Na nasledujúcu schôdzu, ktorá začne budúci utorok, obtýždeň, podala Progresívne Slovensko návrh novely tr. por. a Trestného zákona ako poslanecký návrh, bez žiadneho MPK, bez žiadnej odbornej diskusie.

Na poslanecké návrhy zákonov sa vzťahujú iné pravidlá ako na vládne návrhy. Pre vládne návrhy zákonov je, pri riadnom legislatívnom procese, medzirezortné pripomienkové konanie (MPK) povinnosťou ešte pred tým, ako sa o nich bude hlasovať v Národnej rade SR. Poslanecké návrhy však vstupujú do medzirezortného pripomienkového konania až po tom, čo prejdú prvým čítaním. Keďže hnutie Progresívne Slovensko je opozičným subjektom, jeho poslanci môžu podávať len poslanecké návrhy a nemajú možnosť vložiť návrh do pripomienkového konania ešte pred jeho prerokovaním. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Vládna koalícia schválila v decembri 2023 novelu trestných kódexov, ktorá má za cieľ zníženie trestných sadzieb a zrušenie Úradu špeciálnej prokuratúry. Novelu chce vládna koalície prerokovať v skrátenom legislatívnom konaní , ktoré nepodlieha inak povinnému medzirezortnému pripomienkovému konaniu zo strany orgánov verejnej moci.

Poslanci opozičného Progresívneho Slovenska podali do Národnej rady vlastný návrh zmien v Trestnom zákone. Návrh taktiež neprešiel MPK či odbornou diskusiou, nakoľko legislatívny proces pri poslaneckých navrhoch je iný ako pri návrhoch predložených vládou.

Vláda sa pri tvorbe a predkladaní návrhov zákonov riadi predpisom s názvom Legislatívne pravidlá vlády SR . Legislatívne pravidlá obsahujú základné požiadavky kladené na zákon a upravujú postup pri tvorbe všeobecne záväzných právnych predpisov.

Keď ministerstvo vypracuje návrh zákona, musí ho povinne zverejniť na pripomienkové konanie na portáli Slov-Lex. Predkladateľ okrem zverejnenia návrhu zákona zašle prostredníctvom portálu oznam vybraným subjektom, ktoré majú možnosť návrh pripomienkovať. Ide predovšetkým o ostatné ministerstvá, Národnú banku Slovenska, Najvyšší kontrolný úrad, Najvyšší súd či Generálnu prokuratúru ( Čl. 13, ods. 2 ).

Tvorbu právnych predpisov poslancami upravuje najmä predpis s názvom Legislatívne pravidlá tvorby zákonov . Návrh zákona vypracovaný poslancami musí byť doručený predsedovi Národnej rady ( Čl. 9 ). Ak návrh spĺňa stanovené náležitosti, tak sa následne prerokováva v Národnej rade v prvom čítaní.

Ak sa Národná rada SR uzniesla, že zákon prerokuje aj v druhom čítaní, predseda Národnej rady SR doručí návrh zákona vláde a požiada ju o zaujatie stanoviska ( Rokovací poriadok § 70, ods. 2 ).

Následne úrad vlády určí predkladateľa, ktorý predloží poslanecký návrh zákona do MPK prostredníctvom portáli Slov-Lex ( Legislatívne pravidlá vlády Čl. 31 ). Vyhodnotenie takéhoto pripomienkového konania sa však nevypracúva. Viaceré organizácie a odborníci , ako aj prezidentka , sa v minulosti vyjadrili za úpravu rokovacieho poriadku tak, aby aj poslanecké návrhy zákonov prechádzali riadnym pripomienkovým konaním.

schválila
skrátenom legislatívnom konaní
návrh
Legislatívne pravidlá vlády SR
Čl. 13, ods. 2
Legislatívne pravidlá tvorby zákonov
Čl. 9
Rokovací poriadok § 70, ods. 2
Legislatívne pravidlá vlády Čl. 31
organizácie
odborníci
prezidentka


Andrej Danko sa vyjadril, že tam ani nechce nastúpiť v prípade zvolenia (do europarlamentu, pozn.).

Andrej Danko je na čele kandidátky do volieb do Europarlamentu. Možnosť uplatnenia mandátu v Europarlamente v prípade zvolenia doposiaľ nepoprel. Možnosť nenastúpiť do Europarlamentu naznačil Tomáš Taraba. Avšak podľa Tarabu bude o uplatnení mandátu kolektívne rozhodovať strana po voľbách. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Slovenská národná strana (SNS) predstavila kandidátku do eurovolieb 6. marca 2024. Andrej Danko, predseda SNS, je na čele kandidátky.

„Nie je dôležité, aká osoba tam pôjde, ale že tam bude mať zastúpenie SNS. Aby hlas Slovenska v podobe SNS bol v tej frakcii, ktorá bude zastavovať liberálov," uviedol Danko pre TV TASR.

Danko sa 9. novembra 2023 v relácii Na hrane vyjadril, že je „jeho povinnosťou“ potiahnuť kandidátku SNS do Europarlamentu, lebo dvakrát sa do Bruselu nedostali. Na otázku, či bude mať záujem o reálne pôsobenie v Europarlamente, odpovedal, že je to „jeho vec“ a že sa nemá „starať do našich voličov“ ( 23:55 ).

V diskusii pre Hospodárske noviny 31. októbra 2023 na otázku či bude kandidovať do Európskeho parlamentu uviedol, že „určite áno, potiahnem kandidátku a potom následne sa rozhodnem, čo so získaným mandátom, ak sa nám to podarí“ ( 4:1 ).

Vo vláde mu podľa jeho slov prekážajú predovšetkým vyjadrenia ministerky zdravotníctva Dolinkovej a ministra školstva Druckera. „Ak Dolinková bude rozprávať o povinnom očkovaní a Drucker o tom, že mimovládky na školách nie sú problém, tak neviem, dokedy taká vláda môže vydržať,“ ozrejmil ( 4:21 ).

Na otázku, či by v prípade zvolenia do Europarlamentu nastúpil, odpovedal: „To znova má rôzne východzie situácie. Bude prezident Pellegrini, bude prezident Korčok, bude prezident Harabin, bude prezident Danko? Sú to, je to politicky nutná jazda. Ja som vám povedal, 23. mája v Prahe bude stretnutie Okamura, Le Pen, Dewils, Salvini. Slovenská národná strana je ako jediná národná pozvaná do bloku národných strán. Ja chcem, aby SNS mala zastúpenie. Kto bude tam tie farby hájiť, je otázka, kto sa prekrúžkuje, ale v každom prípade, SNS nie je Danko, Danko nie je SNS, aj keď som predsedom už 12 rokov a ukázal som hádam spojením národných síl, že viem svoj tieň prekročiť.“ ( 16:00 ).

Situáciu bližšie komentoval aj kandidát SNS s číslom dva Tomáš Taraba. Pred rokovaním vlády 13. marca avizoval , že o tom, kto nastúpi do Europarlamentu, kolektívne rozhodne strana.

V relácii V politike sa 14. apríla Taraba na adresu eurovolieb vyjadril, že „je moje gro a zároveň ja otvorene hovorím, môj cieľ je dokončiť veci na Slovensku. (...) To znamená, že áno, ja dodržujem dohodu, ktorú sme v rámci SNS prijali. Tzn. idem robiť vyslovene kampaň na to, aby ľudia volili SNS a na druhej strane myslím si, že SNS má dosť silné mená, ktoré v Bruseli by, ak ľudia dajú dôveru, vedeli nastúpiť“ ( 24:10 ).

Vyjadrenie Lucie Plavákovej pre Demagog.sk z 7. 5. 2024:

„Je pravdou, že Andrej Danko nepovedali priamo, že do Európskeho parlamentu nenastúpi. Zároveň však nepovedal, že tak po svojom zvolení naozaj urobí. Pri mojom konštatovaní som vychádzala z konkrétnych vyjadrení predstaviteľov SNS. Navyše, vládna koalícia sa aktuálne dohaduje na mene predsedu parlamentu a Andrej Danko podľa zverejnených informácií má stále záujem o toto kreslo. Čo vylučuje, že by nastúpil do Európskeho parlamentu, ak by bol zvolený.”

predstavila

uviedol

avizoval


Slovenská vláda odsúhlasila nákup 14 stíhačiek F-16 Block 70/72 americkej výroby. Minister obrany SR Peter Gajdoš a viceprezidentka spoločnosti Lockheed Martin (pozn. spoločnosť vyrábajúca F-16) slávnostne podpísali dohodu o modernizácií slovenských ozbrojených síl 12. decembra 2018. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Maroš Šefčovič sa pri danom výroku venoval otázke prijatia finančnej pomoci na obranu. " Ak sme sa rozhodli pre stíhačky F16, tak by sme mali urobiť všetko preto, aby tie stíhačky mali aj kde pristávať a aby mali vojenské letiská pripravené tak, aby najväčšia investícia v histórii ozbrojených síl bola efektívne využitá. "

odsúhlasila


Pričom napríklad Británia, Írsko, Rakúsko dokonca Taliansko malo až 116% (dlh, pozn.)...

Podľa spomínaného Eurostatu (.pdf) malo Taliansko dlh 116%.

Eurostatu


Rušenie ÚŠP naša koaličná strana mala jasne vo svojej kampani a vlastne vo svojom programe.

Strana Hlas-SD nemala rušenie ÚŠP v predvolebnom programe, aj jej predstavitelia pred voľbami hovorili najmä o začlenení ÚŠP pod Generálnu prokuratúru, nie o jej zrušení, po odbornej diskusii. Výrok Denisy Sakovej preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Pravdou nie je ani to, že by mali koaliční partneri strany Hlas v programe rušenie ÚŠP. SNS zverejnila pred voľbami 15 programových priorít , dokument sa však vôbec nezmieňuje o zmenách na Úrade špeciálnej prokuratúry. Strana Smer-SD sa taktiež vo svojom volebnom programe možným zmenám na Úrade špeciálnej prokuratúry nevenovala.

Peter Pellegrini v predvolebných diskusiách pripúštal zmeny vo fungovaní špeciálnej prokuratúry, najčastejšie však hovoril o začlenení Úradu špeciálnej prokuratúry pod Generálnu prokuratúru, nie o jej zrušení. Pellegrini navyše zdôrazňoval, že sa tak má stať až na základe odporúčaní „najväčších odborníkov v krajine“ (v čase od 24:15 ). Zrušenie ÚŠP neavizovala strana Hlas an v predvolebnom programe .

K zrušeniu Úradu špeciálnej prokuratúry sa Pellegrini vyjadril napríklad v poslednej nedeľnej diskusii v RTVS pred parlamentnými voľbami. Pellegrini na otázku moderátora, či chce zrušiť špeciálnu prokuratúru odpovedal: „Ak požiadame Právnickú fakultu Univerzity Komenského a najväčších odborníkov v tejto krajine na trestné právo a trestnoprávne prostredie a povieme im, prosím vás pekne, nakreslite to tak, aby to zodpovedalo dvadsiatemu prvému storočiu a priblížte náš aj trestnými sadzbami, aj spôsobom odsudzovania vyspelým krajinám na západ od nás a vzíde z toho, že po 31 rokoch napr. takáto inštitúcia špeciálna už nie je potrebná, ale má to byť napr. súčasť Generálnej prokuratúry s tretím námestníkom pre vybrané špeciálne trestné činy, tak ja prečo by som mal hovoriť, že to tak nemôže byť, ak to povedia odborníci“ (v čase od 24:15 ).

V predvolebne diskusii televízie TA3 sa Pellegrini k téme zrušenia Úradu špeciálnej prokuratúry vyjadril nasledovne: „Pokiaľ právnici z Právnickej fakulty Univerzity Komenského spolu s odborníkmi povedia, že to má byť inak ako dnes, prečo by sme sa mali brániť hlasu odborníkov? Ak povedia, že to má zostať tak ako je to teraz, že má zostať Úrad špeciálnej prokuratúry a má zostať Špecializovaný trestný súd, nech sa páči, tak zostane. Ja som len povedal, že ak ukáže odbornosť, že to má byť inak, my sme pripravení to spraviť“ ( 22:30 ).

V diskusii televízie Joj sa k téme Úradu špeciálnej prokuratúry Peter Pellegrini vyjadril nasledovne: „Ak sa hovorí o trestnoprávnom prostredí, ja som zástancom veľkej reformy po 31 rokoch existencie tohto štátu. Ak sa ukáže, že špeciálny prokurátor a jeho inštitút ako taký splnil svoju historickú úlohu vo vysporiadaní sa s mafiou, a tak ďalej, keby to bol tretí námestník a odnož špeciálna na Generálnej prokuratúre, myslím si, že by odrobili tú istú robotu ako robia teraz.“ (v čase od 18:54 )

Rezortný program strany Hlas-SD sa o zrušení Úradu špeciálnej prokuratúry vôbec nezmienuje. Program spomína iba znižovanie trestných sadzieb. „Preto sa zasadíme o prijatie nového trestného zákona, ktorý zabezpečí spravodlivé a účinné tresty pre páchateľov trestných činov, ale spôsobom, aby výkon týchto trestov zbytočne nezaťažoval daňových poplatníkov a aby neoslaboval ekonomiku tak, ako je tomu dnes,“ píše sa v programe strany ( .pdf , s.56).

Strana Smer-SD pred voľbami v súvislosti s Úradom špeciálnej prokuratúry (ÚŠP) hovorila najmä o personálnej výmene na jeho čele. Robert Fico pred voľbami aj tesne po voľbách opakovane vylúčil, že by jeho strana chcela špeciálnu prokuratúru rušiť. Andrej Danko v predvolebnej diskusii v lete naznačil rušenie ÚŠP, na priamu otázku však opakovane jednoznačne neodpovedal.

Strana Smer-SD v predvolebnej ankete RTVS hovorila , že by mal byť Špecializovaný trestný súd spolu s Úradom špeciálnej prokuratúry zrušený zákonom, a ich agenda presunutá do štandardného systému súdov a prokuratúry.

Tieto vyjadrenia však Robert Fico poprel v rozhovore pre denník Postoj. Na komentár moderátora o tom, že Smer hovorí o rušení špecializovaných inštitúcií, Fico priamo reagoval, že to nie je pravda. Pri konfrontácii so stanoviskom strany Smer-SD pre RTVS Fico povedal: „Nehovoríme o rušení týchto inštitúcií, ale o okamžitom personálnom zásahu na čele prokuratúry, pretože tam nemôže sedieť podvodník.“

To, že by mal Smer v úmysle rušiť ÚŠP, poprel Fico aj na tlačovej konferencii krátko po voľbách. "Nepamätám si, že by niekto zo Smeru-SD hovoril o rušení Špecializovaného trestného súdu a ÚŠP," reagoval Fico na otázky o zmenách v štruktúre OČTK.

