi Reyndersovi. PS však na otázku ako sa k listom dostalo neodpovedalo .

Na vyjadrenie strany PS reagoval 12. februára minister investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie SR Richard Raši, ktorý v reakcii na tlačovú konferenciu opozičného hnutia Progresívne Slovensko vyhlásil, že jeho ministerstvo, ktoré je riadiacim orgánom pre čerpanie eurofondov, žiadny list z Európskej komisie nedostalo. O dva dni na to odmietol hroziace zastavenie eurofondov a zároveň uviedol, že list od Komisie videl iba v médiách, ale oficiálne sa k nemu nedostal.

Problém podľa neskorších zistení nastal pri doručení listov , keď ohľadom ich existencie musela ministerstvo spravodlivosti informovať europoslankyňa Monika Beňová. Podľa jej tvrdení by bez nej ministerstvo tieto listy k dispozícii nemalo.

Beňová pritom nie je členkou Renew Europe a v rámci Európskeho parlamentu nepatrí do žiadnej frakcie. V minulosti bola súčasťou Strany európskych socialistov, neskôr sa však stala nezaradenou poslankyňou po tom, čo bolo Smeru v tejto frakcii, v nadväznosti na vstup do koalície so SNS, pozastavené členstvo.

Podľa Beňovej slov nastala chyba na domácej pôde, pretože národná autorita v podobe Úradu vlády ich konkrétnym ministerstvám nedoručila. „Chcem povedať, že chyba je aj na strane Slovenskej republiky, pretože naša národná autorita tieto vaše listy a dotazy vôbec neposlala na ministerstvá,“ povedala europoslankyňa za Smer Beňová.

Didiera Reyndersa na post eurokomisára pre spravodlivosť nominovala v auguste 2019 belgická vláda pod vedením Charlesa Michela, pričom v septembri ho predsedníčka Európskej komisie Ursula von der Leyen oficiálne predstavila ako člena Európskej komisie.

Reynders je v rámci domácej politiky členom a bývalým predsedom belgickej politickej strany Mouvement Réformateur (MP). Tá je na európskej úrovni súčasťou liberálnej politickej skupiny Renew Europe (RE), ktorá má zastúpenie vo väčšine členských krajín EÚ vrátane Slovenska. V Európskom parlamente zastupujú MP (teda aj RE) dvaja belgickí europoslanci, Olivier Chastel a Frédérique Ries. Okrem toho sa RE hlási k niektorým predstaviteľom ďalších európskych inštitúcií, vrátane Reydersa .

Aktuálne zastupujú skupinu RE v rámci Slovenska dvaja europoslanci za Progresívne Slovensko – Martin Hojsík, Michal Wiezik a dvaja nezávislí europoslanci – Lucia Ďuriš Nicholsonová a Jozef Mihál.

upozornil
4:44
patrí
hlási
neodpovedalo
reagoval
odmietol
doručení listov
pozastavené
nastala
Didiera Reyndersa
nominovala
člena
belgickí
Reydersa
Slovenska


vieme si predstaviť, že sudcovia by spadali pod normálny režim ochrany verejného záujmu tak ako všetci ústavní činitelia. Na to máme osobitný ústavný zákon a ten obsahuje mechanizmy, ktoré sú, myslím si, dostatočne zabezpečené proti akejkoľvek, akémukoľvek pokušeniu nejakej čistky alebo čohokoľvek.

Slovenská republika má skutočne takýto ústavný zákon. Je ním Zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov - Zákon č. 357/2004 Z. z. o konflikte záujmov .


Máme žiaľ len 5 denných centier (pre dôchodcov, pozn.)

Podľa zoznamu na webe socialnypresov.sk existujú štyri denné centrá v Prešove. Po pripočítaní centra Náruč na Veselej č.1 , ktorého riaditeľ nám potvrdil, že ponúkajú dennú ambulantnú starostlivosť o seniorov sa dostávame na počet, ktorý udáva Andrea Turčanová. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

socialnypresov.sk

Náruč


Toto (zatvorené obchody počas nedele a sviatkov, pozn.) je požiadavka Odborového zväzu obchodu a služieb už niekoľko rokov.

Šéfka odborového zväzu pracovníkov obchodu a cestovného ruchu, Katarína Kuľandová, v mnohých článkoch (spravy.pravda.sk) v novinách povedala, že zväz je jednoznačne za zatvorené obchody v nedeľu a sviatky aj z toho dôvodu, že 80% týchto pracovníkov sú ženy a chcú, aby boli rodiny spolu aspoň v jeden deň.

Túto ideu podporujú minimálne už od roku 2009: "Pokračovať v úsilí legislatívne riešiť otváracie, zatváracie hodiny a čas predaja v nedeľu a počas štátnych sviatkov a v dňoch pracovného pokoja," píše sa v ich programe na rok 2009 až 2012.

Na druhej strane, ako píše portál spravy.pravda.sk (9. októbra 2012) , "Samotní obchodníci sú v názore na pripravované opatrenie rozdelení, prezident Zväzu obchodu a cestovného ruchu Pavol Konštiak sa preto nechcel vyjadrovať."

článkoch
programe
spravy.pravda.sk (9. októbra 2012)


Pán poslanec Valášek z Progresívneho Slovenska na poslednej schôdzi dal návrh, že áno, nejaký príspevok na ubytovanie, či bývanie 200 miliónov EUR, ale bez akéhokoľvek krytia.

Tomáš Valášek (Progresívne Slovensko) predložil v januári 2023 návrh zákona o príspevku na úhradu nákladov na bývanie. Expert na sociálne politiky Progresívneho Slovenska Tomáš Hellebrandt uviedol , že príspevok by štát stál zhruba 200 miliónov eur. V dokumentoch priložených k návrhu zákona sa však vyčíslenie nákladov či ich krytie nenachádza. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Hellebrandt hovorí, že financie na príspevok mali byť čerpané z vlastných peňaženiek voličiek a voličov, a teda z daní. Avšak v dokumentoch k návrhu zákona Valášek neuvádza, odkiaľ by bol príspevok financovaný a ani konkrétnu sumu, ktorou by príspevok zaťažil štátny rozpočet. Na to upozorňuje v stanovisku k návrhu zákona aj generálny riaditeľ Sekcie rozpočtovej politiky Ministerstva financií.

Pre porovnanie, vládny návrh z roku 2018 týkajúci sa hmotnej núdze obsahoval niekoľko ďalších dokumentov. Medzi nimi je aj Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy, ktorá obsahuje tabuľku o predpokladanej finančnej záťaži na štátny rozpočet. Návrh tiež obsahuje Financovanie návrhu, v ktorom je upresnené, odkiaľ by boli financie čerpané.

predložil uviedol upozorňuje návrh Analýza


Ak si uvedomíme, že ten pomer je 65:35 a 35% príjmov alebo výnosov z Vodnej elektrárne Gabčíkovo berú talianske elektrárne, tak za 8 rokov to už predstavuje 340 miliónov eur.

Fico označuje pod pojmom "talianske elektrárne" Slovenské elektrárne, v ktorých 66 % vlastní taliansky Enel. Je pravda, že 35 % výnosov z Vodnej elektrárne Gabčíkovo berú Slovenské elektrárne (Enel majorita). Demagog.SK však nezistil na základe dostupných informácii (výročných správ Slovenských elektrární, Vodohospodárskej výstavby a spoločnosti Enel) koľko bol zisk len špecificky za vodné dielo Gabčíkovo, resp. predaj elektriny vyrobenej Gabčíkovom. Výrok ako celok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

výnosov
Slovenské elektrárne
výročných správ
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf


Máme v strane množstvo lekárov, ktorí s chorými prichádzali do kontaktu v nemocniciach.

