Pán Farage je proti Európskej únii. Napriek tomu požíva všetky výdobytky poslanca Európskeho parlamentu už niekoľko volebných období.

Nigel Farage je poslancom Európskeho parlamentu od roku 1999, teda v súčastnosti je to už jeho štvrté volebné obdobie. Možno tvrdiť, že N. Farage je " proti Európskej únii " , keďže strana UKIP, za ktorú kandidoval do EP, a ktorej je zároveň predsedom , dlhodobo požaduje vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ. Vo svojom volebnom programe do volieb do EP v roku 2014 strana UKIP píše: "S vašou pomocou sa budeme aj naďalej usilovať o vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ ... Do tej doby budú vaši europoslanci za UKIP naďalej chodiť do Bruselu a Štrasburgu s misiou líšiacou sa od akejkoľvek inej strany. Nepôjdeme tam , aby sme robili EÚ lepšou, silnejšou, a aby sme jej pomohli prijať ď alšie zákony . Pôjdeme tam, aby sme zistili, čo sa chystá, a mohli vám dať o tom vedieť." (vlastný preklad, pozn.) Nenašli sme žiadne informácie o tom, že by sa N. Farage vzdal poslaneckého platu, príspevkov , či iných "výdobytkov poslanca Európskeho parlamentu" . V apríli 2014 sa naopak objavili obvinenia o tom, že niektoré z príspevkov zneužíval. Na základe uvedeného hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

poslancom
predsedom
volebnom programe
príspevkov
objavili obvinenia


Lýbia bola takisto niekým zbombardovaná, režim bol niekým odstránený. Boli to talianske stíhačky, francúzske stíhačky a španielske stíhačky a treba o tom hovoriť.

Podobný výrok sme už premiérovi overovali v minulosti. Robert Fico zjednodušuje najmä v prehlásení o španielskych stíhačkách. Počas občianskej vojny v Lýbii boli k útoku použité stíhačky Veľkej Británie, Francúzska a Talianska, kým španielske stíhačky mali na starosti hliadkovanie. Celkovo však do operácie v Lýbii proti Kaddáfímu Španieli zapojení boli.( pdf , str. 178). Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

výrok

pdf

Arabskej jari

pomoci

v období

zapojili

Spojené štáty americké

nezapojili

Inštitútu strategických štúdií americkej armády

Taliansko

útokov

Spúšťačom


V júni 2010 sme vám odovzdali nemocnice s dlhom 150 miliónov eur, 31.12.2011 bol dlh 330 miliónov eur. Čiže vy ste zdvihli dlh o ďalších 180 miliónov.

Podľa citovaných údajov v čase od júna 2010 do konca roku 2011 skutočne vzrástlo zadĺženie nemocníc, tak ako to hovorí Robert Fico. Jedná sa však o nárast o 270 miliónov a nie o 180, ako hovorí Fico. Výrok z dôvodu tejto nepresnosti hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov Ministerstva zdravotníctva bol dlh nemocníc v zriaďovateľskej pôsobnosti tohto rezortu k 30. júnu 2010 vo výške 148,7 mil. EUR. Bývalý ministere zdravotníctva Uhliarik ešte v októbri 2011 tvrdil , že dlh netransformovaných nemocníc je 420 mil. eur. V decembri 2011 televízia TA3 potvrdila vo svojej reportáži túto čiastku ako aktuálny dlh nemocníc. Za citované časové obdobie teda dlh nemocníc stúpol o viac ako 270 mil. EUR. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov tvrdil TA3


Len 70% detí sa dnes na školách stravuje v jedálňach (...).

Podľa dostupných informácií je stravníkov na základných a stredných školách na Slovensku 70,8%. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Čo sa týka počtu jedální , podľa ŠÚ SR bolo v roku 2017 celkom 2 015 jedální na školách (číslo však nezahŕňa materské ani vysoké školy). Zo zoznamu škôl, ktoré na svojej stránke uvádza Centrum vedecko-technických informácií SR (CVTI), vyplýva, že ak spočítame počet základných škôl, špeciálnych základných škôl, gymnázií, konzervatórií, stredných odborných škôl a špeciálnych odborných škôl, dostaneme číslo 3 276 škôl. Z toho vyplýva, že za rok 2017 malo približne 61,5% škôl (vyššie uvedených) svoju jedáleň. ŠÚ uvádza počet stravníkov za rok 2017 celkom 476 000, pričom počet žiakov na týchto školách bol podľa CVTI 672 137. Z toho vyplýva, že približne 70,8% žiakov sa stravovalo v školských jedálňach. Treba však dodať, že to stále nie je číslo, ktoré by hovorilo o kapacite daných jedální a taktiež sa nevzťahuje na materské školy, ktoré do návrhu Smeru-SD o obedoch zadarmo spadajú. Taktiež teda nehovorí o počte detí, ktoré sa stravujú v materských školách, čo by toto percento pravdepodobne zvýšilo. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

jedální stránke ŠÚ CVTI


...ja to mám roky v programe (zákon o energetických podnikoch pozn.)