Fico dokonca poukázal, že bol prekvapený z vyjadrení strany Hlas-SD, ktorá avizovala možnú reformu týchto orgánov. "My sme pripravení na výmenu ľudí," dodal Fico. ( v čase od 38:17 ).

Strana SNS sa téme zmien na ÚŠP vyjadrovala v menšej miere ako strana Smer. V letnej diskusii v relácii Na telo ale Andrej Danko naznačil, že jeho strana bude presadzovať zmeny.

Predseda SNS sa vyjadril , že je Úrad špeciálnej prokuratúry duplicitný a naznačil, že by bol za jeho zrušenie, na priamu otázku ale opakovane neodpovedal (v čase od 28:02 ).

15 programových priorít
volebnom programe
24:15
predvolebnom programe
nedeľnej diskusii
24:15
22:30
18:54
.pdf
hovorila
poprel
poprel
tlačovej konferencii
v čase od 38:17
vyjadril
28:02


Projekt (rekvalifikačný kurz pozn.) za 50 miliónov eur, 800 eur na jedného rekvalifikovaného...

Projekt RE-PAS je realizovaný vďaka podpore z Európskeho sociálneho fondu v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia . Ten ponúka príležitosť absolvovať vzdelávací kurz bez vlastných finančných nákladov. Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny tento projekt spustilo koncom roka 2014 a zameraný je na pružné a cielené vzdelávanie podľa požiadaviek a potrieb lokálneho trhu práce. Uchádzač o zamestnanie, ktorý mal problém uplatniť sa na trhu práce, si zvolí druh pracovnej činnosti, na ktorú sa chce rekvalifikovať, a poskytovateľa, ktorý rekvalifikáciu zrealizuje. Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny mu po schválení žiadosti poskytne príspevok vo výške ceny kurzu.

RE-PAS štatistík ÚPSVaR


... ona (Európska komisia, pozn.) vyhodí nejaký návrh na pokutu 250 tisíc eur, ktorú schválila v tom materiáli o azyle 4. mája tohto roku ...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Európska komisia naozaj dala návrh 4.mája tohto roku smerom k udržateľnému a spravodlivému spoločnému európskemu azylovému systému. Súčasťou je aj návrh, že členské krajiny, ktoré systém prerozdeľovania odmietnu, by mali zaplatiť pokutu vo výške 250-tisíc eur za každého žiadateľa o azyl, ktorého odmietne spracovať.

azylovému systému.


Sľúbili ste pred voľbami, vo vašom programe, na námestiach ste hovorili, že zvýšite dane bohatým.

3. marca 2012 v diskusnej relácii Slovenského rozhlasu Sobotné dialógy povedal Robert Fico, že po prípadnom víťazstve vo voľbách nebude zvyšovať DPH, pretože by to automaticky znamenalo zdražovanie, peniaze pre štát chce získať tak, že zvýši dane pre bohatých, píše SITA na webnoviny.sk . Slová R. Fica ďalej v článku presne cituje " Ak majú bohatí ľudia rekordne vysoké zisky, budú platiť rekordne vysoké dane, ak veľa zarábajú, budú platiť do spoločnej kasy viac,".

webnoviny.sk

programovom zameraní


Ponúkame sýrskym kresťanom, ktorí majú záujem sa plne integrovať na Slovensku, plne integrovať znamená, že tu chcú žiť, chcú rešpektovať naše tradície, chcú rešpektovať naše hodnoty, trvalé usídlenie na Slovensku.

Podľa oficiálneho vyhlásenia predsedu vlády zo dňa 21. júla 2015 má Slovensko v záujme prijať 100 sýrskych kresťanov, ktorých si má vybrať z krajín Grécko a Taliansko. Ďalších sto utečencov je v priebehu ďalších dvoch rokov vláda ochotná prijať z táborov mimo EÚ z krajín ako Libanon a Jordánsko. Na základe dostupných informácii však nevieme vyhodnotiť či Slovensko ponúka sýrskym kresťanom trvalé usídlenie, za akých podmienok a či skutočne garantuje všetkých trvalé usídlenie pre všetkých, ktorí splnia podmienky. Aj samotné vyjadrenie Ministerstva vnútra nie je jednoznačné. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

21. júla 2015
Ministerstva vnútra
vyjadrenia
slov


Z hľadiska zamestnanosti sa dostávame na historické maximum. Historické maximum bolo v roku 2008 a teraz nám do toho chýba asi 5 000 ľudí!

Historické maximum vývoja zamestnanosti síce bolo v roku 2008, ale na základe údajov z dostupných štatistík nie je pravda, že nám k opätovnému dosiahnutiu hodnôt z roku 2008 chýba 5 000 ľudí. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu
Štatistický úrad SR


...v už spomínanom (Miklošom predstavenom, pozn.) úspornom balíčku v objeme približne 530 miliónov eur sa nachádza aj pasáž, ktorá hovorí o spotrebných daniach z piva, vína, zavedenie teda mimoriadneho odvodu pre banky a zdvojnásobenie daní z nehnuteľností,...

V Programe stability SR na roky 2011 až 2014 na str. 38, 40-41 sú uvedené predpokladané opatrenia a príjmy zo spotrebných daní z piva, vína, bankovej dane a zvýšenie dane z nehnuteľností o 50%. Tieto zmeny majú v roku 2012 spolu tvoriť príjem cca 530 miliónov eur.


Slovensku sa ekonomicky darí, v mnohých parametroch dosahujeme absolútne historické ukazovatele.

Medzi hlavné ukazovatele prosperity našej ekonomiky radíme HDP a nezamestnanosť. Podľa EUROSTAT-u ( .pdf , s. 2),v prvom štvrťroku 2017 vzrástla slovenská ekonomika medziročne o 3,1 %. Po očistení výsledkov o sezónne vplyvy sa HDP zvýšil oproti prvému štvrťroku 2016 o 3,1 % a oproti štvrtému štvrťroku 2016 o 0,8 %, avšak tento výsledok nemožno označiť za historicky najlepší (najlepšiu hodnotu dosiahla naša ekonomika v roku 2007). Avšak v roku 2016 SR dosiahla najvyššiu efektívnu daňovú sadzbu DPH od začiatku roku 2007, v hodnote 15,12 %. Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny ( .xlsx , list 1), miera evidovanej nezamestnanosti na Slovensku dosiahla v auguste tohto roka úroveň 6,54 %. V porovnaní s júlom 2017, keď bola na úrovni 6,70 %, klesla o 0,16 percentuálneho bodu (p. b.). Medziročne sa znížila o 2,89 p. b. Nakoľko nemôžme presne určiť na ktoré parametre myslel poslanec NR SR, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

.pdf najvyššiu .xlsx údajov .pdf 2010 2016


... došlo k dohode o významnom sociálnom balíku, ktorý reprezentuje takmer 250 miliónov eur a vidíte, aký povyk nastal v zamestnávateľskej sfére, pokiaľ ide o nočné príplatky, pokiaľ ide o prácu v sobotu a v nedeľu.

Vládna koalícia na jeseň 2017 predstavila spoločný návrh tzv. sociálneho balíčka, ktorého súčasti majú vojsť do platnosti v priebehu roka 2018. Jedným z jeho opatrení je aj zvýšenie príplatkov za prácu v noci, ako aj cez sviatky a víkendy. Proti tomuto opatreniu sa koncom novembra 2017 zdvihla vlna kritiky zo strany zamestnávateľov. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

predstavili vynaložiť Patrí zdvihla reagoval uviedol


Počas mojej vlády sme učiteľom zvýšili platy najviac vo verejne správe a to o 22 %.

Najväčšie zvýšenie priemernej mzdy zo zamestnancov verejnej správy bolo medzi rokmi 2012-2016 v kategórii učiteľov- pedagogických zamestnancov regionálneho školstva. Podľa údajov v Rozpočte verejnej správy by sa však v tomto prípade malo jednať až o 24,1% zvýšenie, no aj tak sa tento údaj približuej Ficovmu údaju, rozdiel môže byť spôsobený tým, že Fico mohol hovoriť o priemernom zvýšení u viacerých kategórií pedagogických zamestnancov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podobný výrok sme overovali u premiéra Fica už v decembri 2015 . Nasledujúca tabuľka ukazuje výšku priemernej mesačnej mzdy zamestnancov jednotlivých odvetví štátnej správy a tiež pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve v rokoch 2012 a 2016 a percentuálnu zmenu výšky týchto priemerných platov medzi rokom 2012 a 2016. Tabuľka jasne ukazuje, že najväčšia percentuálna zmena v prípade priemernej mesačnej mzdy bola v platoch pedagogických zamestnancov regionálneho školstva. Dátum zverejnenia analýzy: 02.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

decembri 2015


...kolega Miškov, ktorý už nie je v SaS, tak sa rozhodol zo svojich peňazí, mimochodom výborný slogan - Zostať doma nie je hriech, ale to nie je SaS (hovorí o kampani proti referende, pozn.).

Je pravda, že Juraj Miškov odišiel zo SaS a z vlastných peňazí financuje kampaň proti referendu so sloganom Zostať doma nie je hriech. Sulíkov výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa správy agentúry SITA sa Juraj Miškov dostal do parlamentu na kandidátke strany SaS. Vystúpil z nej 16. apríla 2013, prešiel do strany NOVA a následne v novembri založil novú politický stranu SKOK (Slovenská občianska koalícia). Strana SKOK zatiaľ nie je zaregistrovaná, podľa oznámenia , ktoré strana adresovala Ministerstvu vnútra SR, do 22. mája jej plynie lehota na zozbieranie potrebného počtu podpisov, potrebných k jej vzniku.

„Zostať doma nie je hriech“ je slogan referendovej antikampane, za ktorou podľa správy agentúry TASR stojí vznikajúca politická strana SKOK. Ako sa uvádza v správe: „Kampaň financuje z vlastných peňazí zakladateľ SKOK-u Juraj Miškov, ktorý do nej vložil 50 000 eur.“

správy oznámenia správy


Smer je stále najsilnejšia politická strana ...

Tvrdenie o sile politickej strany môže byť overiteľné na základe výsledkov parlamentných volieb a dĺžky pôsobenia vo vláde. Strana SMER-SD pôsobila vo vláde doteraz trikrát, pričom v štyroch parlamentných voľbách získala najväčší počet hlasov. Podľa aktuálnych prieskumov je SMER-SD stále najpreferovanejšou stranou, hoci z dlhodobého hľadiska jeho preferencie klesajú. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SMER-SD bol súčasťou vládnej koalície v rokoch 2006-2010 , 2012-2016 a po víťazstve vo voľbách v roku 2016 je aj naďalej súčasťou vlády (najbližšie parlamentné voľby sa budú konať v roku 2020). Strana SMER-SD zvíťazila s najvyšším počtom hlasov v parlamentných voľbách v rokoch 2006 (29,14 % hlasov ), 2010 (34,79 % hlasov ), 2012 (44,41 % hlasov ) a 2016 (28,28 % hlasov ). Agentúra Focus uskutočnila v apríli 2018 prieskum verejnej mienky o volebných preferenciách politických strán. Podľa tohto prieskumu by sa na prvom mieste umiestnila strana SMER-SD, ktorú by volilo 20,5 % voličov. Podľa agentúry AKO by koncom apríla 2018 vyhrala strana Smer voľby so ziskom 21,4 percenta hlasov. Je nutné podotknúť, že preferencie SMER-SD sa dlhšie prepadajú . V marci 2015 dosahovala strana podľa Focusu výsledok 41 %. Za tri roky sa tak strana prepadla približne o polovicu. Preferencie strane pomerne razantne klesli aj v roku 2018, keďže ešte v januári 2018 by SMER-SD volilo 25,5 % voličov. Zmenšuje sa aj rozdiel medzi SMER-SD a druhou najsilnejšou stranou SaS. Tá by podľa Focusu v apríli 2018 získala 13,2 % a podľa agentúry ANO až 16,1 % hlasov. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

2006-2010 2012-2016 2016 hlasov hlasov hlasov hlasov prieskumu ziskom prepadajú


Ak hovoríte o náraste o 140 tisíc nezamestnaných v rokoch 2009-2010. Realita, ktorú musíte uznať, v roku 2009 sa prepadol ekonomický rast o skoro 5%.

Podľa Štatistického úradu SR priemerný počet nezamestnaných v rokoch 2009 a 2010 stúpol o 131,5 tisíc. Priemerný ročný počet nezamestnaných v roku 2008 bol 257,5 tisíc, v roku 2009 už dosahoval 324,6 tisíc a v roku 2010 389,0 tisíc. Nárast predstavuje 131,5 tisíc. Podľa kvartálnych štatistík podľa výberových zistení je však toto číslo približne 140 tisíc. Podľa Ústredia práce bolo v júny 2008 registrovaných 220 000 nezamestnaných. V júni 2010 to bolo 380 000. Počas posledných dvoch rokov Ficove vlády teda pribudlo 160 000 nezamestnaných.

kvartálnych

registrovaných

Eurostatu


Je to v rukách francúzskej prokuratúry (pozn. konanie o Počiatkovej vile).

Poslanec NR SR Juraj Šeliga podal spolu so skupinou ďalších poslancov v januári 2021 podnet na francúzsku prokuratúru v Cannes vo veci pôvodu majetku (vily) bývalého ministra financií a dopravy Jána Počiatka.

V októbri 2021 zvolali Igor Matovič a Juraj Šeliga k veci tlačovú konferenciu. Na tejto sa Šeliga vyjadril, že francúzska prokuratúra zahájila konanie, v ktorom preveruje pôvod Počiatkovej vily. Poznamenal, že francúzska prokuratúra sa vzhľadom na citlivosť prípadu a prebiehajúce konanie k veci nebude rozsiahlejšie vyjadrovať. Výrok hodnotíme ako pravdivý. ( video , 2:10-2:56)

podal video


Toto (členstvo v KSČ - pozn.) nevadí pánovi Hlinovi u Kisku? Toto mu nevadí, že Kiska bol s jeho otcom superkomunistom.