Medzi členov strany Republika patrí poslanec NR SR MUDr. Miroslav Urban, lekár Ústrednej vojenskej nemocnice v Ružomberku, ktorá počas pandémie slúžila na hospitalizáciu pacientov s nákazou Covid – 19 a ktorý aj podľa svojich vlastných slov bol v kontakte s týmito osobami ( 4:03 ).

Na základe verejne dostupných informácií nie je možné potvrdiť, že strana Republika má väčšie množstvo členov, ktorí sú lekármi a prišli do kontaktu s pacientmi s ochorením Covid – 19. Preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

poslanec nákazou 4:03


Predseda strany SMER, čo sa týka dôveryhodnosti, už klesol aj pod Kotlebu (...).

Podľa posledného prieskumu dôveryhodnosti politikov agentúry AKO pre televíziu TA3, ktorý bol zverejnený 31. marca 2019, sa Robert Fico ocitol na chvoste rebríčka dôveryhodnosti politikov. Dôveru mu vyjadrilo iba 20 % opýtaných a predbehol ho aj spomínaný Marian Kotleba, ktorému dôverovalo 22 % opýtaných. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zdroj: TA3

posledného


Ako tu požaduje pán Ondek, že do roka zvýšiť nástupný plat učiteľa na 900 € a to je nemysliteľné.

Minister školstva Dušan Čaplovič fakticky nepresne spája požiadavky Nových školských odborov s Ondekom, ktorý je šéfom Odborového zväzu pracovníkov školstva. Odborový zväz pracovníkov školstva nemá striktnú požiadavku navýšenia platu začínajúcich učiteľov na 1,2 násobku priemernej mzdy. Ide skôr o požiadavku aby priemerné platy pedagogických zamestnancov v školstve dosiahli 1,2 až 1,6 násobok priemernej mzdy v hospodárstve. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Požiadavka na zvýšenie nástupného platu učiteľov na hranicu 900 euro resp. na 1,2 násobok priemerného platu v národnom hospodárstve sa objavila v tzv. Petícii za lepšie školstvo odovzdanej na Úrad vlády 14. júna 2012. Iniciátorom bol predseda Nových školských odborov Ľudovít Sebelédi. TASR , 2. júna 2012: " K hlavným cieľom NŠO patrí dosiahnutie hranice 1,2-násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve pre mzdu začínajúceho učiteľa. Ostatné tarifné platy sa majú odvíjať od tohto čísla." Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku, v ktorom figuruje Ing. Pavel Ondek ako predseda vo svojom stanovisku z 24. apríla 2013 má síce požiadavku na zvýšenie platu na 1,2 až 1,6- násobok priemerného platu v národnom hospodárstve, no nikde sa nespomína, že by sa malo jednať o plat nástupný: b) úprava systému odmeňovania zamestnancov v školstve do konca volebného obdobia tak, a by platy pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve boli na úrovni 1,2 až 1,6-násobku priemerného platu v národnom hospodárstve , u vysokoškolských pedagógov 1,7 až 3,0-násobku priemerného platu v národnom hospodárstve a platy nepedagogických zamestnancov zmenou tarifnej tabuľky tak, aby začínala minimálnou mzdou, do konca r. 2013 Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Požiadavka
Nových školských odborov
TASR
stanovisku


Áno, nesedel ani plán na rok 2012, ak to viete ten výpadok tam bol skoro 700 miliónov eur.

Podobný výrok sme overovali v relácií O 5 minút 12 (16. december 2012), Na telo (10. februára 2013), O5M12 (13. októbra 2013).

O 5 minút 12
Na telo
O5M12
Prognóza december
návrh


... SNS má 7-tisíc ľudí(členov strany, pozn.)..

SNS verejne neuvádza počet svojich členov, posledný dostupný údaj o veľkosti členskej základne strany je zo septembra 2015. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Slovenská národná strana mala k 2.9.2015 5 441 členov . Danko v minulosti vyhlásil , že na evidáciu členov im skutočne záleží: " SNS má evidovaného každého člena s fotografiou a zaplateným členským. Každá strana musí preukázať, že neexistuje pre predsedu a jeho rodinných príslušníkov, ale pre ľudí, prípadne záujemcov, ktorí sa chcú v tejto strane združovať ". Pred voľbami v marci 2016 hovoril Andrej Danko o počte členov strany vo výške 6 300. Iba pre porovnanie , uvádzame počet členov niektorých väčších strán: SMER-SD má 16 167, KDH je od roku 2011 (15 360 členov) v poklese, v roku 2015 mala už iba 11 700 členov. Strana MOST-HÍD má 5 350 členov. Naopak, strana Sloboda a Solidarita, má iba 166 členov a 1 705 sympatizantov.

členov
vyhlásil
Pred voľbami
porovnanie


Prečo ľudia z príjmov do 700 € tvoria 60% tejto populácie? A prečo ľudia, ktorí zarábajú priemernú mzdu, sú skoro 70% tejto populácie?

Predpokladáme, že sa Peter Kažimír odvoláva na údaje publikované v júni 2011 v poslednej analýze štruktúry miezd za rok 2010 (.pdf), publikovanej Štatistickým úradom SR. Podľa nej hovorí P. Kažimír pravdu. Treba však upozorniť, že sa nejedná o celkovú populáciu ale len o zamestnancov. s.2: V mzdovom pásme do 800 eur bolo 64,2 % zamestnancov. V intervale od 800-850 Eur, do ktorého patrila aj priemerná hrubá mesačná mzda za SR nameraná v tomto zisťovaní , bolo 4,5 % zamestnancov . Spolu tak do pásma priemernej hrubej mesačnej mzdy patrilo 68,7 % zamestnancov, čo je skoro 70 %. Zamestnanci, ktorí spadali do hladiny do 700 Eur, tvorili 56,22 % všetkých zamestnancov.

analýze štruktúry miezd


Majú rovnaký názor (koaličné strany vo vláde Ivety Radičovej, pozn.) na zvyšovanie DPH? Majú.

DPH sa síce zvyšovať bude, ale nedá sa tvrdiť, že koaličné strany majú rovnaký názor. Napríklad strana SaS bola proti zvyšovaniu DPH, zvýšenie DPH do roku, v ktorom deficit klesne pod 3% je stranou SaS považovaný ako kompromis.

SaS


...však my sme znížili DPH. V roku 2006-2010 sme tu vašu slávnu 19% DPH v prípade liekov, zdravotníckych pomôcok a učebníc, dokonca kníh znížili na 10 %. Dokonca sme zrušili alebo znížili DPH na 6 % pri predaji poľnohospodárskych produktov z dvoru.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že vláda R. Fica v rokoch 2006 až 2010 znížila sadzbu na lieky, zdravotnícke pomôcky či knihy na 10%. Taktiež je pravdou, že počas Ficovej prvej vlády sa znížila sadzba na predaj poľnohospodárskych produktov z dvoru na 6%. 6. decembra 2006 bola v NR SR schválená novela zákona o DPH, ktorá znížila sadzbu dane z pridanej hodnoty (DPH) na lieky a niektoré ďalšie zdravotnícke tovary znížila z 19% na 10%. Presný zoznam bol uvedený v prílohe č. 7 novely zákona o DPH. 28. novembra 2007 bola schválená novela zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorá znížila DPH na knihy na úroveň 10%. 4.marca 2010, teda ešte počas prvej vlády R. Fica, NR SR schválila Parlament takisto schválil novelu zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorá znížila sadzbu DPH na predaj z dvora z 19% na 6% od mája 2010. Presný zoznam produktov je uvedený v prílohe tejto novely. Počas Radičovej vlády sa zaviedli nové zmeny v sadzbách DPH. Od 1. januára 2011 sa tak zvýšila základná sadzba dane z 19% na 20%, čo je úroveň platná aj dnes, zároveň zrušila znížená sadzba DPH vo výške 6%, ktorá sa uplatňovala na predaj potravín z dvora. Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schválená schválená schválil zmeny


Vy ste si nedali na jeseň povedať, napriek tomu ste najvyššiu DPH na potraviny, ktorú v Európe máme ešte ste ho zvýšili o 1 %.