Bod o zavedení zákona o strategických podnikoch (osobitne zamerané na energetiku, plynárenstvo, petrochemický priemysel, telekomunikácie) bol súčasťou len jediného volebného programu SNS z roku 2016 ( .pdf ,s.27). Napriek tomu, že tento bod bol súčasťou len jedného volebného programu, SNS na problematiku upozorňuje už dlhšie. V roku 2013 Andrej Danko protestoval proti vstupu EPH do Stredoslovenskej energetiky, na túto tému strana organizovala aj tlačovú besedu. Keďže téma je pre stranu dlhodobo dôležitá, výrok hodnotíme ako pravdivý aj napriek Dankovej nepresnosti.

Volebný program pre silný štát 2016-2020 bol jediným volebným dokumentom Slovenskej národnej strany, ktorý obsahoval volebný sľub vzťahujúci sa na energetické podniky.

Presné znenie bodu 7.12: " Prijmeme ústavný zákon o ochrane strategických podnikov, ktorým je daná povinnosť vlády odkúpiť, spravovať a rozvíjať majetkové účasti v strategických podnikoch tak, aby štát nad nimi už nikdy nestratil kontrolu. Zároveň treba zákonom defnovať strategické podniky a striktne zakázať akejkoľvek vláde nakladať s majetkovými právami v strategických podnikoch tak, aby stratila nad nimi majoritnú kontrolu (osobitne zamerané na energetiku, plynárenstvo, petrochemický priemysel, telekomunikácie). Týmto zákonom definitívne určíme hranicu medzi dlhodobým národohospodárskym záujmom všetkých občanov Slovenska a individuálnymi či úzkoskupinovými záujmami, ktoré sa realizujú v rámci súkromného sektora ."

V programovom vyhlásení vlády nájdeme len jednu vetu v kapitole " Hospodárska politika ", ktorá nadväzuje na volebný sľub SNS: " Vláda v nadväznosti na prijatú stratégiu hospodárskej politiky pripraví nové znenie zákona o strategických podnikoch a zákaze privatizácie strategického majetku štátu. "

Správu týkajúcu sa týchto plánov zverejnil portál venergetike.sk. Píše sa v nej, že minister hospodárstva Peter Žiga navrhol partnerom v koalícii prijatie zákona o strategických podnikoch s čím by súvisel vznik štátneho energetického holdingu, ktorý by mal automaticky predkupné právo na akcie energetických podnikov predávané zahraničnými investormi. Koaličná rada, však zatiaľ nedospela k nijakým záverom.

.pdf
protestoval
organizovala
dokumentom
Hospodárska politika
Správu


Je tu ešte jedno podanie na Ústavný súd (vo voľbe generálneho prokurátora, pozn.), na ktoré ešte čakáme.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( 6. marca 2014 ). Posledné rozhodnutie Ústavného súdu v kauze Čentéš sa týkalo posudzovania ústavnosti zákona, ktorým SMER umožnil súdu zapojiť vylúčených a namietnutých sudcov opäť do procesu rozhodovania. Rozhodnutie v tejto veci odročil na neurčito. Informoval o tom denník SME (26. februára 2014): Ústavný súd v stredu nerozhodol o ústavnosti novely zákona o organizácii Ústavného súdu, ktorú vlani v apríli schválil vládny Smer v súvislosti s kauzou nevymenovania Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora. ...Podľa uznesenia deviatich prítomných sudcov sa stredajšie verejné zasadnutie pléna Ústavného súdu odročuje na neurčito. Oznámila to predsedníčka Ústavného súdu Ivetta Macejková. ...Novelu, ktorá umožnila, aby v kauze Jozefa Čentéša rozhodoval aj vylúčený ústavný sudca, napadla skupina 49 opozičných poslancov Národnej rady. Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

6. marca 2014
SME


Veď to práve treba rozmotať, pretože pán Mikloš: veľmi šikovne vie splietať čísla dokopy. Prvé, čo si treba uvedomiť a ešte raz by som to chcel pripomenúť divákom, keď tu pán Mikloš: menuje nejaké kauzy, ako bola nástenkový tender, emisia alebo všelijaké iné, plytvania, tie nesúvisia vôbec s rokom 2011, rok 2011 je im k dispozícii, môžu si ho naplánovať ako chcú, môžu si naplánovať príjmy aké chcú, aj výdavky. Ale na to už emisie vplyv nemajú nijaký. Čiže aký bude deficit v roku 2011, zbytočne sa uškŕňate, je to proste tak.

Je síce pravda, že technicky, štátny rozpočet v roku x nesúvisí s rozpočtom v roku x+1. Reálny dopad rozpočtu roku x na rozpočet nasledujúceho roku súvisí s formou deficitu/prebytku daného rozpočtu. Konkrétne, pokiaľ rozpočet trpí štrukturálnym deficitom, t.j. deficitom, kedy výdaje štátu prevyšujú príjmy štátu pri optimálnom výkone ekonomiky, tak nie je možné vytvoriť vyrovnaný rozpočet, bez toho aby sa zmenili zákony (platí to zvlášť v prípade, keď vyše 80% výdajov štátu štátu tvoria mandatórne výdavky-platy, sociálne dávky... ). Slovensko počas svojej samostatnej existencie nemalo vyrovnaný rozpočet a to napriek tomu, že HDP väčšinu času stúpalo, z čoho zjednodušene vyplýva, že Slovensko má štrukturálny deficit. To potvrdzuje napr. aj analytik INESS Radovan Ďuran.