Andrej Kiska nebol členom Komunistickej strany Slovenska, no z dôvodu, že ho do nej nevzali. Vraj vyvolával v straníkoch pobúrenie, pretože „hrával na gitare Kryla a bol (som) obhajcom slobodných myšlienok.” „Mal som vtedy 19 rokov a jediní skutoční komunisti, ktorých som poznal, boli moji rodičia. Boli pre mňa vzorom a mal som pocit, že ak chcem meniť spoločnosť, musím to skúsiť cez stranu,” povedal v rozhovore pre denník SME. Otec Andreja Kisku členom KSS bol , bol tiež dvojkou na okresnom národnom výbore. Mal tam na starosti školstvo, kultúru a náboženstvo. Hoci Andrej Kiska členom KSS nebol, prejavil vôľu do nej vstúpiť. Výrok preto v duchu a kontexte povedaného považujeme za ešte pravdivý.

nebol Vraj povedal bol


Územie EÚ, ktoré ma viac ak sa teda dobre pamätám 500 miliónov obyvateľov.

Územie Európskej únie má podľa odhadov z roku 2011 viac ako 500 miliónov obyvateľov a je tak čo sa týka počtu obyvateľov na treťom mieste po Číne (odhad 2009) a Indii (v roku 2011). Robert Fico hovorí pravdu.

Európskej únie
Číne
Indii


...tam kde sú odbory vo fabrikách, je v priemere o 18% vyššia mzda, ako kde vôbec nie sú.

Presnú štatistiku výšky mzdy v organizáciách, ktoré sú členmi odborových zväzov neuvádza Štatistický úrad SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, ani iný verejne dostupný zdroj. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

komentár
884 EUR
Štatistický úrad SR
vyjadrenie
(05. Apríla 2017)
15. februára 2017
povedal
(pdf.)


Ale pozrite sa. Ja keď sa povedalo proste na, v počiatku, keď pán minister financií povedal, že v nástenkovom tendry vznikla škoda Slovenskej republiky neviem koľko miliónov eur. Ale to nie je predsa pravda. Nikto nám nijakú pokutu nedal.

V správe uverejnenej na stránke NKÚ sa uvádza, že Ministerstvo porušilo ustanovenia zákona. Na základe toho Európska komisia nepreplatila pôvodne dohodnutú sumu za tender. V dôsledku toho môžeme hovoriť, že SR vznikla škoda.

správe
Európska komisia nepreplatila


My sme sa dohodli jednoznačne, chodia na koaličné rokovania. (poslanci za OKS, pozn.)

TASR z dňa 13. júna 2011: "Predsedovia strán Béla Bugár a Peter Zajac podpísali dnes dohodu o spolupráci medzi stranami Most-Híd a OKS. Podľa dohody bude umožnená pravidelná prítomnosť poslanca OKS ako súčasť delegácie Mosta-Híd na zasadnutiach Koaličnej rady a v prípade prejavenia záujmu OKS im bude umožnené aj stretnutie a konzultácia s členmi Ministerského klubu."

TASR


Druhý pilier, ktorý vznikol v roku 2004 zákonom, ale predchádzajúca vláda, to asi myslel kolega Kaník, že ona nevylepšovala ten dôchodkový systém aj druhý pilier v zmysle teda zhodnocovania prostriedkov tých, ktorí si tam sporili, ale skôr robila opatrenia, ktoré viedli k tomu, že sa tie prostriedky tak nezhodnocovali ako by sa mohli.

Ľudovít Kaník na brífingu k druhému dôchodkovému pilieru , ktorý sa uskutočnil 15. decembra 2010 v priestoroch NR SR, uviedol, že deformácie druhom pilieri, ktoré presadilo bývalé vedenie rezortu práce, mali byť odstránené už dávno. Pri zmenách v druhom pilieri, ktoré sa udiali počas vláda Róberta Fica, prišiel podľa Kaníka priemerný sporiteľ približne o 100 eur. Keby k zmene nedošlo, mohli dnes podľa neho sporitelia zaznamenať výrazné zhodnotenie.

brífingu k druhému dôchodkovému pilieru


Vychádzame čisto z makrodát Štatistického úradu, pokles ziskovosti o 7%..

Pred dvoma týždňami sme overovali podobný výrok Petra Kažimíra ( O5M12 , 29. septembra 2013). Minister financií sa v diskusii z 29. septembra dopustil zavádzania. Oceňujeme, že tentoraz interpretuje údaje Štatistického úradu korektne.

ŠÚ SR


...prišla iná metodika prepočtu (ESA 2010, pozn.), čo je veľmi dôležité, ale skutočne to malo velikánsky dosah na to, že aké môžu výdavky.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže zmenou metodiky prepočtu národných a regionálnych účtov dochádza aj k zmene v dosahu na výdavky. Európsky systém národných a regionálnych účtov ESA 2010 je najnovší medzinárodne porovnateľný účtovný rámec EÚ pre systematický a podrobný opis ekonomiky. Zmeny v metodike systému národných účtov ESA 2010 oproti doteraz používanej ESNÚ 95 (ESA 95) sú orientované na zachytenie zmien ekonomickej reality v podmienkach narastajúcej globalizácie. Nová metodika prikrášli niektoré makroekonomické ukazovatele. Vláda sa tak pravdepodobne vymaní zo spodnej hranice dlhovej brzdy 55 percent HDP a bude môcť stopnúť reštrikčné opatrenia. Základné zmeny : Dôslednejšie sa uplatňuje princíp zmeny vlastníctva, výdavky na výskum a vývoj sa považujú za investície, mení sa prístup k zaznamenaniu vojenských výdavkov na zbrojné systémy, dochádza k zmenám v klasifikácii inštitucionálnych sektorov, nefinančných a finančných aktív, transakcií a ostatných tokov. " Podľa šéfa rezortu financií Petra Kažimíra môžme v súčasnosti povedať, že do výpočtu hrubého domáceho produktu budú podľa novej metodiky ESA 2010 vstupovať nové faktory, ktoré úroveň tohto ukazovateľa ovplyvnia smerom k vyššiemu rastu. Ide napríklad o zohľadňovanie výdavkov na vedu a výskum a na vojenskú techniku ako investícií." ( SITA/openiazoch.zoznam.sk )

ESA 2010
vymaní
SITA/openiazoch.zoznam.sk


No veď to vaši koaliční partneri, dokonca vo volebnej kampani vešali ľuďom na dvere igelitové taška s múkou.

Išlo o posledné parlamentné voľby (2010). Voličov si chcelo získať HZDS. SME približuje zámer, s ktorým HZDS chcelo voličov osloviť: "V taškách sa okrem informačného letáčika ukrývala aj pollitrová minerálna voda a tiež polohrubá výberová múka. Na rube obalu sa vynímalo meno poslanca NR SR Miroslava Jureňu. Sprievodné nadpisy na balení múky zneli „Usilujeme sa, aby vo vašich domácnostiach boli stále lacné a zdravé slovenské potraviny" či „Viete, že na pultoch nezdraželi slovenské potraviny?". Druhé heslo je na múke doplnené aj porovnaním cien piatich druhov potravín v roku 2006 a v súčasnosti."

SME


Richard Sulík bol prvý, ktorý navrhoval hotspoty a pamätám si, ako sa mu teda vtedy za to všetci vysmievali, ako je to nereálne. Dnes sa o tom už baví a súhlasia vlastne kolegovia naprieč, už sa o tom bavia teraz všetci.

Zriadenie bodov prvého kontaktu, ktoré boli Komisiou neskôr označované ako “hotspoty,” bolo v rámci Únie komunikované skôr, než o nich hovoril Richard Sulík. Sulík sa sám vyjadril, že nie je ich autorom, iba tieto riešenia podporuje. O zavedení hotspotov mimo územia EÚ nepanuje zhoda v EÚ. Preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

13. mája 2015 Európska komisia vydala Európsku migračnú agendu. Ako jedno z okamžitých opatrení v nej navrhla zavedenie takzvaných “hotspotov” v štátoch prvej línie, teda tých, ktoré tvoria vonkajšiu hranicu EÚ. V rámci týchto oblastí majú Európsky podporný úrad pre azyl, agentúra Frontex a Europol spolupracovať so štátmi aby rýchlo identifikovali a zaregistrovali prichádzajúcich migrantov a migrantky ( pdf. , str. 6). Hotspoty boli doposiaľ zriadené v Grécku a v Taliansku ( pdf ., str. 2).

Termín “hotspot” bol oficiálne predstavený v rámci Migračnej agendy v máji 2015, jeho princípy boli spomínané ako súčasť riešenia už skôr. Napríklad nariadenie, ktoré vytvorilo Fond pre azyl, migráciu a integráciu v apríli 2014, uvádza , že fond by mal posilňovať aj asistenciu členským štátom pri identifikácii cestovných dokladov prichádzajúcich migrantov a migrantiek.

Predseda Richard Sulík od začiatku kritizoval návrh Európskej únie, aby sa zaviedli kvóty pre prijímanie migrantov. Ako jedno z riešení dlhodobo zdôrazňoval vytvorenie hotspotov na vonkajších hraniciach EÚ alebo priamo v krajinách, odkiaľ ľudia migrujú, napríklad v Severnej Afrike (čas 4:36). Na priamu otázku redaktora, či tieto návrhy SaS na čele so Sulíkom prezentuje ako svoje, Richard Sulík poprel (čas 7:21), že by tieto návrhy strana SaS niekedy vydávala za vlastné. Na tlačovej konferencii 7. mája 2015 vysvetlil, že tieto návrhy podporuje, pretože ich považuje za účinné, na rozdiel od migračných kvót, ktoré problém podľa neho neriešia. Uviedol zároveň (7:41), že nezatajuje, že tieto návrhy priniesla aj strana Smer. Vyjadrenie Jany Bittó Cigánikovej pre Demagog.sk z 4. 6. 2024: "Samozrejme, že som hovorila v kontexte SR. Že na Slovensku to navrhol ako prvý."

označované
vydala
pdf.
pdf
predstavený
uvádza
zdôrazňoval
Severnej Afrike
poprel


Z analýzy Svetovej banky vyplýva, že náš sociálny systém nie je vôbec zacielený na skupiny, ktoré sociálnu pomoc od štátu potrebujú. Takýto systém je drahý a neefektívny, lebo pomáha ľuďom, ktorí dávky v celkovom príjme vôbec nepociťujú, a naopak, tým, čo pomoc potrebujú, dáva málo. Z prepočtov vyplýva, že zhruba 30 % ľudí, ktorí poberajú akékoľvek sociálne dávky, predovšetkým prídavky na deti, do systému nepatrí, lebo ich príjem je postačujúci.

Nepodarilo sa nám zistiť, o ktorej analýze Svetovej banky program hovorí. Taktiež sa nám nepodarilo potvrdiť alebo vyvrátiť spomínaný prepočet ľudí, ktorí poberajú sociálne dávky a do systému nepatria.


Moja kolegyňa Lucia Nicholsonová ich (návrhov zákonov týkajúcich sa riešenia situácie Rómov na Slovensku - pozn.) dala desiatky a...

Lucia Nicholsonová je podľa stránky NR SR predkladateľkou alebo spolupredkladateľkou desiatich zákonov. Z týchto desiatich návrhov môžeme šesť považovať za súvisiace so situáciou rómskeho obyvateľstva na Slovensku. Výrok poslanca Poliačika preto označujeme za nepravdivý. Návrh novely školského zákona je zameraný na riešenie predškolskej prípravy detí, nakoľko podľa dôvodovej správy práve u rómskych detí táto príprava zlyháva. Cieľom návrhu novely zákona o prídavku na dieťa a o sociálnom postení je naviazať výplatu prídavku na dieťa medzi štvrtým a siedmym rokom života na absolvovanie preventívnych prehliadok u lekára (najmä pediatra) s cieľom zvýšiť zdravotný stav špecificky najmä detí z oblastí s koncentrovanou chudobou a zvýšiť prehľad štátu o stave detí medzi tretím a siedmym rokom života. Návrh novely zákona o dotáciách v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky je zameraný na motivovanie detí zo sociálne slabších rodín k plnšej školskej dochádzke preplácaním obedov iba v mesiacoch, kedy v predchádzajúcom mesiaci dieťa nemalo viac ako 5 neospravedlnených absencií. Taktiež novela navrhovala aby školské pomôcky ktoré školy nakupujú deťom v hmotnej núdzi ostali majetkom škôl, aby sa predišlo ich ničeniu či obchodovaniu s nimi. Hlavným zámerom návrhu novely zákonov o zdravotnej starostlivosti a o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti je zvýšenie ochrany osôb, ktoré sa dobrovoľne rozhodnú podstúpiť sterilizáciu a súčasne zaistiť, aby sa výkon sterilizácie pre osoby s minimálne štyrmi deťmi a pre osoby pre staršie ako 35 rokov s minimálne troma deťmi plne uhrádzal z verejného zdravotného poistenia, nakoľko rôzne formy antikoncepcie i zákrok sterilizácie sú často pre sociálne slabšie ženy príliš nákladné. Návrh na vydanie zákona o hmotnej núdzi rátal s motivačným udeľovaním vyššej dávky v hmotnej núdzi ľuďom zo sociálne slabšieho prostredia za istých podmienok - účasti na aktivačných činnostiach zameraných na zvýšenie uplatniteľnosti na trhu práce. Návrh na vydanie zákona o príspevku na bývanie rátal s novým adresným príspevkom na bývanie pre sociálne slabšie domácnosti s účelom krytia výdavkov bezprostredne súvisiacich s udržaním bývania. Na situáciu Rómov určite neboli zamerané nasledujúce návrhy: Návrh na vydanie zákona o registrovanom partnerstve; návrh novely zákona o sociálnom poistení ktorý bol zameraný na pracujúcich dôchodcov; návrh novely zákona o cestnej premávke navrhujúci vyžadovať od uchádzača o vydanie oprávnenia viesť motorové vozidlo mať úspešne ukončenú povinnú školskú dochádzku (tzn. úspešne absolvovať deviaty ročník ZŠ); návrhom novely zákona o hmotnej núdzi sa mali riešiť prípady, kedy občania vlastnia fyzicky neexistujúce osobné motorové vozidlá a právne vákuum im neumožňuje tieto vozidlá bez príslušných dokladov vyradiť z evidencie, čo ma za následok nesplnenie podmienky na získanie dávky v hmotnej núdzi. Dátum zverejnenia analýzy: 29.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

spolupredkladateľkou
novely školského zákona
návrhu
Návrh novely
návrhu novely zákonov
vydanie
vydanie
zákona o sociálnom poistení
zákona o cestnej premávke
novely


....minulý rok Smer zrušil úľavu, daňovú úľavu na manželku, ktorú si mohla uplatniť, ak bola pri deťoch. ...štát takto pripravil o desiatky, možno stovky eur za to, že matka je pri dvoch, pri troch deťoch.