Slovensko má dve sadzby DPH na potraviny. 10% a 20%. Ak by sme ale aj uvažovali naďalej len o sadzbe 20%, tak nie je pravda, že máme najvyššiu sadzbu DPH na potraviny v Európe. 20% má tiež Bulharsko a Estónsko. Viac ako 20% má Litva (21%), Lotyšsko (22% - s výnimkou potravín pre detí - 12%) a Rumunsko (24%) a Maďarsko (25% - okrem mliečnych a múčnych výrobkov 18%). Krajiny ako Švédsko, Portugalsko a Poľsko majú viac sadzieb na rôzne potraviny z ktorých najvyššia je vyššia (alebo rovnaká - UK) ako slovenských 20%. Zdroj: Európska komisia (.pdf)

Európska komisia


Dnes ak stredná škola vyvíja nejakú podnikateľskú činnosť, resp. zárobkovú činnosť, keďže podnikať nemôže, funguje to tak, že tie peniaze, ktoré zarobí, musí vrátiť späť, a potom sú jej spätne prideľované

Školy majú zákonné oprávnenie vykonávať podnikateľskú činnosť, pričom právne predpisy nezakotvujú povinnosť odovzdať zisk zriaďovateľovi školy. Ten musí dať na podnikateľskú činnosť len súhlas. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa § 151 ods. 1 zákona č. 245/2008 Z. z. je škola a školské zariadenie oprávnené vykonávať podnikateľskú činnosť, ak to neodporuje poslaniu školy. V oblasti vykonávania podnikateľskej činnosti je významný aj metodický pokyn č. 12/2009. V čl. 4 ods. 2, 3 a 4 je pritom uvedené ( .rtf , s. 3): "(2)Škola, školské zariadenie, ktoré sú rozpočtovými organizáciami, sú oprávnené prekročiť rozpočtový limit výdavkov o zisk z podnikateľskej činnosti po zdanení. (3)Zisk z podnikateľskej činnosti po zdanení odvedie škola, školské zariadenie, ktorá má príspevkovú formu hospodárenia do rezervného fondu. (4)Zisk z podnikateľskej činnosti použijú školy, školské zariadenia ako doplnkový zdroj ďalšieho rozvoja a skvalitňovania činnosti) na financovanie bežných a kapitálových výdavkov súvisiacich s hlavnou činnosťou. " Začať s výkonom podnikateľskej činnosti však môžu len so súhlasom zriaďovateľa (čl. 2 ods. 2 už citovaného metodického pokynu). Školy a školské zariadenia podnikajú najčastejšie v oblasti prednáškových činností, kurzov, seminárov (jazykových, hudobných...), ubytovacích služieb, stravovacích služieb, činností spojených s propagáciou školy, výpožičkami kníh a prenajímaním školských priestorov a zariadení v čase, keď nie sú využívané na výchovno-vzdelávací proces. Dátum zverejnenia analýzy: 28.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Podľa .rtf Školy


...pri župných voľbách kde pravidelne druhé kolo je vždy nižšia účasť než prvé kolo.

Pri porovnaní účasti volieb do VÚC z rokov 2001, 2005, 2009 a 2013 je vidno, že volebná účasť je v druhom kole naozaj zvyčajne nižšia ako v prvom kole. Volebná účasť bola však vyššia v druhom kole v štyroch prípadoch. Ide preto o menej častý, ale nie neexistujúci jav. Výrok Jána Podmanického hodnotíme ako nepravdivý.

Nitrianskom
Trnavskom
po prvom kole


...kde ste ma zavolali po roku do TA3, ďakujem za ten priestor, pretože na rozdiel od STV máme aspoň nejaký priestor, v STV aj keď je verejnoprávna, nemáme absolútne žiadny, (...).

Podľa verejne dostupného archívu relácie V politike, hlavnej politickej diskusnej relácie televízie TA3, bol Marian Kotleba jej hosťom naposledy 28. mája 2017. Počas posledného volebného obdobia boli predstavitelia K-ĽSNS hosťom V politike celkom sedemkrát (vrátane overovanej relácie). Čo sa týka RTVS, tak predseda K-ĽSNS bol osobne hosťom hlavnej politickej diskusnej relácie O 5 minút 12 18. marca 2018. Z predstaviteľov strany K-ĽSNS bol hosťom relácie O 5 minút 12 aj Milan Uhrík, ktorý bol hosťom mimoriadnej relácie 26. marca 2017. Nakoľko RTVS poskytla počas tohto volebného obdobia priestor predstaviteľom K-ĽSNS, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

archívu hosťom hosťom hosťom marca marca apríla marca apríla mája júna povolebného diskusii


Po voľbách práve SaS a OĽaNO a potom médiá (...) tak hovorili, že samozrejme klame, lebo hovorí, že nejde so SMER-om. Nikde sme to nehovorili. Sme hovorili, že my si vieme predstaviť inú vládu, vládu bez SMER-u.

Pred parlamentnými voľbami v roku 2016 strany SaS a OĽaNO kritizovali ostatné pravicové strany za to, že sa nechcú dostatočne vyhraniť voči možnej povolebnej spolupráci so Smerom-SD. Béla Bugár a Most-Híd nikdy úplne neodmietli možnú spoluprácu so Smerom. Strana a jej predstavitelia sa vyjadrovali v zmysle “chceme vymeniť Smer” alebo “naším cieľom je snaha o zostavenie pravicovej vlády”. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Podobný výrok Demagog už v minulosti overoval. Predseda Mostu-Híd Béla Bugár napríklad v rozhovore pre Plus 7 dní v januári 2016, teda pred parlamentnými voľbami, uviedol: „Vravím, že sa nechcem negatívne vymedzovať, lebo od marca minulého roka je naším cieľom jednoznačne vymeniť Smer a zabezpečiť, aby tu nevznikla vláda Smeru, Naše stanovisko také, že chceme inú vládu - zloženú z pravicových strán. O spolupráci so Smerom neuvažujeme."

Predseda SaS Richard Sulík pred voľbami do NR SR na margo nedostatočného sa vymedzenia voči strane Smer-SD stranmi Most-Híd, Sieť a KDH v roku 2016 uviedol : “ Vnímame, že nastalo súťaženie o najkrajšiu nevestu Smeru. Predbiehajú sa tie strany, ktoré nie sú postavené na hodnotách, ale na tom, aby sa dostali do vlády, aby mohli kšeftovať so Smerom." Vo februári 2016 sa tiež napríklad Sulík vyjadril kriticky voči Bugárovi v súvislosti s hlasovaním Mosta so Smerom o zmene ústavy: “prekáža mi, že hlasovali pri zmene ústavy s Ficom. Prekážalo mi, že Bugár sa tu už chcel zapáčiť, že si vytvára pozíciu, aby mu bol prijateľný partner.”

Dva mesiace pred marcovými voľbami sa rozbehol kolotoč politických diskusií, v ktorých predsedovia strán zodpovedali na rôzne otázky, medzi ktoré patrila aj otázka spájania strán so Smerom. Neskôr, 7.marca 2016 sa predsedníctvo strany Most-Híd dohodlo, že strana na rokovanie so Smerom nepôjde . O pár dní neskôr však strana svoje konanie prehodnotila a zostavila vládu so stranami Smer-SD, SNS a Sieť.

kritizovali vyjadrovali výrok rozhovore uviedol vyjadril nepôjde prehodnotila


Ja som bol na prezentácii hodnotení programov EurActiv a tam ma zase tešilo to, že keď prišiel na rad náš program, tak zoznam tých originálnych prvkov, ktoré sa tam nachádzajú, bol najdlhší zo všetkých strán, ktoré prichádzajú do eurovolieb.