Druhá skutočnosť, ktorá prepája rozpočty dvoch po sebe nasledujúcich rozpočtových období je dlhová služba štátu. Deficit jedného roku zvyšuje verejný dlh, ktorý je hradený emisiou dlhopisov, z ktorých je štát povinný vyplácať úroky veriteľom. Vyššia dlhová služba zaťažuje rozpočet nasledujúcich rokov a komplikuje jeho vyrovnávanie.

vyše 80%
analytik


Musím povedať, že Najvyšší kontrolný úrad dnes má 8 expozitúr na celom Slovensku...

Podľa oficiálnej stránky NKÚ má úrad skutočne 8 expozitúr v každom krajskom meste Slovenskej republiky: v Banskej Bystrici, Bratislave, Košiciach, Nitre, Prešove, Trenčíne, Trnave, Žiline. Preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

oficiálnej stránky NKÚ
NKÚ


My sme už prvý krok urobili, keď sme napríklad urobili plynové severojužné prepojenie, je to trošku na juhu Slovenska a potom teraz sme modernizovali ropovod, ktorý umožňuje väčšiu kapacitu ropy.

Fico vo výroku hovorí o prvom kroku k väčšej energetickej nezávislosti Slovenska, ktorej má napomôcť diverzifikácia prístupov k rope a zemnému plynu. V roku 2014 bolo otvorené plynové severojužné prepojenie medzi Maďarskom a Slovenskou republikou. Začiatkom tohto roka bol zmodernizovaný a pustený do prevádzky ropovod Adria. Vďaka týmto zmenám má Slovenská republika viac možností pre prísun ropy a zemného plynu ako aj vyššiu celkovú kapacitu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predseda vlády SR Robert Fico spolu s maďarským premiérom Viktorom Orbánom 27. marca 2014 v obci Szada, ktorá sa nachádza 28 kilometrov severovýchodne od Budapešti, symbolicky otvorili prepojenie slovenskej a maďarskej siete plynovodov. Plynový interkonektor je dôležitou súčasťou severojužného koridoru, ktorý v budúcnosti umožní tranzit tejto strategickej suroviny od Poľska až po Chorvátsko. Plynovodné prepojenie Slovenska a Maďarska spojí vysokotlakové prepravné systémy medzi Veľkými Zlievcami na slovenskej strane a maďarskou obcou Vecsés na predmestí Budapešti. Obojsmerný plynovod s ročnou kapacitou 4,38 miliardy kubických metrov má dĺžku 110,7 kilometra. Z toho 92,1 kilometra je na území Maďarska a 18,6 kilometra na slovenskom území. Výstavba plynovodu vyšla na 170 mil. Eur, z toho na slovenskej strane asi 21 mil. Eur. Projekt podporila aj Európska únia, a to v rámci Európskeho energetického programu pre obnovu sumou 30 miliónov Eur. Na rekonštrukcii a modernizácii ropovodu Adria sa dohodli spoločnosti Transpetrol, Slovnaft a MOL. Na slovenskej strane sa rekonštruovalo necelých deväť kilometrov ropovodu na trase Tupá - Maďarská republika. Vyžiadalo si to zhruba osem miliónov Eur. Vďaka zmodernizovanému ropovodu Adria bude mať Slovensko prístup k alternatívnym dodávkam ropy z Chorvátska. Slovensko tak bude môcť v prípade potreby dovážať ropu z oblasti Jadranského mora. Ropovod Adria totiž spája slovenskú časť ropovodu Družba s chorvátskym prístavom Omišalj. Ropovodom Adria, ktorý sa nachádza medzi slovenskou obcou Tupá v levickom okrese a maďarským mestom Százhalombatta, sa bude dať po rekonštrukcii prepravovať na Slovensko 6 miliónov ton ropy ročne. Doteraz to bolo 3,5 milióna tony. Dátum zverejnenia analýzy: 23.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

severojužného Plynovodné plynovod Adria Ropovod


Treba povedať, že s Ruskom nás viaže jedna skúsenosť, ktorú západná Európa nemá a to je obete komunizmu. My sme prežili, Rusi prežili 70 rokov strašného stalinizmu a boľševizmu a to sú desiatky miliónov obetí. My sme prežili to isté cez iné obete.