Poslanci KDH navrhovali zrušiť sprísnené podmienky na uplatnenie nezdaniteľnej časti na manželku (manžela) a v dôvodovej správe (s.1) k tomuto návrhu zákona uvádzajú, že sprísnené podmienky predstavovali v priemere nižšiu úľavu o 60 eur, ročne teda približne 720 eur. K rovnakému číslu sme sa dostali aj našim výpočtom. Výrok hodnotíme ako zavádzanie, keďže J. Brocka nesprávne uvádza, že by Smer mal zrušiť daňovú úľavu (nezdaniteľnú časť) na manželku (manžela). Od 1. januára 2013 došlo k sprísneniu podmienok na jej uplatnenie. Demagog.SK overoval výroky týkajúce sa novelizovaného zákona o dani z príjmu , platného od 1. januára 2013, už v minulosti, konkrétne v prípade tvrdení poslancov Hrušovského v O 5 minút 12, 9. decembra 2012 a Fronca v O 5 minút 12, 2.decembra 2012 . Našim výpočtom (výrok Hrušovského) sme sa dostali k sume nižšej približne 60 eur v prípade ak daňovník zarábal 700 eur a mal nárok na nezdaniteľnú časť na manželku (manžela). Zúženie okruhu daňovníkov, ktorí si budú môcť uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane na manželku (manžela) komentoval vo svojom blogu na portáli Trendu aj Jozef Mihál: "Nárok zostane len v prípadoch, kedy: - manželka (manžel) sa v príslušnom zdaňovacom období starala o vyživované (§ 33 ods. 2) maloleté dieťa žijúce s daňovníkom v domácnosti, do zániku nároku na rodičovský príspevok, - manželka (manžel) v príslušnom zdaňovacom období poberala peňažný príspevok na opatrovanie alebo - manželka (manžel) bola zaradená do evidencie uchádzačov o zamestnanie. Od vlastného príjmu manželky (manžela) sa bude odpočítavať len zaplatené poistné a príspevky, ktoré manželka (manžel) v príslušnom zdaňovacom období bola (bol) povinná zaplatiť z tohto vlastného príjmu. Nebude sa môcť odpočítať poistné na dobrovoľné sociálne poistenie ani poistné "samoplatiteľa" na zdravotné poistenie." Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

navrhovali
novelizovaného zákona o dani z príjmu
O 5 minút 12, 9. decembra 2012
O 5 minút 12, 2.decembra 2012
blogu


...sme prehrali ten súboj o spoločnú poľnohospodársku politiku v roku 2004.

Robert Fico vo svojom výroku tvrdí, že Slovensko vstupom do Európskej únie prehralo súboj o spoločnú poľnohospodársku politiku. Jedným z priamych dôsledkov reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 2003 bol pokles v oblasti rastlinnej ale aj živočíšnej výroby Slovenska, s čím bol priamo spojený aj pokles slovenskej potravinovej sebestačnosti. Tento pokles výroby bol o. i. spôsobený aj zavedením spoločného trhu v rámci Európskej únie a následným dovozom lacnejších produktov, ktorým slovenskí dodávatelia nedokázali konkurovať a taktiež aj zavedením produkčných kvót. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý. Slovenská republika vstupom do Európskej únie, 1. mája 2004, prijala zároveň aj Spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP). SPP sa zaraďuje do supranacionálnych politických oblastí EÚ. Ing. Michal Doliak definoval Spoločnú poľnohospodársku politiku nasledovne: „ Jednotná poľnohospodárska politika predstavuje súbor ekonomických, finančných, legislatívnych a inštitucionálnych nástrojov na zabezpečenie jednotného trhu poľnohospodárskych výrobkov. Cieľom je zabezpečenie efektivity, stability a finančnej solidarity v poľnohospodárskom sektore .“ ( .pdf , s. 2) Pre Slovensko , ako pre novú členskú krajinu boli dôležité v rámci SPP dve otázky a to otázka priamych platieb pre poľnohospodárov a otázka produkčných kvót. V otázke priamych platieb navrhla Európska komisia riešenie, aby novo pristupujúce členské štáty dostali po vstupe 25 % z výšky priamych platieb, ktoré dostávali vtedajší členovia únie. V nasledujúcich rokoch však Slovensko dostalo prísľub na pomernú výšku priamych platieb v porovnaní so starými členskými krajinami. Otázka produkčných kvót po vstupe Slovenska do EÚ, predstavovala taktiež veľký problém, pretože požiadavky SR a Európskej komisie sa v mnohom odlišovali. Kvóty navrhované EK nestačili na potravinovú sebestačnosť SR. Ďalšie nezhody medzi SR a EK nastali v oblasti produkcie mlieka a izoglukózy. ( .pdf , s. 5,6) Vzhľadom na blížiace sa rozšírenie EÚ sa v júni 2003, uskutočnila nová reforma SPP, ktorá bola založená na oddelenej pomoci. Reforma mala štyri základné ciele a to: užšie prepojiť európske poľnohospodárstvo so svetovými trhmi, pripraviť rozšírenie EÚ, nájsť vhodnejšie odpovede na nové požiadavky spoločnosti týkajúce sa ochrany životného prostredia a kvality výrobkov a dosiahnuť väčší súlad SPP s požiadavkami tretích krajín. Reforma SPP z roku 2003 ovplyvnila aj slovenské poľnohospodárstvo. SR v rokoch 2004-2006 uplatňovala jednotnú platbu na plochu. Príjemca tejto podpory nemusel na tejto ploche vyrábať a nebol tiež povinný vyňať 10 % základnej výmery plodín na ornej pôde z produkcie (tzv. princíp set a side). Taktiež prišlo k zníženiu hrubej rastlinnej produkcie v dôsledku povinného vybratia pôdy z produkcie. Po reforme prišlo k zníženiu cien masla a sušeného mlieka, čo viedlo k poklesu cien mlieka platených výrobcom a to vyvolalo nižšiu hrubú produkciu živočíšnej výroby v rokoch 2004-2006 o približne 2 %. Nižšia cena mlieka však po reforme pozitívne ovplyvnila adaptáciu mliekarenského priemyslu, znížila náklady na prvotnú surovinu a tým zvýšila možnosť exportu na trhy EÚ. V dokumente Plán rozvoja vidieka 2004-2006, kapitole SEKTOROVÝ OPERAČNÝ PROGRAM POĽNOHOSPODÁRSTVO A ROZVOJ VIDIEKA sa za hlavnú prioritu považuje podpora produktívneho poľnohospodárstva, ktorá sa zaoberá vyššou konkurencieschopnosťou poľnohospodárstva, zvýšením produktivity práce a zvýšením pridanej hodnoty poľnohospodárskych produktov. V rámci tohto operačného programu sa ako opatrenie majú vykonať investície do poľnohospodárskych podnikov a zlepšenie spracovania a predajnosti poľnohospodárskych produktov.

.pdf .pdf 2003 Plán


Zoberme si prípad pána Pčolinského, 363. Dostal 363 a tým pádom mu zrušili obvinenie, ale to obvinenie mu znova otvorili tí istí vyšetrovatelia, ten istý špeciálny prokurátor a dostalo sa to na súd … Tento špeciálny súd to neprijal a odmietol. Najvyšší súd, ten to rovnako potvrdil a neprijal to. Tá 363 bola potvrdená aj tými dvoma súdmi, ale to sa už nikdy nehovorí.

Prípad, na ktorý odkazuje vo výroku Boris Kollár, sa týka kauzy úplatku, ktorý mal prijať bývalý šéf SIS Vladimír Pčolinský. Pčolinský mal údajne vziať peniaze za zastavenie odposluchov konkurznému právnikovi Zoroslavovi Kollárovi. Zoroslav Kollár sa neskôr ku skutku aj priznal, aj keď podľa jeho výpovedi Pčolinského nikdy nestretol a úplatok odovzdával cez Ľudovíta Makóa. Makó rovnako ako Boris Beňa svečia proti Pčolinskému, že prijatia úplatok 20 tisíc eur, čo on odmieta. Pčolinský bol zatknutý, obvinený a bolo mu nariadené väzobné stíhanie. Opodstatnenosť tohto stíhania konštatovalo niekoľko súdov na čele s Ústavným súdom. Pčolinskému bolo následne zrušené obvinenie cez § 363. Námestník Maroša Žilinku v odôvodnení argumentuje procesnými pochybeniami a absenciou dôkazov. S argumentáciou ohľadom procesných pochybení sa stotožnili najprv Špeciálny súd a následne aj Najvyšší súd. Súdy však nekonštatovali nedôvodnosť trestného stíhania ibaprocesné pochybenia, najmä odňatie práva obžalovanému na naštudovanie spisu. Boris Kollár tak vo výroku selektívne spomína iba tie súdy, ktoré dali Pčolinskému za pravdu a zároveň nespomína, že konštatovali predovšetkým procesné pochybenia. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Aktéri tejto kauzy sú úzko prepojený na stranu Sme rodina. Vladimíra Pčolinského do pozície riaditeľa SIS nominovala samotná strana. Predseda poslaneckého klubu hnutia Sme rodina Peter Pčolinský je bratom Vladimíra Pčolinského a Pčolinského manželka je poslankyňou Sme rodina. Generálny prokurátor Maroš Žilinka sa v rozhodovaní o tejto veci pre kontakty s Pčolinského bratom vylúčil , no zastupoval ho jemu blízky námestník Jozef Kandera.

Pčolinského usvedčujú z korupcie bývalý námestník SIS Boris Beňa a bývalý šéf daňových kriminalistov Ľudovít Makó. Obaja vo výpovedi uvádzajú, že peniaze od Zoroslava Kollára prevzal Beňa a ten si ich na polovicu rozdelil s Pčolinským. Peter Pčolinský stretnutie s Beňom a Makoóm priznáva, odmieta však, že by sa dohodli na úplatku.

Bývalý riaditeľ SIS Vladimír Pčolinský bol ešte v marci 2021 zadržaný a obvinený z korupcie. V auguste 2021 Generálna prokuratúra SR využila oprávnenie podľa § 363 Trestného poriadku a uznesením zrušila obvinenia voči Pčolinskému. Zrušenie obvinenia odôvodnila Žilinkova prokuratúra závažnými procesnými pochybeniami a údajnou absenciou dôkazov.

V tom istom odôvodnení zrušil Maroš Žilinka obvinenie aj konkurznému právnikovi Zoroslavovi Kollárovi, ktorý mal Pčolinskému cez prostredníkov úplatok údajne odovzdať. V máji minulého roka sa však Zoroslav Kollár ku kauze podplácania priznal a v súčasnosti je za ňu aj právoplatne odsúdený. Zoroslav Kollár vypovedá, že Pčolinského nikdy nestretol a úplatok odovzdával Ľudovítovi Makóovi.

Vo februári 2022 NAKA opätovne vzniesla Pčolinskému obvinenie z korupcie a v máji 2022 podal prokurátor ÚŠP Peter Kysel na Špecializovaný trestný súd obžalobu. V tejto časti výroku sa Boris Kollár vyjadril nepresne, pretože obžalobu podal prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry, nie samotný špeciálny prokurátor Daniel Lipšic. Samosudca Špecializovaného trestného súdu v septembri 2022 odmietol obžalobu ÚŠP na Pčolinského, a vec vrátil prokurátorovi pre procesné pochybenia v prípravnom konaní, zvlášť pre porušenie práva na obhajobu.

ÚŠP proti tomuto rozhodnutiu podal sťažnosť, o ktorej rozhodol Najvyšší súd SR, ktorý potvrdil rozhodnutie Špecializovaného trestného súdu o vrátení obžaloby. Prípad sa takto vrátil do štádia prípravného konania. Aj najvyšší súd však potvrdil, že dôvodom vrátenia obžaloby boli iba procesné pochybenia. Dôvodom mala byť skutočnosť, že bolo porušené právo Pčolinského na naštudovanie spisu, ktoré je posledným krokom pred podaním obžaloby. Pčolinský sa z termínu na preštudovanie ospravedlnil pre práceneschopnosť, čo vyšetrovateľ a prokurátor vyhodnotili ako obštrukciu. Nový termín na preštudovanie spisu nebol vytýčený a obžaloba sa dostala na súd.

Boris Kollár taktiež nespomína, že v neprospech Vladimíra Pčolinského rozhodol zasa Ústavný súd, a to dokonca viacnásobne. Prvé dve sťažnosti Pčolinského odmietol súd po predbežnom prerokovaní a tretiu síce prijal, no nakoniec mu nevyhovel. Kollár taktiež nespomína, že hneď niekoľko súdov konštatovali dôvodnosť obvinenia. Podľa Úradu špeciálnej prokuratúry „celkovo teda potvrdilo dôvodnosť stíhania 15 sudcov na všeobecných súdoch a Ústavnom súde.“

Boris Kollár taktiež naznačuje, že o rozhodnutiach súdov v prospech Petra Pčolinského “nikto nehovorí”. O týchto rozsudkoch však informovali všetky relevantné média medzi nimi napríklad: Denník N , Pravda , Aktuality , Postoj , RTVS , TV Markíza .

nominovala
bratom
vylúčil
usvedčujú
zadržaný
zrušila
odôvodnila
zrušil
priznal
obvinenie
podal
vrátil
procesné pochybenia
podal
potvrdil
porušené
rozhodol
Denník N
Pravda
Aktuality
Postoj
RTVS
TV Markíza


Očkovanie odporúčam konzistentne od začiatku aj ako strana, najmä pre rizikové skupiny, ktoré sú problémom.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie. Hoci sa Raši viackrát vyjadril, že očkovanie odporúča, nedá sa povedať, že by tak od začiatku pandémie konali všetci členovia strany vrátane jej predsedu. Richard Raši bol zaočkovaný 12. marca 2021 ako prvý poslanec zo strany Hlas-SD týždeň po začatí výpomoci v Košickej nemocnici. Viackrát nabádal k očkovaniu aj v rozhovore pre denník SME. Podľa Dolinkovej z Hlasu-SD ich strana očkovanie podporuje. Dávnejšie potvrdila , že sama je zaočkovaná. Zmiešané vyjadrenia však prichádzajú od samotného predsedu strany Petra Pellegriniho, ktorý počas tvrdenia výroku nebol očkovaný. Argumentuje protilátkami po prekonaní Covidu. Predseda strany mal pozitívny test 15. decembra 2020, pritom na Slovensku sa človek po prekonaní ochorenia považuje 180 dní.

Pellegrini hovorí, že Hlas-SD neurobil nič, čím by spochybnil očkovanie. Zároveň označoval vakcíny za experimentálne. Opatrná rétorika vyvolala pozornosť u antivaxerov aj ľudí skeptických voči vakcíne. Prieskum z konca leta 2020 ukazuje mimoriadne nízku ochotu voličov Hlasu-SD očkovať sa.