Euractiv vydal pred voľbami analýzu programov jednotlivých strán doplnenú rozhovormi s ich hlavnými predstaviteľmi s názvom " Za Brusel, proti Bruselu, alebo celkom inak? Programy a postoje politických strán pred voľbami do Európskeho parlamentu 2014 ". Túto analýzu uviedla a prezentovala Zuzana Gábrižová na diskusii Café Európa , ktorá sa uskutočnila 13. mája 2014. Každej analyzovanej strane venovala slajd prezentácie, na ktorom vymenovávala špecifiká zoznamu. Pri SaS ich vymenovala až 8, čo bolo najviac zo všetkých strán (Smer - 6 bodov na slajde, SDKÚ - 7 bodov, OĽaNO - 6 bodov, Nova - 6 bodov, KDH - 6 bodov) Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vydal
Café Európa


Turecko je veľmi silne závislé ekonomicky od Európy. Však sme v colnej únii.

Turecký hlavný exportný trh tvorí Európa , až 44,5% tureckého exportu mieri práve do Európskej únie, v číslach hovoríme o 64 mld. USD. Najvýznamnejšími krajinami v tomto obchodnom vzťahu je Nemecko a Veľká Británia. V roku 2015 prišlo do Nemecka 9,3% celkového vývozu, čo je 13,4 mld. USD, Veľká Británia prijala 7,3% z celkového objemu. Mimoeurópske významné exportné trhy pre Turecku sú Irak (vývoz 5,9% predstavuje 8,5 mld. USD) a Rusko (2,9% čo činí 3,9 mld. USD). Celkovo však môžeme hovoriť o útlme a poklese vývozu do zahraničia. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európa 44,5% Mimoeurópske únia Colná Eurokomisár


Som rád, že aj pán Vollebaek povedal, že tento zákon je normálnym zákonom, že ani nezaznamenali sme doteraz nejaké veľké by som povedal problémy, ktoré by podľa tohto zákona sa mali riešiť, nie, hladina je tichá a ja si myslím, že takto by to malo aj ostať.

Podobný výrok, ale v podaní D. Čaploviča sme hodnotili v tejto relácií pred týždňom. Knut Vollebaek sice vo svojom stanovisku z 4.1.2010 vyhlásil: "The Government Principles for the Implementation of the State Language Law provide for the respect of principles of non-discrimination and proportionality and should thus safeguard the right of persons belonging to national minorities to use their mother tongue in the private and public sphere. Predchádza tomu ale tiež veta: "The Government of Slovakia has adopted the Principles for the Implementation of the amended State Language Act. The Principles are effective as of 1 January. They were elaborated on my recommendation in order to address ambiguities, add clarity and provide a single authoritative interpretation of the Law. The text of the Principles underwent a number of changes in the process of adoption."

stanovisku


Labour Party zase opačne. Jeremy Corbyn, ako vyhranený ľavičiar, považuje Európsku úniu za neoliberálnu.

Corbyna možno označiť za ľavicového politika, a v minulosti kritizoval EÚ, no nikdy ju priamo nenazval neoliberálnou. Takto jeho zmýšľanie zhodnotili len niekoľkí politickí komentátori, nedá sa však z tohto odvodiť jeho postoj. V súčasnej debate o Brexite je Corbyn zástancom zotrvania v EÚ. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Jeremy Corbyn bol zvolený za predsedu Labouristickej strany v septembri 2015. Na politickej scéne je od roku 1983, keď bol zvolený do parlamentu. Analytici a komentátori ho jednoznačne považujú za ľavičiara, je euroskeptik už od začiatku svojej politickej kariéry. Preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý. Corbyn už dlhodobo kritizuje Európsku úniu, v 1993 sa vyjadril aj v neprospech Maastrichtskej zmluvy: " (the Treaty) takes away from national parliaments the power to set economic policy and hands it over to an unelected set of bankers who will impose the economic policies of price stability, deflation and high unemployment throughout the European Community ". Hlasoval aj proti Lisabonskej zmluve v 2008 . Vyše tridsať rokov bol v parlamente, kde, podľa The Guardian , najviac času strávil s kampaňmi proti vojne, proti finančným iniciatívam, alebo s podporou mierových akcií. Niektorí kritici ho popisujú ako staromódneho elitistu-ľavičiara s vyhranenými názormi na EÚ a jeho úspech a popularitu prirovnajú k úspechu populistických politických strán, ako je Syriza v Grécku, alebo Podemos v Španielsku. Píšu o ňom, že je presvedčený, že jedine ľavica sa stará o ľudské práva, spravodlivosť a mier . Vyčíta sa mu aj, že "je euroskeptik a Brusel vidí ako domov neoliberalizmu a ochrancu Veľkého Kapitálu". Po jeho zvolení za predsedu strany je už opatrnejší s kritikou únie a s názorom na vystúpenie Británie z EÚ (Brexit). Hovorí , že nepodporí kampaň za vystúpenie, ale chce zmeniť fungovanie únie: " We are having discussions to sort this question out. Basically, on the question of Europe, I want to see a social Europe, a cohesive Europe, a coherent Europe, not a free market Europe ." Jeho ľavicové cítenie sa šírilo aj zo slávnostnej reči , korú predniesol na konferencii Labouristickej strany v septembri 2015. " Let’s build that kinder, more caring world. Since the dawn of history in virtually every human society there are some people who are given a great deal and many more people who are given little or nothing. Some people have property and power, class and capital, status and clout which are denied to the many. (...) These days this attitude is justified by economic theory. The many with little or nothing are told they live in a global economy whose terms cannot be changed. They must accept the place assigned to them by competitive markets. By the way, isn’t it curious that globalisation always means low wages for poor people, but is used to justify massive payments to top chief executives."

zástancom
Jeremy Corbyn
zvolený
zvolený
kritizuje
Hlasoval
The Guardian
Niektorí kritici
Píšu
Vyčíta
Hovorí
slávnostnej reči


My sme napríklad vždy veľmi podporovali zrušenie toho kempu alebo tábora v Guantanáme na Kube a pomohli sme vo vzťahu k Spojeným štátom napríklad s realokáciou niektorých väzňov. Okamžite, keď sme to urobili, tak hneď niektoré médiá na Slovensku Fico a jeho vláda sa pchá Spojeným štátom nechcem povedať kam.