S Ruskom nás síce spája skúsenosť s komunistickým režimom, avšak Mikloško nesprávne uviedol dobu jeho trvania. Na Slovensku trvala komunistická totalita približne 40 rokov. Nastolená bola vo februári 1948 a ukončila ju Nežná revolúcia v novembri 1989. V Rusku sa komunizmus presadil po Októbrovej revolúcii v roku 1917. Za koniec komunistického režimu môžeme považovať rok 1991, kedy v slobodných prezidentských voľbách zvíťazil Boris Jeľcin, ktorý inicioval rozpad ZSSR . Keďže v prípade Slovákov (Československa) trval komunistický režim výrazne kratšie než 70 rokov, mal menej priamych obetí a represie nedosahovali takú mieru, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Počet obetí komunizmu ostáva dodnes predmetom debát medzi historikmi. V ZSSR sa odhady pohybujú najmä v rozmedzí 10 až 30 miliónov obetí (napr. na hodnote približne 20 miliónov sa zhodujú historici Volkogonov , Yakovlev či Courtois , Robert Conquest vo svojej knihe zase uvádza dolnú hranicu 15 miliónov). Diskusia o celkovom počte obetí je často ideologicky zaujatá a závisí od definície pojmu. Najvyššie odhady celkového počtu obetí komunizmu zahŕňajú odsúdených na smrť, obete masového vyvražďovania, hladomoru, obete vzišlé z nútených deportácií, väznenia a nútenej práce. Z odhadov, ktoré sa väčšinou pohybujú v rozmedzí 42 až 162 miliónov , väčšinu tvoria obete v Číne počas vlády Maa Ce-tunga v rokoch 1949 - 1976 (rozmedzie 29 až 79 miliónov obetí) a v Sovietskom zväze v rokoch 1922 - 1991 (rozmedzie 7 až 69 miliónov obetí). V ostatných krajinách postihnutých komunistickými vládami, napr. Kambodža, Vietnam, Severná Kórea, Afganistan, Etiópia, odhady neprevyšujú 2 milióny obetí.

komunistická totalita
Rusku
rozpad ZSSR
Volkogonov
Yakovlev
Courtois
knihe
42 až 162 miliónov


Je tam relatívne dosť ľudí, ktorí zabsolvovali len základnú školu. Veľa je aj takých, ktorí ani tú základnú školu nedokončili. Otvorene treba povedať, že to je väčšinou rómska komunita.

Úrad práce sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) vedie podrobné štatistiky , čo sa týka napríklad počtu nezamestnaných žien a mužov, evidencia podľa profesie a odvetvia predošlého zamestnania, podľa veku, štatistiky podľa doby trvania nezamestnanosti, najvyššie dosiahnutého vzdelania, či rodinného stavu. Ohľadom etnickej príslušnosti sa takéto záznamy nevedú. Richter rozpráva o "relatívne dosť ľuďoch", či "veľa je aj takých", čo sú subjektívne vyjadrenia neoveriteľné na základe nejakých štatistík, pročom je nutné dodať, že odkazuje na okresy s najvyššou nezamestnanosťou (Rimavská Sobota - 24,65%, Revúca - 21,83%, Rožňava - 20,59%). Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V rôznych obsahoch štatistík vedených ÚPSVaR sa daná možnosť prezretia dát nezamestnaných na základe etnickej príslušnosti nenachádza, takáto evidencia nejestvuje a nevedie sa v podmienkach Slovenskej republiky, bližšie o tom hovorí tzv. antidiskriminačný zákon "o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon)" 365/2004 Z.z . Takéto štatistiky by narúšali princípy európskych hodnôt a otvorenej, liberálnej spoločnosti založenej na rovnosti. Ďalšie zákony upravujúce práva národnostných menšín si je možné prezrieť na stránke Úradu splnomocnenca vlády SR pre národnostné menšiny. Napriek tomu, že minister práce, sociálnych vecí a rodiny neuviedol presný počet osôb v evidencii, ktorí absolvovali len základnú školu alebo vôbec nedokončili základne vzdelanie, podľa súčasnej štatistiky ÚPSVaR za marec sa jedná o 14 556 osôb s nedokončeným základným vzdelaním a 67 320 osôb s dokončeným základným vzdelaním. V okresoch, na ktoré Richter odkazuje sú podľa štatistiky ÚPSVaR (za marec) dáta nasledovné: - Okres Rimavská Sobota: 41,3 % evidovaných má základné vzdelanie; 12,19 % má neukončené základné vzdelanie - Okres Revúca: 42,27 % evidovaných má základné vzdelanie; 11,39 % má neukončené základné vzdelanie - Okres Rožňava: 40,95 % evidovaných má základné vzdelanie; 4,22 % má neukončené základné vzdelanie Štatistiku, ktorá skúmala počet rokov strávených v škole na základe etnickej príslušnosti (Rómovia - ne-Rómovia) zverejnil Úrad splnomocnenca vlády pre rómske komunity ešte v roku 2011 v dokumente "Stratégia SR pre integráciu Rómov do roku 2020". Tento dokument odkazoval na regionálny prieskum marginalizovaných Rómov Svetovej banky z roku 2011, podľa ktorého v prípade Rómov skoro 60% strávi v škole len 5-9 rokov ( .pdf , str. 27). Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistiky
okresy
365/2004 Z.z .
stránke
súčasnej
štatistiky
.pdf


A keď si zobereme Fokus, MVK, tam samozrejme je asi pol percenta, 0,5% nejaký pokles, to áno, to je pravda, ale to vždy vyplýva z toho, že my sme len teraz začali vládnuť, niektoré kroky ešte stále ľudia čakajú, je tu také očakávanie a zas je tu trošku aj daň za to, že nie všetci sú skúsení politici, ale to je absolútne v poriadku. Ja hovorím, že vôbec naše vládnutie budem môcť hodnotiť možno že po roku, po dvoch rokoch, ak nie teda po skončení volebného obdobia.