Zdroj: Denník N

Prvá výrazná výzva od Pellerginiho zaznela koncom minulého roka, keď v rádiu vyzval ľudí nad 60 rokov, aby sa dali zaočkovať. V tom období už bola väčšina jeho voličov zaočkovaná. Zdroj: Denník N

zaočkovaný
nabádal
potvrdila
protilátkami
pozitívny
neurobil
Opatrná rétorika
Denník N
výzva
nad 60
Denník N


A pri dlhu 60 % deficite 7 %, ste kde našli tento rok, keď my sme vám nechali 1 % deficit a 48 % len dlh. A vy ste urobili trojnásobne, o jednu tretinu vyšší dlh tejto krajiny. 5× väčší deficit,

Súčasná vláda výrazne zvýšila deficit verejných financií aj verejný dlh. Porovnávanie s výkonom predošlej vlády však nie je celkom korektné, dlh takmer všade v Európe stúpol pre neočakávanú pandémiu a jej dôsledky. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako už zavádzanie. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) vo svojich analýzach hodnotí stav verejných financií dlhodobo kriticky, tak tomu bolo aj pri roku 2019 . Deficit verejnej správy dosiahol vtedy úroveň 1,30 % HDP. RRZ to pripísala nedostatočnej reakcii vtedajšej vlády na riziká v rozpočte. Hrubý dlh dosiahol v roku 2019 úroveň 48 %. V daňovo-fiškálnej prognóze vývoja verejných financií RRZ pre rok 2021 ráta s hodnotou deficitu na úrovni 7,1 % HDP (4,1 % bez protipandemických opatrení). Hrubý dlh dosahuje úroveň 61 % HDP. Deficit sa zvýšil z 1,3 % HDP na 7,1 % HDP, teda takmer 5,5-násobne (vzhľadom na percentuálne body). Hrubý dlh stúpol o 13 p.b. HDP. V prepočte ide o takmer štvrtinu p.b. z 48 % na 61 %.

takmer 2019 ráta


...ale dôležité je aj to, že v celej eurozóne, aj v Európe sa znižuje, nielen u nás, ale znižuje sa nezamestnanosť. To znamená, že celá tá Európa postupne znižuje tú mieru nezamestnanosti a v rámci porovnávania my stále sa z toho pomyselného zlého rebríčka nehýbeme.

Švejna správne uvádza, že Slovensko sa stále nachádza medzi najhoršími krajinami z hľadiska úrovne nezamestnanosti. Avšak v posledných mesiacoch nemôžme hovoriť o klesajúcej nezamestnanosti v EÚ alebo eurozóne, no naopak, na Slovensku hovoríme miernom klesaní až stagnácii. Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Eurostat Eurostat


Máme ľudí, ktorí boli na ministerstve financií...

Progresívne Slovensko má vo svojich radoch ľudí, ktorí pracovali na ministerstve financií, napríklad Ján Remeta , ktorý pracoval desať rokov v Inštitúte finančnej politiky alebo Martin Dubéci , ktorý takisto pôsobil na Ministerstve financií SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ján Remeta
Martin Dubéci


...v tom PESCU, pán Macron si zapracoval do tohto projektu intervenčné jednotky, ktoré budú pôsobiť v zahraničí.

PESCO (Permanent Structured Cooperation) je projekt pod hlavičkou Európskej únie a jej snahy v oblasti spoločnej bezpečnosti a obrany ( .pdf ). Ide o 17 rôznych projektov do ktorých je zapojených celkovo 25 členských krajín EÚ. Projekt na ktorý upozorňuje Jaroslav Paška je vedený pod skratkou EUFOR CROC (EUFOR Crisis Response Operation Core). Cieľom tohto projektu je vytvoriť komplexnú silovú jednotku schopnú rýchlej reakcie v oblastiach krízy mimo krajín EÚ. Má za úlohou zlepšiť krízový manažment EÚ v oblasti bezpečnosti a obrany. Lídrom projektu je Nemecko, v spolupráci Talianskom, Francúzskom, Cyprom a Španielskom. Tento návrh sa podobá vízii francúzskeho prezidenta Emmanuela Macrona. Taktiež z diplomatických zdrojov (tvrdenie neznámeho diplomata: " it’s a game between the French and the Germans") vieme, že to v rokovaniach bolo dôležité pre Francúzsko, aby takáto jednotka vznikla. Francúzi sú však lídrami iných projektov v rámci PESCO , pri EUFOR CROC je lídrom Nemecko, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf projektov Projekt vízii zdrojov PESCO


To váš predseda vládnej koalície povedal, že pre vás je táto vládna, teda ta vládna koalícia viac ako vlastné svedomie.


Napríklad Zákon o štátnom jazyku, ktorý bol novelizovaný, odvoláva sa na lex specialis, to znamená na Zákon o používaní jazykov menšín, že tú dotyčnú, dotyčné právo upraví potom Zákon o používaní menšinových jazykov.

V zákone č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov sa v §3 v ods. (2) uvádza: "V štátnom jazyku sa: b) uskutočňujú rokovania v orgánoch a právnických osobách podľa odseku 1; tým nie je dotknuté dotknuté jazykov národnostných menšín podľa osobitného predpisu,5c) d) vedú kroniky obcí; prípadné inojazyčné znenie musí byť obsahovo totožné so znením v štátnom jazyku; tým nie je dotknuté používanie jazykov národnostných menšín podľa osobitného predpisu.5d)" 5c) § 3 ods. 1 a 2 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín 5d) § 3 ods. 3 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín

zákone č. 270/1995 Z. z.


Vôbec to nieje o daňových rajoch, pretože keď si porovnáte výsledky napríklad Českej republiky, ktorá má vyššie dane ako my, tak za uplynulé roky i prišlo aj viacej investorov do Čiech, mali dokonca v niektorých oblastiach ešte stále ďaleko vyššie náklady v daňovej oblasti ako na Slovensku a napriek tomu boli lákavejšie.

Výrok Roberta Kaliňáka v sebe zhrňuje niekoľko faktických údajov. Hneď prvý o tom, že výška daní v ČR je vyššia ako na Slovensku je však značne nejednoznačný. Celkovo preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Prvým faktickým údajom vo výroku je porovnávanie daní v Čechách a na Slovensku. Kaliňák nekonkretizuje o ktorej dani hovorí, čím sa otvára ak však rozpráva o podnikateľskom prostredí v krajinách, predpokladáme, že hovorí o dani z príjmu právnických osôb. Od roku 2010 je daň z príjmu právnických osôb v Českej republike znížená z predchádzajúcich 20 % na úroveň 19 %, čím sa vyrovnáva daňovej sadzbe na Slovensku. Druhá časť výroku hovorí o počte investorov, ktorí za posledné roky prišli do Českej republiky a na Slovensko. Bohužiaľ, presné počty sa nám nepodarilo nájsť. Lákavosť krajiny pre investorov môžeme hodnotiť na základe Indexu svetovej konkurencie, ktorý zverejnil švajčiarsky inštitút IMD . Ako uvádza TASR , tento index vyjadaruje kvalitu podnikateľského prostredia. Z 59 hodnotených krajín sa Česká republika v roku 2012 umiestnila na 33. mieste, Slovensko na 47. mieste. Oproti roku 2011 tak Česko kleslo o tri miesta, Slovensko si o jedno miesto polepšilo. Túto časť výroku teda hodnotíme ako pravdivú. Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

2010
švajčiarsky inštitút IMD
TASR


Cargo, bola privatizácia Carga, bola pripravená tesne pred voľbami 2006 a slovenský štát mohol inkasovať vyše 400 miliónov eur. Namiesto toho tá privatizácia bola na poslednú chvíľu zastavená.

Privatizácia Carga bola pozastavená II. vládou M. Dzurindu, pred predčasnými voľbami.Vláda Roberta Fica definitívne zastavila a nepokračovala v privatizácii. Slovensko mohlo pri privatizácii Carga zinkasovať cca 450 miliónov eur od rakúskej firmy Rail Cargo Austria a skupiny J&T. Presnú sumu, ktorou SR odĺžila Cargo sa nám nepodarilo vyhľadať. V roku 2009, ale vláda R. Fica súhlasila s poskytnutím návratnej fin. výpomoci vo výške 166 mil eur . Webnoviny uvádzajú, že celková úverová zaťaženosť v novembri 2010 bola 382,32 mil. Eur vrátane pôžičky od SR z roku 2009.

pozastavená
definitívne
zinkasovať
450 miliónov eur
166 mil eur
Webnoviny


Sedem rokov v meste Košice a štvrtý rok na KSK upozorňujem na korupčné a netransparentné správanie.

Rastislav Trnka je poslancom v meste Košice v mestskej casti Staré mesto sedem rokov, štyri roky vykonáva funkciu poslanca KSK. Podarilo sa nám narazit na mnoho prípadov, ked Trnka "upozornoval" na korupcné, ci netransparentné správanie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predmetný výrok poslanec zastupitelstva KSK Trnka povedal 30. mája 2017. Podla definitívnych výsledkov komunálnych volieb z roku 2014 , zverejnených na stránke Štatistického úradu SR, bol v mestskej casti Košice-Staré mesto zvolený za poslanca mestského zastupitelstva Rastislav Trnka. Trnka túto pozíciu obhájil po tom, ako bol za poslanca mestskej casti prvýkrát zvolený v roku 2010 . Trnka teda vykonáva funkciu poslanca miestneho zastupitelstva siedmy rok. Podla internetovej stránky KSK je Trnka poslancom zastupitelstva vyššieho územného celku od roku 2013, ciže štvrtý rok. 31.marca 2017 poslanci Rastislav Trnka a Jaroslav Polacek (obaja nezávislí) zverejnili informáciu, že mesto sa snaží umelo znížit pocet uchádzacov o kúpu mestských akcií v Kosite, aby zvýhodnilo doterajšieho majoritného vlastníka. 13. apríla 2017 sme zaznamenali aktivitu Rastislava Trnku v súvislosti s petíciou, ktorú predložil magistrátu mesta Košice, kde viac ako 1 000 obyvatelov Košíc požaduje aby sa s projektom polopodzemných a podzemných kontajnerov zacalo už v tomto roku (2017). Medzi výhody takýchto kontajnerov patria aj " znížené náklady na odvoz, nakolko polopodzemné i podzemné sú 5- až 6-krát kapacitnejšie ako klasické kontajnery a nepotrebujú sa tak casto vyprázdnovat. " Podla Trnku totiž sú Košice mestom, kde sa za odpad platí najviac. Poslanec Trnka sa objavil v médiách tiež v septembri 2016 ked spolu s Ladislavom Lorincom, ako obcianski aktivisti bojujúci proti regulovanému platenému parkovaniu v desiatich zónach v širšom centre Košíc žiadajú mobilných operátorov na Slovensku, aby zverejnili výber poplatkov cez SMS parking v Košiciach. O tejto požiadavke vtedy na tlacovej besede informovali Ladislav Lorinc z iniciatívy Košice: Nechcem platit EEI za parkovanie pred blokom a Henrich Burdiga z iniciatívy Nezaplatím EEI ani cent – obcianska neposlušnost . Súcasne poslanec Rastislav Trnka požiadal košický magistrát o predloženie prehladu tržieb spolocnosti EEI z výberu parkovného v Košiciach. Dalšou jeho medializovanou cinnostou bola jeho aktivita z februára 2017. Poslanec totiž opakovane radil obyvatelom Košíc, aby neplatili pokuty za parkovanie, ani parkovné. Správu parkovacích miest totiž vykonáva súkromná spolocnost EEI. Podla Trnku, ktorý sám takúto pokutu niekolkonásobne nezaplatil, je zmluva medzi mestom a EEI neplatná. Jeho názor mu podla jeho tvrdení potvrdili aj právni experti. Tento názor, je navyše podporený aj rozsudkom Najvyššieho súdu SR, ktorý konštatoval, že parkovné sa v právnom stave z roku 2013 nemôže vyberat. Mesto však Najvyšší súd SR nerešpektuje, pretože si dalo vypracovat vlastnú právnu analýzu a pokuty nadalej vyberá. V máji 2017 Rastislav Trnka prezentoval názor, že jeho kolega zo staromestských poslaneckých lavíc bol zamestnaný mestským podnikom za jeho vystúpenie na vlanajšom septembrovom rokovaní mestského zastupitelstva. Na tomto búrlivom stretnutí prezentoval Djordjevic výsledky svojho prieskumu, podla ktorého obyvatelia vítajú nový parkovací systém zavádzaný súkromnou firmou. „ Áno, bohužial to takto v podaní predstavitelov Smeru a primátora Rašiho 'funguje', ak niekto robí špinavú robotu za nich, navyše v neprospech obcanov a v prospech ich oligarchov, je odmenený napríklad pracovnou pozíciou, ktorú platíme my všetci z daní. Myslím si, že táto dohoda bola aj za zmenou postoja pána Djordjevica v otázke EEI ,“ domnieva sa Trnka. Djordjevic bol pritom na zaciatku odporcom EEI. V súvislosti s EEI je Trnka aktívny už od roku 2014, kedy ho Raši žaloval na súde o ochranu osobnosti. " Raši ako súkromná osoba žiada od Trnku ospravedlnenie a náhradu nemajetkovej ujmy 3-tisíc eur za jeho výroky na adresu primátora." Podla neho poslanec neoprávnene zasiahol do práva na ochranu jeho cti a ludskej dôstojnosti. "Taký kšeft (EEI, pozn.) sa snád nepodaril ani za Schusterovej éry... Košice sú EHMK - Európske hlavné mesto kšeftov. Primátor je asi schizofrenik - v Bratislave (ako poslanec Národnej rady) razí teóriu, že štátne vlastníctvo je najlepšie, a ked prejde 400 km na východ, robí opak,“ vyhlásil vtedy Trnka. Kedže poslanec Trnka použil vo výroku priebehový cas, môžeme spomenút aj jeho aktivity po odznení výroku. Naposledy (23. augusta 2017) bola medializovaná jeho aktivita, v súvislosti s údajným nehospodárnym nakladaním s majetkom kraja. Podla neho chce totiž kraj ku konci volebného obdobia predat prilacno historickú budovu v Starom meste. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal 2014 2010 stránky zverejnili zaznamenali objavil medializovanou máji žaloval Naposledy

https://demagog.sk/vyrok/projektom polopodzemných a podzemných kontajnerov zacalo už v tomto roku.  Cítajte viac: https:/kosice.korzar.sme.sk/c/20507974/na-kosicky-magistrat-dorucili-peticiu-za-kontajnery-pod-zemou.html#ixzz4qkHxt5G3


My sme to mali v programe, máme to naďalej v programe a síce, aby majetkové priznania mali naozaj tú výpovednú hodnotu, že sa z tých údajov, ktoré sú zverejnené, naozaj vyčítať to, že keď si niekto porovná majetok politika, tak naozaj môže zodpovedať reálnemu prírastku v príjmoch politika, ktoré riadne priznal.