Je pravdou, že postoj Slovenska bol vždy za zrušenie Guantanáma. Fico však preháňa keď tvrdí "hneď niektoré médiá na Slovensku Fico a jeho vláda sa pchá Spojeným štátom". V skutočnosti relevantné média len preberali tlačové správy alebo v autorských článkoch bližšie popisovali situáciu. Okrem jedného článku v Plus 7 dní nezistil Demagog.SK ďalšie média, ktoré by označili prijatie väzňov za poklonkovanie sa USA. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Slovensko v roku 2010 prijalo troch zadržaných z väznice Guantánamo, ďalší traja väzni, príslušníci čínskych Ujgurov, boli prijatí v januári roku 2014. Slovensko teda celkovo prijalo šesť väzňov z americkej základne Guantánamo. Vyhlásenie Ministerstva zahraničných vecí SR z 20. januára 2010, ktoré verejne oznamuje plánované prijatie troch väzňov z Guantanama, uvádza: " Je to gesto solidarity SR (prijatie troch bývalých väzňov z Guantanáma, pozn.) voči spojencovi, ktorý chce vyriešiť problém zdedený z minulosti. Slovenská vláda tento problém kritizovala , privítala snahu o jeho vyriešenie a považuje za zodpovedné, že Slovensko je teraz súčasťou tohto riešenia." Demagog.SK nezistil staršie kritické postoje slovenskej strany ku Guantanámu. V diskusnej relácii TA3 V politike sa minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslav Lajčák k prípadu prijatia troch čínskych Ujgurov vyjadril , že pre SR je to humanitárna akcia spojená so snahou prispieť k zatvoreniu Guantánama. "Pokiaľ sme žiadali USA x-krát o pomoc a vždy sme ju dostali, bolo by sebecké a egoistické, ak by sme na ich žiadosť v tomto prípade povedali, že to nie je náš biznis," povedal Lajčák. V čase prijatia väzňov sa o téme dosť písalo aj v slovenských médiách. O ich realokácii informovala všetky denníky a týždenník, ktoré v drvivej väčšine prípadov prebrali autorský článok TASR alebo SITA . Autorský článok malo SME . Podobne Pluska . O príchode väzňov informovali STV a TA3. Všetky média informovali len o príchode, bez akékoľvek hodnotenia vlády v zmysle, že sa "pchá" USA. Napríklad komentátor SME Morvay v článku "Službička Obamovi" vzniesol kritiku na nedostatok informácii, nie na samotný akt. Kritický alebo satirický komentár k prijatiu väzňov mala Plus 7 dní (tlačené vydanie): "Slovensko veľkodušne prijalo troch moslimských Ujgurov, ktorých pre podozrenie z terorizmu držali Američania vo väznici v Guantáname. Spoluprácu s Talibanom im nedokázali, domov do Číny sa ich Washington bál poslať, lebo by to bol rozsudok smrti, takže nový domov našli na Slovensku. Peking obratom poslal telegram, že Slovensko ušetrí od starostí a o „nebezpečných teroristov sa postará“. Naopak, americká vláda vyhlásila, že „trojica nepredstavuje žiadne nebezpečenstvo“. Skvelé. Keď sú Ujgurovia takí nevinní a v pohode, prečo ich Američania držali celé roky v zajatí a teraz si ich nenechajú doma, ale posielajú na Slovensko? Žeby Fico takto splácal potrasenie si rukou s Barackom Obamom alebo, nebodaj, americkú pomoc pri oslobodení slovenských paraglajdistov z Iránu?" Nejaký kritický komentár alebo článok sa mohol na internetových médiách objaviť, no vyjadrenie Fica "hneď niektoré médiá na Slovensku Fico a jeho vláda sa pchá Spojeným štátom" je značne prehnané. Podobne aj o príchode väzňov v roku 2010 informovali tlačové agentúry a ich články preberali média. V tom čase komentátor Schutz napísal článok Pozornosť pre Obamu, kde nekritizoval rozhodnutie ako také a neoznačoval ho za poklonkovanie sa USA, len prekvapenie, že Fico prijatie väzňov umožnil. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vyhlásenie vyjadril TASR SITA SME Pluska článku článok


Ale predstavte si, že my sme požičiavali Írom a to bola aj kritika Írska, ktorí majú len 12 a pol percentnú daň, kdežto Slovensko má 20 percentnú daň.

Nie je vôbec jasné, akú daň má Rafaj na mysli. Predstavme si preto základné dane Írska a Slovenska. DPH. Írsko má 4 sadzby DPH a to 0% (na väčšinu potravín, , väčšina tovarov určená na export, oblečenia pre deti do 11 rokov, ústna medicína, knihy, Niektoré služby v oblasti námornej bezpečnosti, Niektoré navigačné služby, medicínske vybavenie, hnojivá), 4,8% (na dobytok), 13,5% (na niektoré palivá, noviny a periodiká, ubytovacie a reštauračné služby, budovy, opravy) a 21% (na všetko ostatné). Daň z prijímu FO sa pohybuje okolo 20% (rozdiely pre manželské páry, s deťmi a bez detí...) Daň z prijimu PO je na úrovni 12,5% (v špecifických prípadoch 10%), Daň z investícií je na úrovni 25%. Na Slovensku je od 1.januára 2011 dočasne 20% sadzba DPH a zostala zachovaná aj 10% sadzba DPH na vybrané zdravotnícke tovary a knihy. Daň z prijímov FO ako aj PO je na úrovni 19%. Rafaj tak účelovo výbral jednu z daní aby demonštroval "nehoráznosť" pôžčky pre Írsko. Vzhľadom na rôzne daňové sadzby považujeme Rafajove tvrdenie za zavádzajúce a účelové.

4 sadzby DPH
Daň z prijímov


Pri svojom poslednom zvolení v roku 2013 sa Frešo vyjadril, že z cestnej dane zinkasuje župa 33 miliónov a z toho až 60 % malo ísť na cesty. Vám sa to pri bežnej jazde alebo na chodníkoch zdá? Mne určite nie.

Výrok pochádza z Jakubcovho blogu z marca 2017 . Celé vyjadrenie, na ktoré Martin Jakubec naráža, je z roku novembra 2013 a znie nasledovne: " V prvom rade treba zredukovať počet správcov ciest v kraji zo súčasných 5 na dvoch, a to na štát a kraj. Nebudú sa viesť spory a diskusie o tom, komu cesta patrí. Z dane za motorové vozidlá, čo je ročne okolo 33 miliónov eur, ide takmer 60% do opráv a rekonštrukcií ciest a na zabezpečenie verejnej osobnej dopravy, zvyšok ide na financovanie školstva a sociálnej starostlivosti pre seniorov a hendikepovaných ."

marca 2017
novembra 2013


Vláda (...) spracuje novú Koncepciu štátnej rodinnej politiky Slovenskej republiky do roku 2020, ktorá vymedzí strategické ciele, princípy a opatrenia na jej realizáciu s cieľom revitalizácie rodinného života a výraznejšej obnovy jej sociálnej funkcie.

Koncepcia štátnej rodinnej politiky SR do roku 2020 nebola doposiaľ zverejnená a nemáme ani informácie o jej vypracovávaní. Sľub hodnotíme ako nesplnený.

zozname pdf


Bolo prisľúbené, že do konca roka už obce a mestá budú mať triedičky, aby sa nešlo toľko veľa odpadu do tých skládok. Prišiel nejaký prílepok, poslanec Hlasu tam dal a odložil to o 2 roky. Tie poctivé samosprávy, ktoré boli pripravené, mali na to vysúťažené peniaze, mali pripravené tie linky, zrazu ostanú pozerať, čo sa to deje, oni boli poctivo pripravení na to, že budú ten odpad triediť.

Povinnosť spracovať zmesový odpad pred jeho uložením na skládku či do spaľovne odložili poslanci o dva roky až na rok 2027. Pozmeňujúci návrh podal poslanec Ján Ferenčák (Hlas-SD) k odlišnému zákonu. Zástupcovia Združenia miesto a obcí Slovenska a Únie miest Slovenska toto rozhodnutie kritizovali, pretože znevýhodňuje tie samosprávy, ktoré sa na povinnosť spracovania odpadu už pripravili. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

MInisterstvo životného prostredia (MŽP) SR v roku 2021 pod vedením bývalého ministra Jána Budaja zaviedlo povinnosť pre samosprávy spracovať zmesový odpad pred jeho uložením na skládku prostredníctvom mechanicko-biologickej úpravy (MBÚ). Cieľom je znížiť objem zmesového odpadu a triedenie jeho jednotlivých častí pred uložením do spaľovne či na skládku ( .pdf , s.2).

Platnosť povinnosti spracovať odpad bola už dvakrát odložená , pričom mala začal platiť od 1. januára 2025. Na začiatku novembra poslanec Ján Ferenčák (Hlas-SD) podal pozmeňujúci návrh k návrhu novely zákona o ochrane prírody a krajiny, ktorým však upravoval zákon o odpadoch. V pozmeňujúcom návrhu Ferenčák a ďalší poslanci navrhli odložiť platnosť povinnosti triediť odpad určený na skládkovanie až na začiatok roka 2027, čo poslanci schválili.

Ako hlavné dôvody Ferenčák v rozprave uviedol nepripravenosť samospráv a vysoké prevádzkové náklady, ktoré v dôsledku konsolidácie financií nemôžu byť prenechané na splácanie občanom.