Podľa agentúry Focus sa preferencie strany Most-Híd od júna iba zväčšovali. Jún 2010 : 6,5% Júl 2010 : 7,2%. September 2010 : 7,3%. Podľa prieskumu agentúry Median z augusta a septembra, ktorý bol zverejnený 6. októbra, by Most získal 4,3%. Oproti zisku v parlamentných voľbách to je pochopiteľne pokles viac ako pol percenta- ak by sme to ale nebrali do úvahy (aby sme nemiešali hrušky a jablkami), stále platí, že podľa Focusu preferencie Mostu rástli.

Jún 2010
Júl 2010
September 2010
Median


Napríklad len v colnej správe odchádza 800 ľudí. A čo sa týka teda toho šetrenia, aj toto je príklad toho, že sa šetrí. Šetrí sa zásadným spôsobom. Čo sa týka toho koľko ľudí odíde, to je celkový pokles aj tabuľkových miezd. U colníkov to zhruba vyzerá tak, že tá tretina toho poklesu je škrtnutie neobsadených miest a dve tretiny toho poklesu je naozaj reálne zníženie prezamestnanosti, ktorá vo verejnom sektore je, je pomerne výrazná a aj preto je taká veľká, že bývalá vláda s tým neurobila zhola, zhola nič.

výročné správy Colnej správy nanešťastie nehovoria o tom, koľko má úrad neobsadených miest, preto sa Miklošova argumentácia nedá overiť.


Máme 19 000 lekárov, 42 000 zdravotných sestier, chýba nám 10 000 zdravotných sestier a chýba nám asi 3000 lekárov.

Slovensko má asi 19-tisíc lekárov a asi 34-tisíc sestier. Chýba nám asi 4-tisíc sestier a 3300 lekárov. Tvrdenie Andreja Kisku hodnotíme pre priveľké odchýlky ako nepravdivé. Podľa najnovších štatistík Národného centra zdravotníckych informácií bolo na Slovensku v roku 2018 19 173 lekárov, 31 061 zdravotných sestier a 3 308 zdravotníckych asistentov, resp. praktických sestier. Podľa správu Inštitútu pre zdravotnú politiku Ministerstva zdravotníctva z júla 2019 o predikcii zdravotníckeho personálu na Slovensku krajine chýba 3 338 lekárov, resp. 5 515 lekárov ak sa počítajú ak lekári nad 65 rokov (dôchodkový vek), v ústavnej a ambulantnej starostlivosti. Zdravotných sestier v ústavnej starostlivosti chýba 1 020, resp. 1 700 ak sa počítajú aj sestry nad 65 rokov. Do roku 2030 sa predpokladá, že Slovensku bude chýbať až 7 420 zdravotných sestier v ústavnej starostlivosti. Keďže inštitútu chýbajú dáta o ambulantnej zdravotnej starostlivosti, podľa teoretického predikčného modelu, ktorý predpokladá, že každý ambulačný lekár potrebuje jednu sestru, dokopy na SR chýba 3 550, resp. 4 197 zdravotných sestier, čo sa do 2030 zvýši na 9 934 zdravotných sestier. Keďže Andrej Kiska tvrdil, že na Slovensku je 42 000 zdravotných sestier, hoc ich podľa štatistík je len 31 061, resp. 34 369 ak počítame aj praktické sestry, a že Slovensku v súčasnosti chýba 10 000 zdravotných sestier, hoc ich podľa odhadov chýba 3 550, resp. 4 197, tento výrok považujeme za nepravdivý.


Podpísali sme (EÚ, pozn.) takú dohodu (o voľnom obchode, pozn.) s Kóreou, rokujeme s ASEANom.

Dohoda o zóne voľného obchodu medzi EÚ a Južnou Kórou vstúpila v platnosť v roku 2011.

Dohoda stránke


Pretože balík bol najväčší zo všetkých a bol zablokovaný tým, že jeho jeden úsek Turany - Hubová je blokovaný Európskou komisiou, ktorá zatiaľ nedala súhlas na pôžičku z Európskej investičnej banky. Preto náš prístup bol roztvoriť tento balík, dať jednotlivé úseky do súťaže, aby všetky firmy, aj naozaj slovenské a menšie, nielen veľké a veľké korporácie mohli súťažiť a pracovať.