SDKÚ-DS má vo svojom volebnom programe (.pdf) v kapitole s názvom Fungujúci štát = fungujúce inštitúcie bod Skutočné majetkové priznania pre politikov, kde uvádza: V rámci reformy justície sme presadili skutočné majetkové priznania sudcov. Majetkové priznania politikov a vysokopostavených funkcionárov platených z verejných peňazí však naďalej zostávajú len formálne. Schválime a budeme zverejňovať takú podobu majetkových priznaní, ktorá skutočne poskytne širokej verejnosti informácie o majetkových pomeroch politikov a ľudia z nich uvidia, či politik počas svojho funkčného obdobia nadobudol naozaj len majetok, ktorý mohol získať z platu. Výrok Lucii Žitňanskej sa preto zhoduje s uvedeným bodom vo volebnom programe SDKÚ-DS.

volebnom programe


Pán premiér hovoril po návrate z Bruselu, že sa mu podarilo vyrokovať financie väčšie ako sa uvažovalo, čo sa týka do infraštruktúry vrátanie napríklad do rekonštrukcie škôl, vo vzťahu k budúcemu finančnému obdobiu, tak treba povedať, že sme toto navýšenie najmä získali 2 štáty, Slovenská republika a Estónsko.

Výrok Dušana Čaploviča hodnotíme ako neoveriteľný, pretože Demagog.sk nedokázal nájsť informácie o zvýšení financií na infraštruktúru.

besede


Ale ste to podporili (prijatie novely zákona o štátnom občianstve na konci minulého volebného obdobia, pozn.).

Pri vládnom návrhu zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov bolo hlasovanie nasledovné : Klub KDH Všetci hlasovali za vládny návrh zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky okrem Martina Fronca, ktorý bol neprítomný. Klub ĽS – HZDS Všetci hlasovali za vládny návrh zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky okrem Milana Urbániho, ktorý bol neprítomný. Klub SMER – SD Všetci hlasovali za vládny návrh zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky okrem Mariana Záhumenského, ktorý bol neprítomný. Klub SNS Všetci hlasovali za vládny návrh zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky okrem Marty Damborskej, ktorá bola neprítomná. Klub SDKÚ – DS Žiadny poslanec v tomto klube nehlasoval za vládny návrh zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky. Klub SMK Žiadny poslanec v tomto klube nebol prítomní na hlasovaní o návrhu zákona o štátnom občianstve Slovenskej republiky. Poslanci, ktorí neboli v tom čase členmi poslaneckých klubov Za hlasovali iba Peter Gabura a Juraj Liška.

Pri vládnom návrhu zákona
hlasovanie


Sme dosiahli trináste dôchodky, s ktorými súhlasí 43 % ľudí na Slovensku a s postojom pána Richtera, že takéto trináste dôchodky nemajú byť súhlasí iba 22 % ľudí na Slovensku.

So zníženými 13. dôchodkami, ktoré po Ficovej vláde zavádza vláda Ivana Matoviča, súhlasí 43 percent občanov, opačný názor má asi štvrtina opýtaných (cez internet). Tvrdenie Milana Krajniaka hodnotíme ako ešte pravdivé. Vláda Igora Matoviča schválila koncom augusta 2020 zmeny v 13. dôchodkoch. Odchádzajúca vláda Roberta Fica predložila niekoľko dní pred voľbami 2020 do parlamentu v pochybnom skrátenom legislatívnom konaní návrh na zavedenie 13. dôchodkov. Riadni penzisti mali podľa neho dostať priplatené vo výške priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku - teda 460,40 eura. Štát to malo stáť 442 miliónov eur, rozpočet na rok 2020 s nimi nerátal. Matovičova vláda túto sumu meni. Výšku 13. dôchodku naviazala na výšku štandardnej penzie - čím nižšia, tým vyšší bude 13. dôchodok. Penzisti s priemerným dôchodkom po novom dostanú asi 205 eur. Milan Krajniak sa odvolával na prieskum agentúry Nielsen Admosphere z júla 2020. Tá zistila, že zavedenie 13. Dôchodkov v aspoň obmedzenej výške považuje za dobré alebo veľmi dobré opatrenie 43 percent opýtaných Za veľmi zlé alebo zlé ho považovalo 26 percent respondentov. Agentúra zisťovala názory cez internet na relatívne malej vzorke - 506 respondentov. Nie je teda zrejmé, do akej miery sú reprezentatívne pre populáciu ako celok. Prieskum zároveň ukázal , že 13. dôchodky sú podľa občnaov najmenej potrebné opatrenie novej vlády.

schválila pochybnom mali malo naviazala prieskum zisťovala ukázal


Zvláštne je, že také Taliansko má verejný dlh cez 100 % a nikoho to netrápi.

Taliansko dlhodobo patrí k najzadlženejším štátom Európskej únie. V súčasnosti sa jeho dlh blíži k 140 % HDP. Hranicu zadlženosti 100 % HDP prekročilo Taliansko už v roku 1992. Európska komisia voči vláde v Ríme podnikla viaceré kroky a v júni 2024 začala proti krajine pre výšku verejného dlhu konanie. Nie preto pravdou, že zadlženosť Talianska „nikoho netrápi“, ako to uvádza Robert Fico. Jeho výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Štátny dlh Talianska v júni 2024 predstavoval 139,6 % nominálneho hrubého domáceho produktu (HDP) krajiny. Po Grécku tak dosahuje druhý najväčší dlh v eurozóne v pomere k výkonu ekonomiky. Na konci roku 2023 dosahoval taliansky verejný dlh výšku 137,3 % HDP a na konci prvého kvartálu roka 2024 137,7 % HDP.

Taliansko presiahlo hranicu verejného dlhu 100 % už v roku 1992, kedy stúpol z 98 % na 105,2 % HDP.

Podľa odhadov talianskeho ministerstva financií sa štátny dlh do roku 2026 zvýši na 139,8 % HDP. Taliansky prezident Sergio Matarella nedávno na ekonomickom fóre v meste Cernobbio vyzval vládu, aby verejný dlh znížila.

Nie je však pravdou, že Európska komisia voči Taliansku nekoná. Taliansko sa v roku 2019 stalo prvým členským štátom eurozóny, ktorému Komisia vrátila jeho rozpočet na prepracovanie. Dôvodom bol výrazný odklon od predošlého rozpočtového plánu, odporúčania európskej exekutívy a s tým spojené potenciálne zasadné porušenie fiškálnych pravidiel Únie.

Nakoniec Európska komisia v roku 2019 ustúpila od hrozieb disciplinárneho konania. Urobila tak potom, ako Rím prijal opatrenia na zníženie vysokého dlhu a splnil tak podmienky Európskej únie v oblasti fiškálnych pravidiel.

V júni 2024 začala Európska únia procedúru nadmerného deficitu voči siedmym krajinám vrátane Talianska, ale aj Slovenska. Ide o prvú fázu konfrontácie medzi Európskou komisiou a vládami, ktoré neplnia fiškálne pravidlá. Cieľom konania je prijatie nápravných opatrení, aby krajiny napravili nadmerný deficit alebo úroveň svojho verejného dlhu a môže viesť až k pokutám vo výške miliárd eur.

Keďže sa na Taliansko vzťahujú konania Európskej únie týkajúce sa deficitu, musí Európskej komisii predložiť návrhy rozpočtových plánov na zníženie svojho dlhu. Od Talianska Komisia žiada, aby svoj štrukturálny rozpočtový deficit znižovalo tempom 0,5 % až 0,6 % HDP ročne.

predstavoval
137,3 %
137,7 %
presiahlo
zvýši
Cernobbio
vyzval
vrátila
odklon
ustúpila
začala
vzťahujú


Áno, takže o kauze pána Mikloša som sa dočítal včera v jednom našom denníku alebo predvčerom, kde to myslím, dosť jasne, dosť jasne vysvetlil, že nebolo tam nič, žiadne porušenie alebo nejaké podozrenie z toho, že by bol zvýhodnený voči, voči niekomu inému... (kauza pridelenia bytov, pozn.)

Mikuš hovorí o článku v SME , v ktorom je uvedené: Dva byty, ktoré si neskôr spojil, dostal od mestskej časti aj Ivan Mikloš. Najprv dostal trojizbový byt v roku 1994 výmenou za byt na Dlhých dieloch. Žiadosť odôvodnil tým, že jeho vtedy maloletý syn trpel astmou a v zime mal počas vykurovacej sezóny záchvaty kašľa a dusenia pre suchý vzduch v panelákovom dome. „V tehlovom dome také problémy nemal," povedal Mikloš. V roku 1997 dostal byt, ktorý bol hneď vedľa. Pôvodne boli spojené a Mikloš si podal žiadosť, keď ostal byt opustený po smrti jeho nájomníka. Cez tento byt ho aj vykradli. „Keďže som vedel, že mestská časť takéto byty znovu spája a ak je jedna časť bývalého jednotného bytu voľná, tak vyhovuje žiadostiam o opätovné spojenie bytov, podal som si žiadosť." Byty odkúpil za pár tisíc, ako to umožňoval zákon. Za neetické to nepovažuje. Odôvodňuje to tým, že bol v mimoparlamentnej politickej strane - DS, ktorá však v Bratislave bola silná. Pracoval ako šéf MESA 10. Podozrenie z porušenia zákona nebolo v článku vznesené, z čoho je možné usudzovať, že Mikloš záležitosť jasne vysvetlil. V tejto súvislosti neexistujú žiadne mediálne záznamy, že by sa malo jednať o porušenia zákona. Spor sa vedie v etickej a morálnej rovine.

SME


Máte právdu, pán minister, v niečom a možno, že nás to aj trošku v tomto odlišuje, pretože ja keď som sa stal ministrom, tak som si zriadil pomerne rýchlo pracovnú komisiu, kde boli odborníci a ich súčasťou boli aj riaditelia Slovenského rozhlasu a Slovenskej televízie a táto komisia vypracovala materiál Optimalizácia infraštruktúry verejnoprávnych médií.

Táto komisia sa volala Rada ministra kultúry SR pre masmédiá a bola "poradným, odborným a iniciatívnym orgánom ministra kultúry Slovenskej republiky pre oblasť mediálnej politiky a stratégie rozvoja mediálneho prostredia v Slovenskej republike" . Prvýkrát sa stretla a rokovala 9. februára 2007. Členmi rady boli: minister kultúry Marek Maďarič, štátny tajomník MK SR Ivan Sečík, generálna riaditeľka Sekcie médií a audiovízie MK SR Nataša Slavíková, predsedníčka Rady pre vysielanie a retransmisiu Valéria Agócs, predseda Telekomunikačného úradu SR Branislav Máčaj, generálny riaditeľ STV Radim Hreha, generálna riaditeľka Slovenského rozhlasu Miloslava Zemková, predsedníčka Slovenského syndikátu novinárov Zuzana Krútka, prezident Asociácie nezávislých rozhlasových a televíznych staníc Václav Mika, predseda Združenia vydavateľov periodickej tlače Miloš Nemeček, štátny tajomník Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a predseda Skupiny pre digitálne vysielanie Milan Mojš, generálny riaditeľ Slovenského filmového ústavu Peter Dubecký, Peter Alakša za Rádiokomunikácie, prezident slovenskej kancelárie Deloitte Vladimír Masár, publicista a scenárista Ivan Králik Táto skupina vypracovala materiál s názvom Návrh optimalizácie infraštruktúry verejnoprávnych vysielateľov v podmienkach digitalizácie vysielania .

volala


Koniec koncov Kotleba má 200 000 voličov…

Ak sa zameriame na výsledky posledných parlamentných volieb v roku 2016, Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko v nich získala 7,92% platných hlasov, čo je v prepočte podpora 209 779 občanov. Tento údaj je v rozmedzí 5%-nej odchýlky, ktorú Demagóg.sk akceptuje. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. O niečo väčšiu priazeň získal Marian Kotleba ako jednotlivec v prezidentských voľbách 2019. V 1. kole sa umiestnil na štvrtom mieste, kedy získal 10,39% platných hlasov – tie predstavujú priazeň 222 935 voličov. Pre úplnosť dopĺňame hodnotenie výroku o graf vývoja prieskumov o preferenciách politických subjektov pre voľby do NR SR. V poslednom (aprílovom) prieskume agentúry Focus získal politický subjekt Kotleba – Ľudová strana Naše Slovensko preferencie na úrovni 10,5 percenta.

Graf 1: Vývoj preferencií Kotleba - ĽSNS podľa jednotlivých agentúr za obdobie august 2018 - apríl 2019.

parlamentných volieb
prezidentských voľbách
Vývoj preferencií


Tento (železničný, pozn.) most má poškodený stredný pilier a plavebná výška nezodpovedá normám, ktoré na túto cestu treba.

Most naozaj má poškodený pilier a pokiaľ mesto chce most využiť pre nové účely, musí most navýšiť na potrebnú plavebnú výšku. V lete 2014 stredný pilier mosta podmyla voda, ktorá odplavila jeho oporné kamene ( RTVS , 00:19:30) v dôsledku zvýšeného prietoku rieky. Plavebná výška starého železničného mosta sú 4 metre, čo nespĺňa normu (.doc, s. 5) Dunajskej stratégie na úrovni 7 metrov. V prípade, že by mesto chcelo využívať most ako cestný, musel by most splniť túto normu okamžite, v prípade iného využitia až po vstupe stratégie do platnosti.

RTVS
normu
Dunajskej stratégie
splniť


A zároveň stále platí, že keby k tým 45 hlasom Petra Kresáka pridali tých 78 hlasov poslanci strany Smer, tak Peter Kresák by bol v užšom výbere. Keby k tým 44 hlasom Jána Mazáka pridali hlasy poslanci za stranu Smer, tak tiež by bol v užšom výbere.

Vo voľbe kandidátov na sudcov Ústavného súdu získal Peter Kresák skutočne 45 hlasov a Ján Mazák 44. Za stranu Smer bolo prítomných 79 poslancov.

voľbe


Hneď ako sme sa dozvedeli túto správu (zastavenie trestného stíhania vo veci Interblue, pozn.), tak ja som vyzval ministra vnútra Kaliňáka, aby konal a aby obnovil vyšetrovanie tejto kauzy.