Voči zmene platnosti zákona sa negatívne vyjadrili zástupcovia odpadových spoločností, ale aj Združenie miest a obcí Slovenska. Samosprávy, ktoré sa na zmenu pripravili budú musieť znášať vyššie náklady na spracovanie odpadu oproti tým obciam a mestám, ktoré tak neučinili. Podľa vyjadrenia riaditeľa Zväzu odpadových spoločností Jána Chovanca hrozia odpadovým spoločnostiam existenčné problémy.

Rozhodnutie poslancov kritizovala aj Únia miest Slovenska, podľa ktorej samosprávy, ktoré si včas dokázali zabezpečit MBÚ teraz musia čeliť potenciálnym finančným stratám a právnym problémom.

zaviedlo .pdf odložená podal navrhli dôvody vyjadrili kritizovala


Keď bol Smer vo vláde, my sme predsa dokázali aj v krízovom období nachádzať riešenia na to, aby sa vytvárali nové pracovné miesta.

" Analytická správa o dopadoch finančnej a hospodárskej krízy ", vypracovaná ministrom hospodárstva predložená do vlády 2.septembra 2010 hodnotí opatrenia na podporu zamestnanosti v období finančnej krízy: V krízovom období od októbra 2008 až do júna 2010 sa prostredníctvom všetkých aktívnych opatrení na trhu práce, vrátane protikrízových opatrení, celkovo podporilo takmer 358 tisíc pracovných miest, resp. uchádzačov o zamestnanie, záujemcov o zamestnanie alebo zamestnancov v celkovej dohodnutej sume finančných prostriedkov vo výške 284,25 mil. eur. Prostredníctvom protikrízových aktívnych opatrení na trhu práce sa od marca 2009 až do júna 2010 podporilo vytvorenie alebo udržanie pracovných miest v počte 56 509 v celkovej dohodnutej sume finančných prostriedkov vo výške 45,8 mil. eur. Z prijatých protikrízových aktívnych opatrení na trhu práce možno za najúčinnejšie opatrenie považovať príspevok na podporu udržania zamestnanosti (§ 50d) a príspevok na podporu vytvorenia nového pracovného miesta (§ 50e), ktorými sa v období od marca 2009 do júna 2010 podporilo vytvorenie alebo udržanie 52 450 pracovných miest v sume 33,07 mil. eur. Zároveň možno konštatovať, že nové opatrenie, účinné od 1. marca 2010 - príspevok na podporu regionálnej a miestnej zamestnanosti (§ 50i), sa v praxi stretol s priaznivou odozvou zo strany zamestnávateľov. Tieto vládne opatrenia sa ale na celkovej zamestnanosti veľmi neodrazili, o čom hovorí napríklad podiel pracujúcich z ekonomicky aktívneho obyvateľstva (v %):

Medziročná miera zamestnanosti


Ja som rokoval o tejto veci napr. s predstaviteľmi Volkswagenu, najväčšej automobilky slovenskej, najväčšieho pomaly zamestnávateľa, platcu daní… tie firmy by fungovali ďalej, ale jasné, s prísnymi hygienickými štandardmi, ktoré napr. vo Volkswagene majú zavedené na základe informácií a štandardov, ktoré zaviedli v Číne, lebo jednoducho majú takisto svoje pobočky v Číne.

Podľa údajov za rok 2018 je automobilka Volkswagen najväčším zamestnávateľom a platcom daní na Slovensku. Výrobu u nás prerušil 17. marca. „Môžem potvrdiť, že vedenie našej spoločnosti absolvovalo pracovné stretnutie s premiérom a ďalšími členmi vlády,” uviedla hovorkyňa bratislavského závodu Volkswagen Lucia K. Makayová pre Demagóg.SK 22. apríla. Väčšina čínskych továrni Volkswagenu obnovila prevádzku koncom februára 2020. Automobilka uviedla, že kvôli vládnym obmedzeniam bude s tamojšími zákazníkmi komunikovať viac cez internet. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé.

údajov platcom prerušil obnovila


Nikto z Progresívneho Slovenska, z našich poslancov či poslankýň, nedostal peniaze z audiovizovaného fondu.

Z verejne dostupných informácii sa portálu Demagog.sk nepodarilo dohľadať, že by niektorí z poslancov Progresívneho Slovenska obdržal dotáciu z audiovizuálneho fondu. Poslankyňa za Progresívne Slovensko Zora Jaurová síce pôsobila pred zvolením do parlamentu v filmovej produkčnej spoločnosti MPhilms, ktorej audiovizuálny fond schválil viacero žiadostí o financovanie projektov. Z verejne dostupných zdrojov však nevyplýva, že by mala Jaurová majetkové alebo riadiace prepojenie na túto spoločnosť. Výrok Tomáša Valáška preto hodnotíme ako pravdivý.

V júli 2016 vyhlásil Audiovizuálny fond výzvu na podporu kinematografických diel v celkovej sume 1,8 milióna eur. V rámci tejto výzvy bol sumou 600-tisíc eur podporený aj filmový projekt s názvom Moc . Žiadateľom bola spoločnosť MPhilms s.r.o., v ktorej minimálne do júla 2023 pôsobila ako producentka súčasná poslankyňa za Progresívne Slovensko Zora Jaurová . Jaurová bola v žiadosti o projekt vedená ako dramaturgička. Celkovo bol tento filmový projekt podporený v rôznych fázach svojho vývoja päťkrát, dokopy sumou vyše 720-tisíc eur.

Audiovizuálny fond podporil spoločnosti MPhilms s.r.o. dokopy 61 žiadostí v celkovej výške viac ako 3,6 milióna eur. Medzi podporenými žiadosťami sa taktiež nachádza projekt z roku 2015, ktorého cieľom bolo, aby sa Zora Jaurová zúčastnila tréningového programu zameraného na podporu medzinárodných koprodukcií v európskej kinematografii. Audiovizuálny fond na tento projekt schválil príspevok vo výške 4800 eur.

Jaurová nebola v čase podania spomínaných žiadostí poslankyňou a strana PS v tom čase ešte neexistovala . Jaurová taktiež vylúčila, že by s firmou mala inú ako umeleckú a odbornú spoluprácu. „Z hľadiska majetkových a obchodných vzťahov som vo firme MPhilms s.r.o. nikdy nemala žiadny majetkový podiel, nebola v nej zamestnaná, ani nefigurovala v žiadnom z jej orgánov“, uviedla Jaurová pre portál Demagog.sk.

Z obchodného registra ani z registra partnerov verejného sektora nevyplýva, že by mala Jaurová v spoločnosti podiel, zastávala riadiacu funkciu či bola konečnou užívateľkou výhod.

vyhlásil
podporený
Moc
pôsobila
Zora Jaurová
vedená
podporený
podporil
cieľom
nebola
neexistovala
obchodného registra
registra partnerov verejného sektora


Ja som šokovaný z toho, že premiér tejto vlády, Robert Fico, začína nabiehať na extrémistický slovník a hovorí napríklad o cigánskych parazitoch.

Róbert Fico koncom minulého roka na Pracovnom sneme strany Smer v Prešove vyhlásil, že vládnúca strana skoncuje s politickou korektnosťou. Následne sa vyjadril aj o rómskych občanoch, ktorí zneužívajú sociálny systém a o konci tolerovania tohto zneužívania. Koncom januára tohto roka v nedeľnej debate V politike spravodajskej televízie TA3 predseda vlády nespomenul Rómov, ale „Cigánov“, takisto urobil aj v Sobotných dialógoch Slovenského rozhlasu. Avšak výrok o "cigánskych parazitov" pochádza od predsedu resp. predstaviteľov strany Ľudová strana Naše Slovensko. Toto slovné spojenie v roku 2009 použil Marián Kotleba aj vo svojej kampani , kedy kandidoval na banskosbystrického župana. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Predseda vlády SR hovoril o skoncovaní s politickou korektnosťou už pred prešovským snemom strany SMER-SD na zasadnutí Rady Strany európskych socialistov začiatkom decembra 2016. Pre svoje slová, hlavne ktoré odzneli na Pracovnom sneme Smeru, bol ostro kritizovaný hlavne zo strany predstaviteľov rómskej komunity. Podľa Františka Tanku, predsedu Únie Rómov na Slovensku „Pán premiér totiž verejne podporil neonacizmus, fašistov a skínov, ktorým dal zelenú, aby dehonestovali rómsky národ na Slovensku“ .