Tento (PPP1) mal 75km a bol naozaj najväčším z projektov PPP. EIB podmienila poskytnutie financií kladným postojom ohľadne výstavby diaľnice na území národného parku. Na jednotlivé menšie úseky z tohto balíka PPP už beží verejná súťaž ako uvádza stránka Zväzu stavebných podnikateľov Slovenska, ako aj uznesenie vlády z 15. decembra, čo potvrdzuje slová o prístupe k výstavbe.

podmienila
stránka
uznesenie vlády


Nepredali sme žiadne zariadenie za našej éry, ani zdravotné, ani sociálne. Naopak sme to rozšírili.

Od roku 2010, kedy nastúpil na post predsedu BSK Pavol Frešo ubudlo jedno zariadenie sociálnej služby v Senci. Išlo o detašované pracovisko Báhon. Demagog.SK žiadne informácie o predaji nezistil. Išlo pravdepodobne o zrušenie tohoto detašovaného pracoviska. Pocet zdravotníckych zariadení sa pocas úradovanie Freša nemenil. Nie je však pravdou, že sa siet zdravotníckych a sociálnych zariadení v správe BSK rozšírila. Výrok vzhladom na túto nepresnost hodnotíme ako nepravdivý. Podla dostupných informácií BSK , v roku 2010 bolo v pôsobnosti kraja 16 zariadení sociálnych služieb a Poliklinika Karlova Ves ako jediné sociálne zariadenia v zriadovatelskej pôsobnosti BSK. Kompletný zoznam zariadení na stane 73-74. BSK malo v roku 2010 v správe len jednu polikliniku v Karlovej Vsi (s. 74). Výrocná správa 2010 (. pdf , s. 20): "K 31.12.2010 bolo v zriad'ovatel'skej pôsobnosti BSK 16 zariadení sociálnych služieb s právnou subjektivitou. Sú to rozpoctové organizácie, ktoré sú svojimi prijmami a výdavkami napojené na rozpocet BSK, ktorý sa zostavuje na obdobie jedného kalendárneho roka, s víziou na dalšie 2 nasledujúce roky. V týchto zariadeniach sa kumuluje celkovo 29 druhov sociálnych služieb s celkovou kapacitou 1 699 miest." Podla výrocnej správy (.pdf, s. 15) 2011 sa znížil pocet zdravotníckych zariadení na 15, pricom daný pocet zariadení je podla oficiálnych stránok kraja rovnaký aj k dnešnému dnu. Pocet zdravotníckych zariadení bol v roku 2011 na císle jedna - Poliklinika v Karlovej Vsi. Rovnaký pocet je zdravotníckych zariadení je evidovaný dnes. Došlo teda k poklesu poctu sociálnych zariadení o jedno. Konkrétne v zoznamoch chýba Domov sociálnych služieb Senec. Kedže Demagog.SK nezistil informáciu o predaji, toto zariadenie bolo pravdepodobne zrušené. Momentálne v Senci pôsobí hned niekolko sociálnych zariadení ( zoznam neverejných poskytovatelov). K predaju jedného zdravotníckeho zariadenia - polikliniky v Senci došlo ešte v máji roku 2009, teda v case ked nepôsobil ako predseda BSK Pavol Frešo. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

BSK pdf správy stránok evidovaný zoznam predaju


S pripomienkami (k novele Zákonníka práce, pozn.) boli všetci účastníci na tripartite, nakoniec akceptovali takéto riešenie.

Minister hospodárstva si nesprávne pamätá na výsledok Hospodárskej a sociálnej rady, na ktorej bola novela Zákonníka práce prerokovaná a zamestnávatelia vyjadrili nesúhlas s pripravovanou novelou. S pripomienkami akceptovali novelu iba ZMOS a KOZ SR. Podobný výrok o postoji sociálnych partnerov k novele Zákonníka práce sme overovali už v minulosti V politike (28. októbra 2012). Posledné stretnutie Hospodárskej a sociálnej rady SR , orgánu, ktorý reprezentuje tripartitu - zväz zamestnávateľov, odbory a vládnych predstaviteľov, pred predložením novely Zákonníka práce do parlamentu (23. augusta 2012) sa konalo 20. augusta 2012. Na tomto rokovaní po nezhodách v niekoľkých sporných bodoch novely Rada nedospela k dohode. ( Záznam rokovania Hospodárskej a sociálnej rady SR, 20. augusta 2012, .docx). " Rada nedospela k dohode z dôvodu nesúhlasu AZZZ SR a RÚZ , ZMOS a KOZ SR súhlasia s pripomienkami." Na nasledujúcich rokovaniach (24. septembra 2012, 9. októbra 2012) sa už Rada Zákonníkom práce nezaoberala. Novela zákonníka práce bola schválená 25. októbra 2012. Počas rokovaní došlo k ústupkom na oboch stranách a došlo k dohodám v určitých oblastiach, ako napríklad súbeh odstupného a výpovednej doby, či problematiku nadčasovej práce. Konečný postoj zamestnávateľov bol nesúhlas s novelou Zákonníka práce. SITA (10. augusta 2012): "Sociálni partneri vyriešili problematiku súbehu odstupného a výpovednej doby ako aj problematiku nadčasovej práce. Nedoriešené v rámci novely Zákonníka zostávajú ďalšie štyri okruhy zásadných tém. Týkajú sa definície závislej práce, reťazenia pracovných pomerov na dobu určitú, reprezentatívnosti odborovej organizácie a možnosti zhoršiť podmienky zamestnancov kolektívnou zmluvou. Kompletný návrh novely Zákonníka práce by mal Richter predložiť 22. augusta na výjazdovom rokovaní vlády s tým, že ešte dva dni predtým zasadne tripartita. Zákonník by mal nadobudnúť účinnosť 1. januára budúceho roka." Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike

Hospodárskej a sociálnej rady SR

schválená

SITA


Územie, ktoré patrí Ukrajine (Krym, pozn.), ale kde žije 60% Rusov, 24% Ukrajincov, asi 12% Tatarov a potom ďalšie národnosti, je ich tam celkom 18 na Ukrajine...

Na Ukrajine žije viac než 130 národností, 18 je však počet najpočetnejších národností podľa sčítania ľudu z roku 2001.

Podľa sčítania ľudu v Ukrajine z roku 2001, “žijú na Ukrajine predstavitelia viac než 130 národností a etnických skupín na celom území Ukrajiny.” (vlastný preklad, pozn.). Nižšie uvádzame tabuľku, kde je podľa sčítania ľudu 18 najpočetnejších národností a ostatné národnosti spolu.

Národnosť

% celkového počtu obyvateľov Ukrajiny

Ukrajinci

77.8

Rusi

17.3

Bielorusi

0.6

Moldavci

0.5

Krymskí Tatári

0.5

Bulhari

0.4

Maďari

0.3

Rumuni

0.3

Poliaci

0.3

Židia

0.2

Arméni

0.2

Gréci

0.2

Tatári

0.2

Rómovia

0.1

Azerbajdžanci

0.1

Gruzínci

0.1

Nemci

0.1

Gagauzi

0.1

Ostatní

0.4

Na území Autonómnej republiky Krym sú najpočetnejšou národnosťou Rusi s 58,3 %. Krymskí Tatári predstavujú 12% populácie na území Autonómnej republiky Krym. Nižšie uvádzame tabuľku 10 najpočetnejších národností na území Autonómnej republiky Krym.

Národnosť

% počtu obyvateľov Autonómnej republiky Krym

Rusi

58.3

Ukrajinci

24.3

Krymskí Tatári

12.0

Bielorusi

1.4

Tatári

0.5

Arméni

0.4

Židia

0.2

Poliaci

0.2

Moldavci

0.2

Azerbajdžanci

0.2

sčítania ľudu


My sme zastavili privatizáciu komplet a vôči finančnej skupine Penta sme urobili konkrétne kroky. Hneď sme zobrali im letisko.

Vláda Roberta Fica zrušila privatizáciu letiska hneď po nástupe do vlády v roku 2006 .

zrušila


My sme teraz urobil rast minimálnej mzdy na úroveň 480 eur (...).

Hrubá minimálna mzda je od 1. januára 2018 vládnym nariadením č. 278/2017 Z. z., ktoré bolo schválené 11. októbra 2017 stanovená na 480,00 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

minimálna mzda
nariadením
nariadenie
avízoval


Bratislava bola v roku 2013 úspešne ochránená pred rekordnou povodňou na Dunaji a intenzívne sa pracuje na ďalších protipovodňových opatreniach na Slovensku.

Bratislava naozaj zvládla októbrové povodne v roku 2013. Ministerstvo plánuje projekt zvýšenia sebestačnosti obcí pri vyrovnávaní sa s povodňami a prevenciou ich dôsledkov. V súčasnosti prebiehajú len prípravné práce na projektovej žiadosti. Výrok ale hodnotíme ako pravdivý. Na základe analytickej správy pojednávajúcej o dopade povodne z októbra 2013 je evidentné, že boli po povodniach z roku 2010 boli prijaté opatrenia na ochranu Bratislavy (. pdf , s. 25-26). V roku 2013 bol zaznamenaný najvyšší prietok Dunaja za posledných 100 rokov, ale je možné konštatovať, že Bratislava bola zasiahnutá menej, než pri povodniach v roku 2002 (obrazový materiál, . pdf ). Čo sa týka všeobecnej ochrany územia Slovenskej republiky pred dôsledkami povodňovej aktivity, Ministerstvo vnútra plánuje spustiť veľkoplošný projekt, ktorý by sa mal dotknúť 500 obcí a zvýšiť ich sebestačnosť pri vyrovnávaní sa s povodňami a prevenciou ich dôsledkov. Projekt je podaný na schválenie kvôli eurofondom Európskej komisii. K navýšeniu aktivity protipovodňovej ochrany došlo hlavne po povodniach v roku 2010 . Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf Projekt 2010


Posledná daňová prognóza bola v marci tohto roku a tá hovorí o tom, že máme nadvýber, daňový nadvýber 327.000.000 EUR a medzičasom výdavky v súvislosti s vojnou na Ukrajine a podobné sú dokopy miliarda 648 - 5× viac výdavkov máme na ministerstve financií navyše voči tomu, čo nám prišli navyše príjmy, toto je ten rozdiel, toto je kvázi nadvýber a toto sú nadvýdavky.