8. Októbra 2013 vyzval József Nagy ministra vnútra Roberta Kaliňáka, aby obnovil vyšetrovanie v kauze predaja emisií Interblue Group, potom čo 7. Októbra 2013 pre televíziu Markíza hovorkyňa Prezídia Policajného zboru Andrea Dobiášová uviedla: "Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry zastavil trestné stíhanie vo veci z dôvodu, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci," s tým, že rozhodnutie nie je právoplatné.

vyzval TASR


treba povedať, že tí, ktorí dneska namietajú práve túto dĺžku, tú dĺžku zapríčinili oni. Veď skoro 8 mesiacov v parlamente sa nevedeli rozhodnúť, či budú, ako budú a koho budú voliť.

11+30+31+31+28+31+30+31+17 = 240 dní Od októbra 2010 po jún 2011 uplynulo až po vymenovanie Jozefa čentéša generálnym prokurátorom (GP) v parlamente osem mesiacov. Prezidentov výrok hodnotíme za pravdivý. Poďme si po bodoch zrekapitulovať cestu k voľbe Jozefa četéša: 20.10.2010 Za začiatok problémov sme označili tlačovú besedu , kedy koaliční lídri prvý krát verejne pripustili, že nevedia na mene budúceho GP nájsť zhodu: "Koalícia sa nedohodla na predložení spoločného kandidáta na post generálneho prokurátora. Dnes to po stretnutí predsedov štyroch koaličných strán oznámil novinárom predseda SaS Richard Sulík." 3.11.2010 Prvá voľba nového GP sa niesla v rozštiepeneckom duchu uprostred vládnej koalície. Spoločného kandidáta v tom čase ešte strany vtedajšej vládnej koalície stále nemali, a tak dopadla aj tajná voľba: "Parlament dnes nezvolil generálneho prokurátora SR. Eva Mišíková a Dobroslav Trnka postúpili do druhého kola ..." 22.11.2010 Zhoda na spoločnom mene prišla necelý mesiac po tom, ako Richard Sulík oznámil verejnosti, že koalícia je neschopná nájsť spoločnú reč. "Generálnym prokurátorom má na ďalších sedem rokov byť Jozef Čentéš. Dohodla sa na tom v pondelok podvečer vládna koalícia." 17.6.2011 Poslanci zvolili nového generálneho prokurátora. Týmto sa podľa nás končí obdobie, ktoré preziden Gašparovič opisuje vo svojom výroku. Po tomto dátume sa rozhodol pre zmenu čakať on. "Plénum Národnej rady SR zvolilo v dnešnej tajnej voľbe Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora." Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovú besedu
Prvá voľba
Zhoda
zvolili


V zastupiteľstve mesta mala (v tomto období, pozn.) väčšinu strana Smer.

V komunálnych voľbách v roku 2010 bolo do mestského zastupiteľstva volených 31 poslancov. Z toho bolo 16 poslancov zo strany Smer-SD. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Na základe výsledkov z komunálnych volieb v roku 2010 celkovo v rámci siedmych volebných obvodov bolo zo strany Smer-SD 16 poslancov, nezávislých poslancov bolo 11, poslanci strany SDKÚ-DS získali štyri mandáty.

výsledkov


Pokiaľ ide o Slovensko. Slovensko, Česká republika, Poľsko a Maďarsko sú krajiny, kde nemajú záujem utečenci zostať. To sú krajiny, cez ktoré chcú prejsť a chcú ísť najmä do Rakúska, do Nemecka, do Francúzska alebo napríklad do Veľkej Británie.

Výskumy uskutočnené pred aj po vstupe krajín (.pdf) V4 do EÚ ukazujú, že tieto krajiny skutočne slúžia ako takzvané tranzitné miesta pre migrantov, pričom cieľové štáty sú ďalej na západ. Počet žiadostí o azyl aj prieskumy mienky medzi potencionálnymi migrantmi taktiež potvrdzujú Ficovo tvrdenie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V roku 2014 bolo podľa údajov Eurostat najviac žiadostí o azyl podaných v Nemecku (202 815). Nasleduje Švédsko (81 325), Taliansko (64 625) a Francúzsko (64 310). Veľká Británia, ktorú Fico tiež spomína sa nachádza na šiestej priečke a Rakúsko na siedmej. Slovensko sa z krajín EÚ umiestnilo na druhej priečke odspodu, menej žiadostí bolo podaných len v Estónsku. Česko a Poľsko sa taktiež umistnili v spodných častiach rebríčka, Maďarsko sa však nachádzalo na piatej priečke. Vplyv na počet žiadostí má okrem preferencií azylantov však aj umiestnenie krajiny, nakoľko podľa Dublinského dohovoru má azylantov na starosť tá krajina cez ktorej hranice vstúpili na územie EÚ. Počet žiadostí v hraničných štátoch tak môže byť vyšší. Pozíciu Nemecka, Švédska, Francúzska aj Veľkej Británie ako preferovaných cieľových krajín potvrdzujú aj údaje OECD , OSN a Európskej komisie (.pdf). Podľa prieskumu v krajinách Severnej Afriky z roku 2011 z obdobia nepokojov bolo najžiadanejšou krajinou pre imigráciu Francúzsko. Taliansko a Španielsko boli taktiež populárne destinácie. Údaje MPI (Migration Polici Institute), ktorý ponúka prehľad dát pre roky 1960 až 2013 taktiež označujú Nemecko, Veľkú Britániu a Francúzsko za najžiadanejšie cieľové krajiny. Viaceré reportáže venujúce sa súčasným utečencom taktiež referujú k Nemecku a západným krajinám ako k ideálnej cieľovej krajine, aj s ohľadom na politiku krajín východu EÚ. Príkladom je presun utečencov z Maďarska . Dátum zverejnenia analýzy: 07.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

pred
vstupe
krajín
2014
Dublinského
OECD
OSN
Európskej komisie
prieskumu
MPI
Viaceré
reportáže
Príkladom
Maďarska


Spotreba elektrickej energie. To nie je odhad ministerstva financií ani vlády. To je odhad Západoslovenskej energetiky, ktorý hovorí o tom, že ak priemerná domácnosť na Slovensku platí ročne za elektrickú energiu 350 eur, tak cena za elektrickú energiu vrátane vplyvu zvýšenia dane z pridanej hodnoty vzrastie o 10 eur ročne podčiarkujem. To je pán redaktor menej ako 1 euro mesačne

„ Cenové rozhodnutia Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO) vydané dňa 1. 12. 2010 pre spoločnosti skupiny ZSE znamenajú, že konečná cena elektriny pre domácnosti i podnikateľov je ešte neznáma. Štyri cenové položky, ktoré tvoria súčasť koncovej ceny elektriny (tarifa za prevádzkovanie systému, DPH, spotrebná daň z elektriny a odvod do Národného jadrového fondu) neboli predmetom rozhodnutia.“

Agentúra SITA

tu


...mal som stretnutie vo vzťahu k Zákonníku práce, s odborármi, aj so zamestnávateľmi. Boli to zaujímavé diskusie a som veľmi rád, že napríklad zamestnávania boli, zamestnávatelia boli ešte takí flexibilnejší k rozprave o Zákonníku práce, kde napríklad pán predseda Malatenec povedal, že ak by Zákonník práce mal priniesť do tejto spoločnosti problémy, nervozitu a zhoršovanie politickej atmosféry, tak radšej nech ostane starý Zákonník práce...

Prezident Ivan Gašparovič mal pravdepodobne na mysli Ing. Tomáša Malatinského, prezidenta Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky. Vládou navrhované tézy k novelizácii zákonníka práce AZZZ SR nepotešili. "Vládny návrh nie je celkom taký, ako zamestnávatelia očakávali. Mysleli sme si, že budú lepšie naplnené programové tézy vlády v zmysle Zákonníka práce," uviedol po stretnutí s Ivanom Gašparovičom 2. februára 2011 Malatinský. Aj napriek nespokojnosti s novým zákonníkom sme mediálny výstup, ktorý by potvrdzoval slová pána prezidenta nenašli. Ak prezident myslel ich súkromnú rozpravu, výrok je taktiež neoveriteľný.

uviedol


Do Európskej komisie vás musí menovať vláda, musí vás akceptovať predseda komisie, musíte prejsť veľmi náročným vypočúvacím konaním, ktorý má obdobu azda len v americkom senáte.

Komisárov do Európskej komisie nominujú vlády členských štátov - každý členský štát má jedného komisára. Európska rada navrhuje predsedu komisie , ktorého musí schváliť väčšina poslancov Európskeho parlamentu. Nominovaný predseda komisie si vyberá jednotlivých komisárov z kandidátov, ktorých navrhli vlády členských štátov. Komisárov, ktorých vybral nominovaný predseda taktiež formálne nominuje Európska rada. Európsku komisi musí schváliť Európsky parlament kvalifikovanou väčšinou ako celok - tzv. dvojnásobný súhlas Európskeho parlamentu, keď hlasuje osobitne o predsedovi a osobitne o komisie ako o celku). Ak je hlasovanie v Parlamente úspešné, Rada oficiálne menuje novú Komisiu. Volebné obdobie komisárov je 5 rokov.

Nominovaní komisári prechádzajú náročnými pohovormi v Európskom parlamente.

vlády členských štátov
predsedu komisie
schváliť
pohovormi


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Pri hodnotený tohto výroku sme počítali s tým, že za výrazom "za minulý rok " Ján Richter myslel obdobie od januára 2016 po december 2016. Podľa štatistík uverejnených na stránkach Ústredia práce,sociálnych vecí a rodiny bolo v januári 2016 evidovaných celkovo 330 783 uchádzačov o zamestnanie. V decembri 2016 bol počet evidovaných uchádzačov o zamestnanie celkovo 276 131, teda rozdiel tvorí 54 652. Z tohto dôvodu sa dá výrok označiť za nepravdivý.V počtoch evidovaných uchádzačov o zamestnanie sú zahrnutí nedisponibilní rovnako ako aj disponibilní uchádzači. Prikladáme aj if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["OqC2o"]={},window.datawrapper["OqC2o"].embedDeltas={"100":397,"200":371,"300":345,"400":345,"500":345,"600":345,"700":345,"800":345,"900":345,"1000":345},window.datawrapper["OqC2o"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-OqC2o"),window.datawrapper["OqC2o"].iframe.style.height=window.datawrapper["OqC2o"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["OqC2o"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("OqC2o"==b)window.datawrapper["OqC2o"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});

Ústredia práce,sociálnych vecí a rodiny


Vláda pristúpi k zvýšeniu spotrebnej dane z tabaku s dôrazom na ochranu zdravia obyvateľov.

Vláda SR v osobe ministra financií predložila návrh na zmenu (zvýšenie) spotrebnej dane z tabakových výrobkov v lete 2016 . Návrh zákona bol definitívne schválený v októbri 2016, v zbierke zákonov vyšiel v novembri 2016. Ciele tejto legislatívnej úpravy sú hlavne zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu, zabezpečenie rovnováhy medzi daňovými príjmami a cieľmi v oblasti verejného zdravia a zdaňovanie nových tabakových výrobkov. Tento sľub sa vláde podarilo splniť v prvom roku funkčného obdobia. Zákon, ktorý vyšiel v zbierke zákonov ako zákon č. 106/2004 Z. z. o spotrebnej dani z tabakových výrobkov nadobudla účinnosť 15. decembra 2016, niektoré body nadobúdajú účinnosť postupne (posledný bude účinný od 1. februára 2019). Zákon stanovuje zvýšiť daň z tabakových výrobkov zo 71,11 eura za kg na 76,70 eura za kg. Na cigarety navrhla vláda zvýšiť daň z 59,50 eura za 1000 kusov na 64,10 eura na 1000 kusov cigariet. Zákon obsahuje prechodné ustanovenia pre obdobie od 1. februára 2017 do 31. januára 2019. Ministerstvo financií konzultoval tento návrh aj s Inštitútom finančnej politiky, ktorý v lete vydal aj analýzu k predmetnému zákonu. Podľa inštitútu je najvhodnejšie navrhnúť sadzbu dane tak, aby " úprava dane spôsobila zvýšenie ceny čo najbližšie k 10 centom ". Zdôvodňujú to tým, že "a kékoľvek zvýšenie sadzby dane nižšie ako 10 centov znamená len rozdielny spôsob prerozdelenia koláča medzi štát a účastníkov trhu. Prax zaokrúhľovania bez ohľadu na vyvolané zvýšenie cien tak prináša vyššie marže výrobcov a distribútorov ". Toto tvrdenie je založené na sledovaní dlhodobejšieho vývoja cien tabakových výrokov a správania sa účastníkov na trhu. (Zdroj: Ničiteľ tabakových mýtov , .pdf) Návrh zákona bol schválelný 80 hlasmi za, z poslancov opozície za návrh hlasoval len Martin Fecko (OĽaNO-Nova). Návrh podporili aj niektorí nezaradení poslanci, a to bývalí poslanci Borisa Kollára Peter Marček a Rastislav Holúbek a poslanykňa za Sieť Alena Bašistová. Proti návrhu boli poslanci SaS. Koalícia návrh jednohlasne podporila.

lete 2016

analýzu

Ničiteľ tabakových mýtov

schválelný


Reagovala som veľmi presne tak ako to je pravdivé, že tlačový zákon je jedným z vážnych pilierov demokracie a jeho obsah, teda informovať občanov pravdivá bez strachu médií, bez tlaku na autocenzúru je to, čo sú hodnoty nielen súčasnej koalície, ale aj Európskej únie a pokiaľ nesúladí prijatý zákon s hodnotami Európskej únie, tak určite bude nevyhnutná zmena.

R. Baťo, hovorca premiérky, tlmočil názor Radičove j nasledovne: "Nemlčali sme. Keď predsedníčka vlády dostala takú otázku (ohľadom prijatého mediálneho zákona v Maďarsku, pozn.), odpovedala. Už minulý týždeň sa vyjadrila, že ten zákon nepovažuje za šťastný. Naozaj vzbudzuje veľké otázniky, či je v súlade so zásadami európskej demokratickej tlače a hodnotami únie. Slobodu tlače pokladáme za veľmi dôležitú, je to pilier demokracie."

tlmočil názor Radičove


Keď sme rokovali o rozpočte, tak Slovenská národná strana si v rozpočte vyjednala o 70 miliónov menej a to som ešte nezarátala štadión pána Kmotríka, na ktorý je v rozpočte vyčlenených ďalších 63 miliónov eur, čiže v skutočnosti tento rok rezort školstva bude mat o 133 miliónov eur menej. Druhý rezort, ktorý patrí tiež Slovenskej národnej strane, rezort obrany, tam naopak si Slovenská národná strana presadila zvýšenie o 92 miliónov eur.