Najviac citovanými výrokmi premiéra z prešovského snemu boli následujúce:

„Bojíme sa niečo povedať, lebo je to nekorektné, ale extrémisti tento jazyk používajú a získavajú tak obrovskú prevahu a podporu. Chcem vás povzbudiť k odvahe, nazývajme veci správnymi slovami.“

„Máme veľký problém s časťou rómskych osád a ak chce mať niekto práva, musí mať aj konkrétne povinnosti. Je obdobie na použitie väčšej represie voči týmto ľuďom, ktorí znechucujú a znepríjemňujú život ľuďom, ktorí dodržiavajú zákon.“

"To, čo počúvam o zneužívaní tohto systému je neakceptovateľné a bude musieť na to minister zareagovať, musíme začať v rómskych osadách robiť poriadky,...,"

"...Nebudeme už tolerovať ľudí, ktorí zneužívajú sociálny systém, ktorí obťažujú ľudí dodržiavajúcich zákon a narúšajú pokojný život v mestách a obciach. Dosť bolo tolerancie." Výroky Róberta Fica na adresu rómskych občanov na sneme SMER-SD.

Slovné spojenie "cigánski paraziti" bolo často používané predsedom strany ĽSNS, ktorý sa dostal do médií kvôli tohto výrazu už v roku 2010. Vtedy Kotleba vyhlásil , že "Biely človek musí iba robiť, robiť a robiť. Ak má robotu, musí makať, aby uživil svoju rodinu. Keď nerobí, štát mu pomocnú ruku nepodá. Keď nerobíš, tvoja smola - zdochni. Naproti tomu sa štát veľkoryso, s doslova mamičkovskou starostlivosťou, stará o cigánskych asociálnych parazitov. "

Tento výraz používal aj v kampani v roku 2009. V letáku sľuboval, že s dôverou voličov dokáže „odstrániť nespravodlivé zvýhodňovanie nielen cigánskych parazitov“. V tejto veci sa začalo aj trestné konanie, nakoniec však Najvyšší súd SR potvrdil oslobodenie Kotlebu. Bývalý šéf Slovenskej pospolitosti, neskôr Ľudovej strany Naše Slovensko podľa terajšej ministerky spravodlivosti, Lucie Žitňanskej hanobil národy, rasy a presvedčenia.

sneme
skoncuje
nespomenul
kampani
zasadnutí
kritizovaný
predstaviteľov
veľký problém
tolerovať
vyhlásil


Zrušila červenú naftu. To znamenalo okamžite sedem korún na jeden liter nafty viac.

Prvá časť výroku je pravdivá, daňové zvýhodnenie LPG a červenej nafty s platnosťou od 1. januára 2011 bolo zrušené .Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 309/2009 Z. z. o podpore obnoviteľných zdrojov energie a vysoko účinnej kombinovanej výroby a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol doručený NR SR 27. septembra 2010 nájdete tu . " Spotrebná daň na naftu bola podľa zákona číslo 98/2004 Zbierky zákonov určená v §6 odsek 1 písmeno d) vo výške 368 eura za 1 000 litrov, pričom pri využití na poľnohospodárske účely bola podľa §7 ods. 1 stanovená zvýhodnená sadzba vo výške 225, 71 eura za 1.000 litrov. Od 16. januára 2011 sa toto zvýhodnenie prestalo používať, preto aj poľnohospodári kupujú tzv. červenú naftu za cenu štandardnej nafty ," uvádza portál mojeauto.sk . Ako uvádza portál etrend.sk , ide o zdraženie 17 centov na liter, čo je 5,12 slovenských korún. Uvedená čiastka 7 korún je neúmerne navýšená. "Za každý liter nafty už nebudú tieto podniky platiť zníženú spotrebnú daň 0,225 eura na liter, ale 0,368 eura. Teda rovnakú sadzbu, akú štátu odvádzajú všetci motoristi jazdiaci na naftových autách. Po započítaní vplyvu dane z pridanej hodnoty si používatelia červenej nafty priplatia 17 centov na liter."

zrušené

tu

mojeauto.sk

etrend.sk


Aj sme prijali zákony (proti korupcii, pozn.), ktoré vstúpili do platnosti 1. februára.

Ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská prišla v auguste 2016 s návrhom zákona o registri partnerov verejného sektora . Podľa tohto tzv. protischránkového zákona sa budú musieť firmy, ktoré budú chcieť obchodovať so štátom zapísať do registra partnerov verejného sektora, čím vlastne odkryjú vlastnícku štruktúru až na úroveň konečného užívateľa výhod. Register bude verejne dostupný na internete.Podľa ministerky má tento zákon silne napomôcť transparentnosti verejného obstarávania a predísť vzniku káuz ako je Váhostav , Lemikon či piešťanské CT . Zákon nadobúda účinnosti od 1. februára 2017. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon sa však netýka len verejného obstarávania firiem, ale aj iných foriem nakladania s verejnými peniazmi ako je čerpanie z eurofondov, predaj majetku, používanie peňazí zo zdravotného poistenia, alebo uplatňovanie si pohľadávok voči štátu. Povinnosť odkryť svoju vlastnícku štruktúru budú mať aj tí, ktorí si v konkurze alebo reštrukturalizácii uplatňujú pohľadávku nad jeden milión eur voči subjektu, ktorý je alebo v posledných piatich rokoch bol zapísaný v registri. Neziskové organizácie budú mať povinnosť sa registrovať len v prípade, že sa uchádzajú o zákazku vyššiu ako 100 000 eur. Výnimku z registra budú mať firmy kótované na burze, ktoré už podliehajú zverejňovacím povinnostiam, ďalej banky, ktorým štát či obec spláca pôžičku a dodávatelia zastupiteľských úradov v zahraničí.

protischránkového zákona

Váhostav

Lemikon

piešťanské CT

Zákon

prvom čítaní

pozmeňovacích návrhov

Miroslav Beblavý

Veronika Remišová

Tibor Bernaťák

schválený

podozrenia

chváli

známe osobnosti


Je pre mňa prekvapením, keď predstaviteľ vládnej strany, ktorá ma ešte pred týždňom, respektíve týždeň pred voľbami označovala za človeka bez riešení, bez argumentov, sa dnes bojí proti mne isť do živého vysielania.

Marian Kotleba hovorí, že Vladimír Maňka, jeho súper v boji o post predsedu BBSK, sa bojí s ním ísť do živého vysielania. Maňka však odmietol účasť len v plánovanej diskusii na TA3, pričom sa mal s Kotlebom stretnúť v RTVS.

Vladimír Maňka 14. novembra 2013 oznámil , že v rámci plánovaných predvolebných diskusií sa zúčastní len v jednej, a to v RTVS, ktorá sa mala konať 18. novembra 2013. Druhá plánovaná relácia mala byť na TA3. Diskusia v RTVS mala byť v živom prenose odvysielaná v Slovenskom rozhlase v relácii Z prvej ruky, a následne aj zo záznamu v televíznom vysielaní na Dvojke v relácii Správy a komentáre.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože Marian Kotleba mal možnosť diskutovať s Vladimírom Maňkom v živom vysielaní v relácii Z prvej ruky. Kotleba však účasť v RTVS odmietol .

oznámil odmietol


Však 8% deficit bol (na začiatku Radičovej vlády, pozn.)...