Štátny rozpočet na rok 2018 bol schválený Národnou radou SR v decembri 2017. Štátny rozpočet pri celkových výdavkoch v sume 15,956 miliardy eur počíta s menším objemom peňazí pre Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR a ako správne uviedla Veronika Remišová, s vyššími investíciami pre rezort obrany. Remišová pod pojmom "štadión pána Kmotríka" rozumie Národný futbalový štadión, ktorého investorom je podnikateľ a majiteľ ŠK Slovan Bratislava Ivan Kmotrík, ktorý má mať údajne blízke vzťahy s Andrejom Dankom či Robertom Ficom. Štát pri tejto výstavbe prisľúbil v oblasti športu sumu 63 miliónov eur na výstavbu tohto štadióna ( .pdf , s. 39). Výdavky na podporu športu v roku 2018 porastú o 30,8 miliónov eur, teda o 30,2 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

sume vzťahy .pdf menej .pdf .pdf investícií .doc negatívne


Mali ste posledné dva roky dostatok šance byť veľmi aktívny v tejto téme a vtedy som nepočul nič o tejto téme.

Téma národnostných menšín sa za vlády Ivety Radičovej, trvajúcej takmer 21 mesiacov, v určitej miere riešila, hoci nie tak komplexne ako to plánuje vláda R. Fica. Na riešeniach sa podieľali najmä strany SaS a Most-Híd. Treba však dodať, že minister školstva E, Jurzica (SDKÚ-DS), nedokázal pripraviť a presadiť sľubovanú koncepciu vzdelávania. SDKÚ-DS ako súčasť pravicovej vlády sa podieľala minimálne na schválení iniciatív SaS a Most-Híd. Vláda Ivety Radičovej trvala od 9.7.2010 do 4.4. 2012. Jedná sa o jeden rok, osem mesiacov a 27 dní.

trvala Infovolby.sk SaS


Najskôr sme prinútili regulačný úrad pod politickým tlakom, aby zmenil svoje rozhodnutia a vrátil naspäť cenové rozhodnutia a potom došlo aj k výmene samotného alebo dochádza k výmene samotného predsedu regulačného úradu.

Regulačný úrad vystavil začiatkom roku vysoké faktúry za elektriku na strednom Slovensku a plynu na celom území. Týmto problémom sa zaoberali hlavne opozičné strany, ktoré vyvíjali tlak na okamžitú zmenu a odvolanie predsedu úradu. Po obrovskej vlne kritiky sa do problému zapojili aj vládne strany a prisľúbili zrušenie týchto faktúr a návrat k cenovému výnosu podobnému z roku 2016. Došlo taktiež k dobrovoľnému odstúpeniu predsedu ÚRSO, Jozefa Holjenčíka. Treba však poznamenať, že existujú analýzy, ktoré čiastočne kritizujú tvrdenie o vrátení cenových rozhodnutí do roku 2016, pričom tvrdia, že podobné vyhlásenia nie sú úplne namieste, keďže pri individuálnych skutočných odberoch sa zmeny môžu prejaviť odlišne. Výrok však hodnotíme ako pravdivý.

Regulačný úrad
zálohove platby
2000%
odstúpenie
problém
stanovisko
ubezpečil
priniesli
informoval
dobrovoľne
list
nového


My sme sa naozaj mnohokrát, mnohokrát vyjadrili pozitívne v prospech spoločnej akcie na záchranu eura.

SITA, TASR, ČTK, sme.sk (7. mája 2010): " Premiér Robert Fico dnes oznámil, že na večernom summite EÚ oznámi, že dá pokyn ministrovi financií podpísať rámcovú zmluvu o pomoci Grécku. V danej situácii je úplne zrejmé, že eurozóna musí zabrať. Slovensko nemá záujem brániť ostatným členským štátom, aby poskytli tieto pôžičky. Zdá sa, že finančný mechanizmus je jedinou cestou, ako garantovať finančnú stabilitu eurozóny."

SITA, TASR, ČTK, sme.sk

TASR

TASR z dňa 22. júna 2011

Aktuality.sk

Aktualne.sk


...dostávame sa k tej magickej hranici (miery nezamestnanosti, pozn.) okolo 7-8%, ktorá bola v čase konjunktúry v rokoch 2007-2008...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže miera nezamestnanosti dva a pol roka klesá, v súčasnosti predstavuje 9,64 percent a Ficom udávané čísla za roky 2007-2008 sú tiež správne. Podľa Štatistického úradu SR v januári 2007 miera nezamestnanosti na Slovensku začala postupne klesať z 9,5 až na 8,0 % ku koncu roka. Klesajúci trend mala aj v prvej polovici roka 2008, kedy v júni bola miera nezamestnanosti 7,4 %. Od júla 2008 začala opäť postupne stúpať, až sa zastavila na 8,4 % v decembri 2008. Podľa posledných štatistík ÚPSVaR bola v apríli 2016 miera nezamestnanosti 9,64 %, zatiaľ čo v januári tohto roka bola na hodnote 10, 39%, pričom v trende poklesu pokračuje od konca roka 2013. var embedDeltas={"100":478,"200":426,"300":426,"400":400,"500":400,"600":400,"700":400,"800":400,"900":400,"1000":400},chart=document.getElementById("datawrapper-chart-6vhv4"),chartWidth=chart.offsetWidth,applyDelta=embedDeltas[Math.min(1000, Math.max(100*(Math.floor(chartWidth/100)), 100))]||0,newHeight=applyDelta;chart.style.height=newHeight+"px"; Dátum zverejnenia analýzy: 30.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

nezamestnanosti štatistík


Maďarsko znárodnilo druhý pilier (Orbánova vláda pozn.)

Orbánova vláda "de iure" neznárodňuje druhý pilier, ale znevýhodňuje zamestnancov sporiacich si na dôchodok v súkromných fondoch. To "de facto" môže znamenať jeho likvidáciu, avšak to závisí od rozhodnutia sporiteľov. Ľudí, ktorí sporia v súkromných fondoch od roku 1998, je viac ako 3 milióny. Zamestnávateľ z ich platu do systému posiela 24 percent a sám zamestnanec potom ďalších 10 percent. Aktíva dôchodkových fondov budú automaticky prevedená pod štátny systém k 31. januári roku 2011, ak sa majitelia penzijných plánov (teda sporitelia) nerozhodnú, že tak urobiť nechcú. Potom však stratia 70 percent príspevku na penziu, pretože vláda navrhla, aby súkromné fondy tých 24 percent platených zamestnávateľom nedostávali (zamestnanci v súkromnom fonde by teda zostalo len 10 percent, teda necelá tretina celkového odvodu a 24% platených zamestnávateľom by mu de facto prepadlo). Približne polovicu z aktív dôchodkových fondov tvoria štátne pokladničné poukážky. Tie majú byť po prevode financií pod štátnu správu ihneď zrušiť.

znevýhodňuje


...sme ich nepredali (slovenských paraglajdistov, pozn.), že sme neurobili žiaden obchod ani politický, ani finančný ani žiaden ďalší. Slovensko neurobilo žiaden kompromis a ani neplatilo žiadnu cenu.

Oficiálne výstupy Úradu vlády a výroky premiéra a ministra zahraničných vecí nehovoria o ústupkoch pre Irán za prepustenie paraglajdistov. Na druhej strane, bývalý minister zahraničných vecí E. Kukan pripúšťa, že mohlo dôjsť k ústupkom. Irán u údajne žiadal výmenu paraglajdistov za zajatcov. Vzhľadom na nejednoznačnosť zdrojov, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. V polovici mája 2013 boli ôsmi Slováci a jeden Iránec zatknutý neďaleko tretieho najväčšieho mesta Iránu Isfahán. Režim ich obvinil z údajnej špionáže. Dôvodom mala byť technika, ktorú mali pri sebe a údajné fotografovanie zakázaných objektov. Šesť z ôsmych paraglajdistov bolo prepustení už začiatkom septembra. Tlačové agentúry TASR, ČTK, SITA (12 decembra 2013) uvádzajú, Premiér vyjadril presvedčenie o tom, že ak by sa Slovensko v tomto neangažovalo a nevyvinulo maximálne politické, diplomatické a spravodajské úsilie, tak by určite neboli na slobode, ale čelili vysokým trestom odňatia slobody. Tlačová správa Úradu vlády SR uvádza, že 12. decembra 2013 rokovali predseda vlády R. Fico a minister zahraničných vecí M. Lajčák s hlavným zástupcom iránskeho prezidenta E. Džahangírím o prepustení zvyšných dvoch paraglajdistov. Úrad vlády SR opäť informoval, že "Slovensko vyvinulo"maximálne politické, diplomatické, ale aj spravodajské úsilie" k tomu, aby Irán Slovákov prepustil ." Už začiatkom septembra 2013 však bývalý minister zahraničných vecí uviedol , že v tejto oblasti môže Irán vyjednať so Slovenskom za prepustenie paraglajdistov ústupky. "Tu sa dá zaplatiť určitá cena v tom, že Slovensko síce bude dodržiavať všetky postoje Európskej únie, ale nebude sa aktívne angažovať a vystupovať na medzinárodných fórach proti Iránu búrlivými, plamennými prejavmi" Denník SME 13. decembra 2013 uvádza, že nie je známe aké ústupky Slovensko Iránu sľúbilo. Údajne mal záujem zajatcov vymeniť za svojich. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

obvinil
TASR, ČTK, SITA
správa
uviedol
SME


...niet väčšej investície v Európe za posledne roky ako je Jaguar-Land Rover.

Automobilka Jaguar Land Rover podpísala investičnú zmluvu so Slovenskou republikou v prvej polovici decembra. Štát podporí projekt vo forme dotácií sumou 130 miliónov eur, Jaguar Land Rover invsetuje 1,4 miliardy eur. V Európe však v poslednej dobe boli aj väčší investori- napríklad investície čínskych spoločností vo Švajčiarsku či Veľkej Británii dosahujú vyšší finančný objem. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Príkladom väčšej investície by mohol byť britský projekt Batterhouse Power Station (2012), ktorý by mal stáť 8 miliárd libier, teda asi 10.1 miliadry eur (JLR pre porovnanie 1.4 miliárd eur ), ktorý má postaviť malajzijské konzorcium. Píše sa o tom aj v tomto článku. Investíciou väčšou ako je investícia Jaguar na Slovensku je napríklad čínska investícia (v hodnote 18 miliárd, z čoho čínska spoločnosť zaplatí 6 miliárd) do stavby jadrovej elektrárne vo Veľkej Británii, dohodnutá v roku 2015: " EDF Energy has reached an agreement with China General Nuclear Power Corporation (CGN) for a nuclear power plant at Hinkley Point, Somerset. It was confirmed at a news conference by Prime Minister David Cameron and Chinese President Xi Jinping. The mainly state-owned EDF said the final cost would be GBP18bn. State-owned CGN will pay GBP6bn for one third of it ." Ďalšie čínske investície aj v Európe je možné nájsť tu . Ďalšia veľká čínska investícia bola dohodnutá pre Švajčiarsko a je zameraná na zlepšenie tamojšej potravinovej produkcie. Investorom je čínska štátna spoločnosť ChemChina , ktorá vynaloží 43 miliárd dolárov. " China made its boldest overseas takeover move when state-owned ChemChina agreed a $43 billion bid for Swiss seeds and pesticides group Syngenta on Wednesday, aiming to improve domestic food production. The largest ever foreign purchase by a Chinese firm, announced by both companies, will accelerate a shake-up in global agrochemicals and marks a setback for U.S. firm Monsanto, which failed to buy Syngenta last year. " Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

podpísala
Batterhouse Power Station
1.4 miliárd eur
tomto
jadrovej elektrárne
tu
ChemChina


Pozrite, ľudia prichádzajú, ľudia odchádzajú, opustili nás (stranu SaS, pozn.) niektorí členovia, ale zase aj prišli. Prišiel expert na eurofondy, Ján Rudolf, Jarmila Halgašová, naša expertka, dokonca teamlíderka na poľnohospodárstvo, Boris Draškaba a tak ďalej.

Vzhľadom na to, že tento rok stranu SaS opustili Jozef Mihál a Martin Poliačik a zároveň strana predstavila niekoľko nových expertov, výrok považujeme za pravdivý. V tomto roku odišli zo strany SaS Jozef Mihál a Martin Poliačik . Pred voľbami v roku 2016 pôsobili obaja v strane ako tímlídri. Mihál ako tímlíder pre dane a odvody, Poliačik ako tímlíder pre školstvo. Ešte v roku 2013 zažila strana SaS veľký odchod , keď stranu opustilo 5 poslancov - Jozef Kollár, Juraj Miškov, Daniel Krajcer, Martin Chren, Juraj Droba a ďalších 75 členov. Droba sa však v roku 2015 vrátil do poslaneckého klubu SaS, v roku 2016 kandidoval za SaS v parlamentných voľbách a v roku 2017 sa stal predsedom Bratislavského samosprávneho kraja s podporou SaS. Strana SaS však tento predstavila aj niekoľko expertov, ktorí budú so stranou spolupracovať. Expert na eurofondy Ján Rudolf bol predstavený na tlačovej besede 18. septembra 2017. Dňa 12. októbra bola predstavená nová tímíderka pre pôdohospodárstvo a potravinárstvo, riaditeľka Potravinárskej komory Slovenska Jarmila Halgašová. Tím SaS doplnil aj Miroslav Žiak, ktorý je expertom na potravinárstvo. V pondelok, 30. októbra strana Sloboda a Solidarita predstavila experta na legálnu držbu zbraní – predsedu združenia vlastníkov strelných zbraní Legis Telum Borisa Draškabu. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Jozef Mihál
Martin Poliačik
Mihál
tímlíder
odchod
vrátil
kandidoval
predsedom
predstavený
predstavená
predstavila


...každý rok dotovať Sociálnu poisťovňu v úrovni 950 miliónov eur.

Nie je pravdou, že Sociálna poisťovňa dostáva každý rok od štátu dotáciu na úrovni 950 miliónov eur. V roku 2013 išlo o 714 miliónov, v roku 2014 to bola suma 1 050 257 000 eur a v roku 2016 suma 1 076 599 000 eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2014 a rozpočtový výhľad na roky 2015 a 2016 je zostavený v podmienkach zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o sociálnom poistení“) účinných k termínu spracovávania materiálu.Zohľadňuje skutočné výsledky hospodárenia Sociálnej poisťovne v roku 2012 a v mesiacoch január až august 2013 a predpoklad ich vývoja do konca roka 2013, vplyv makroekonomických ukazovateľov zverejnených Inštitútom finančnej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky 16. septembra 2013 a Ministerstvom financií Slovenskej republiky navrhované limity príjmov a výdavkov Sociálnej poisťovne.

Návrh rozpočtu
2013
vyčíslené