Tejto téme sme sa venovali tiež pri relácii O 5 minút 12 z 13. decembra , kde sa ku deficitu vyjadroval Richard Sulík. Podľa verejnej databázy Eurostatu sa môžeme dočítať o deficite vo výške 8 % v roku 2009, poslednom roku Ficovej vlády a vo výške 7,7 % v roku 2010, prvom roku Radičovej vlády. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

13. decembra
verejnej databázy
Eurostatu


A v tejto relácii ste mali cez telemost šéfa Bankovej asociácie, ktorý povedal, že si nevie predstaviť, že by zvýšený bankový odvod bol z hľadiska konkurencie, ktorá tu podľa nich funguje, bol prenesený do poplatkov.

P. Kažimír si slová Igora Vidu zapamätal veľmi presne. Výrok je pravdivý. Prezident Slovenskej bankovej asociácie Igor Vida v relácii O 5 minút 12 z 15. apríla 2012 (čas 42:30) odpovedal či sa zvýšenie dane prejaví na bankových poplatkoch takto: " No a čo sa týka toho či prenesieme, ja si myslím, že je to dosť problematické. Na Slovensku je 26 bánk, konkurenčný boj je veľmi silný, pozrite sa dnes, ako sa banky navzájom bijú o napr. depozitné vklady. A neviem si dosť dobre predstaviť, že by teraz banky unisono dokázali prenášať tento náklad priamo na klienta. Myslím si skôr, že všetky banky, tak ako doteraz, sa budú snažiť ešte viac optimalizovať svoje fungovanie a znižovať náklady."

O 5 minút 12


(Policajný prezident, pozn.) musí byť súčasťou policajného zboru minimálne 10 rokov, mal by byť teda podľa nového zákona aj starší ako 40 rokov, mal by mať 5-ročnú skúsenosť v riadiacej funkcii v rámci policajného zboru...

Podľa návrhu zákona týkajúceho sa zmeny voľby policajného prezidenta, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore, do funkcie prezidenta Policajného zboru možno vymenovať len príslušníka Policajného zboru, ktorý ( .docx , s. 7):

.docx


Pán Kováčik je tu sedem rokov, za to obdobie, čo je tu, zo viac ako 60 prípadov, všetky politicky citlivé kauzy išli pod koberec, v žiadnom prípade nevzniesol obvinenie (...).

Dušan Kováčik, ktorého Veronika Remiášová spomína, stojí na čele Úradu špeciálnej prokuratúry už od jeho vzniku. Stal sa špeciálnym prokurátorom v máji 2004 počas druhej Dzurindovej vlády, ešte pred samotným vznikom Úradu špeciálnej prokuratúry ( .pdf ). Až do súčasnosti zastáva túto pozíciu - teda 14 rokov. Pasivitou Kováčika za posledné roky sa ako prvý začal zaoberať Denník N vo februári 2017. Podľa štatistiky pre obdobie 2009 až 2016, špeciálny prokurátor riešil spolu 61 prípadov, ale ani v jednom nepodal obžalobu. Predtým v období od roku 2004 (teda od vzniku úradu a svojho nástupu do funkcie) do konca roku 2008 podal celkom 12 obžalôb. Počas 14 rokov, čo Kováčik zastáva funkciu špeciálneho prokurátora existuje nepretržité osemročné obdobie, kedy nepodal ani jednu žalobu. Napriek tomu, že Remišová uviedla nepresné číslo pravdepodobne dôsledkom nesprávneho výpočtu, výrok hodnotíme ako pravdivý.

čele .pdf nepodal informoval žiadalo reagovala reagoval


... tak predsedom vlády, ako aj ministrom zahraničných vecí, ktorí primárne sú zodpovední za zahraničnú politiku v tejto krajine, sa nijakým spôsobom našimi aktivitami neodkláňame od jasnej proeurópskej orientácie a od nášho plného členstva v Severoatlantickej aliancii.

Okrem predsedu vlády a ministra zahraničných vecí sú za zahraničnú politiku v Slovenskej republike zodpovední aj prezident Slovenskej republiky a predseda Národnej rady SR (dvaja najvyšší ústavní činitelia). Premiér Peter Pellegrini sa niekoľkokrát pri rôznych príležitostiach vyjadril, že Slovensko je jasne proatlanticky a proeurópsky orientované. Za národno-štátny záujem krajiny túto orientáciu označuje aj programové vyhlásenie vlády ( .pdf , str. 3). Jeho dodržiavaním podmienil minister zahraničia Miroslav Lajčák aj svoje zotrvanie vo vláde. Keďže Slovensko na poli zahraničnej politiky reprezentujú nielen minister zahraničných vecí a predseda vlády, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

príležitostiach

.pdf

podmienil

spochybňovaním sankcií

stretnutiami

stiahnutím


Čo povedala naša vláda. Naša vláda povedala, že na vine je vysoká cena ropy a na vine je vysoká cena potravín na svetových trhoch.

"Za aktuálnym rastom cien je potrebné podľa rezortu financií hľadať dôvod najmä vo vývoji cien na svetových trhoch. Ide najmä o potraviny a ropu", n a tlačovej konferencii 14. februára 2011 to uviedol štátny tajomník Ministerstva financií (MF) SR Vladimír Tvaroška. Vo videu, ktoré nájdete tu , sa Ivan Mikloš na konci videa vyjadril, že "väčšia časť tohto nárastu cien vôbec nesúvisí s opatreniami, ktoré urobili , ale súvisí s vývojom svetových cien ropy, plynu ale aj potravín. "

uviedol tu


Len v rokoch 2006 - 2010 sme urobili 20 výjazdových rokovaní...

Na základe portálu Úradu vlády SR, uvádzame jednotlivé výjazdové rokovania vlády, teda tie ktoré sa uskutočnili mimo hotela Bôrik v Bratislave a Úradu vlády. Spolu sa uskutočnilo 19 výjazdových rokovaní vlády v rokoch 2006 až 2010. Fico v minulosti uvádzal presne počet výjazdových rokovaní vlády za 1. vlády (19). Keďže Fico uvádza konkrétne číslo výjazdových rokovaní a v skutočnosti ich bolo menej, výrok hodnotíme ako nepravdivý. 1. - 4. októbra 2006 rokovanie vlády v Betliari 2. - 30. máj 2007 rokovanie vlády v meste Sobrance 3. - 26. september 2007 rokovanie vlády v meste Tisovec 4. - 21. novembra 2007 rokovanie vlády v obci Čierny Balog 5. - 2. január 2008 rokovanie vlády v meste Martin 6. - 13. február 2008 rokovanie vlády v meste Brezno 7. - 19. marec 2008 rokovanie vlády v meste Humenné 8. - 30. apríl 2008 rokovanie vlády v meste Prievidza 9. - 16. júl 2008 rokovanie vlády v meste Topoľčany 10. - 3. septembra 2008 rokovanie vlády v meste Banská Štiavnica 11. - 8. októbra 2008 rokovanie vlády v meste Spišská Nová Ves 12. - 19. november 2008 rokovanie vlády v meste Komárno 13. - 8. júl 2009 rokovanie vlády v obci Bánov 14. - 26. august 2009 rokovanie vlády v meste Svidník 15. - 25. november 2009 rokovanie vlády v meste Poprad 16. - 17. február 2010 rokovanie vlády v meste Holíč 17. - 25. marec 2010 rokovanie vlády v meste Stará Ľubovňa 18. - 21. apríl 2010 rokovanie vlády v meste Veľký Krtíš 19. - 5. mája 2010 rokovanie vlády v meste Sečovce Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

rokovaní
Betliari
Sobrance
Tisovec
Čierny Balog
Martin
Brezno
Humenné
Prievidza
Topoľčany
Banská Štiavnica
Spišská Nová Ves
Komárno
Bánov
Svidník
Poprad
Holíč
Stará Ľubovňa
Veľký Krtíš
Sečovce