Posledné zasadnutie Výboru pre daňové prognózy bolo v marci 2022. Odkaz na stiahnutie celkového prehľadu prognóz v tabuľke.

Keď si porovnávame výber daní pre rok 2022 (v tis. € je to 33 647 756) s prognźou pre rok 2022, napríklad zo septembra 2021, výjde nám približne Matovičova suma nadvýberu 327 mil. €.

Nadvýdavky spočítal Igor Matovič na tlačovej konferencii 8. 6. 2022 na sumu 1,648 miliardy eur, tieto údaje však nevieme nezávislo overiť.

zasadnutie
Odkaz
septembra
tlačovej konferencii


Podľa záverečných účtov meste Žilina a posledných informácii zo septembra 2014 nie je pravdou, že mesto odovzdalo až 60 nájomný byt. Podľa dostupných informácii mesto zreronštruovalo a odovzdalo za Chomu 30 nájomných bytov a na rekonštrukciu ďalších 20 je vypísané verejné obstarávanie (september 2014). Ku dňu 3. novembru 2014 (debata na RTVS), teda došlo k odovzdaniu 30 bytových jednotiek. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Z informácií zo Záverečných účtov mesta Žilina pre roky 2011 ( pdf , s. 154), 2012 ( pdf , s. 137) a 2013 ( pdf , s. 137) a poslednej Informačnej a monitorovacej správy programového rozpočtu mesta Žilina k 30. júnu 2014 ( pdf , s. 126) je možné vyčítať, že v roku 2012 bolo postavených 30 nových bytových jednotiek. Pri bližšom pohľade hodnotenie plnenia meraných ukazovateľov tohto bodu rozpočtu mesta Žilina pre rok 2012 sa však píše, že "v roku 2012 bola ukončená rekonštrukcia a modernizácia bytového domu na Košickej ul. (bývalej ubytovne DPMŽ), čím vzniklo mestu Žilina k dispozícii 30 dvojizbových bytov", z čoho vyplýva, že v skutočnosti sa nejedná o byty novopostavené, ale zrekonštruované. Primátor mesta Žilina Choma nepostavil za svoje funkčné obdobie ani jeden nájomný byt, ale v tomto roku (2014) bolo vypísané verejné obstarávanie na rekonštrukciu administratívnej budovy, ktorá sa má zmeniť na nové nájomné byty. Rekonštruovať sa má objekt pri Rajčanke, kde by malo vzniknúť až 20 nájomných bytov. Budovy pri Rajčianke v Žiline patrili donedávna Národnému lesníckemu centru (NLC), ktoré v roku 2011 ponúklo tento prebytočný majetok na odpredaj. K slovu sa dostala Žilinská radnica, ktorá v rámci svojej bytovej politiky uprednostnila rekonštrukciu staršieho, ale relatívne lacného objektu ako výstavbu novej bytovky. Pre spravodaj Dnes24.sk Igor Choma uviedol (29. januára 2014): „Snažíme sa dostať dotácie na náhradné nájomné byty z ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Ideme do verejnej obchodnej súťaže na výstavbu nájomných bytov, ktoré budú financované z prostriedkov štátneho fondu rozvoja bývania resp. dotácii ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja.“ „Odkúpili sme tieto objekty a sú v našom majetku. Pripravujeme projektovú dokumentáciu a v tomto roku sa ideme pustiť do rekonštrukcie týchto objektov, aby sme získali 18 až 20 nájomných bytov,“ upresňuje Choma." Dátum zverejnenia analýzy: 03.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf pdf pdf verejné obstarávanie Rajčianke Dnes24.sk


Zoberte si, že toto (obedy zadarmo, pozn.) už platí od januára tohto roku v škôlkach, kde to nabehlo úplne bez problémov, ani ste nepočuli, že v škôlkach takéto veci fungujú.

Zavedenie obedov zadarmo v škôlkach nerezonovalo v médiách tak silno, ako obedy zadarmo na školách. No nábeh na nový systém nebol ani pri škôlkach úplne bezproblémový. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Takzvané obedy zadarmo pre predškolákov platia od 1. januára 2019. Viacerí riaditelia a zriaďovatelia škôlok sa však po ich zavedení sťažovali , že príspevok v hodnote 1,20 eur nestačí. V Bardejove či Prešove museli chýbajúcu sumu doplácať rodičia. Niektoré škôlky mali problém s odhlasovaním detí z obeda v prípade choroby . Dotovaná strava sa týka len dieťaťa, ktoré je v materskej škole. Pri náhlej chorobe, o ktorej vedenie nie je informované deň vopred, museli rodičia nezjedený obed zaplatiť.

sťažovali choroby


...pán Mikuš totiž to ani nepredstavil svoj volebný program, ľudia veľmi nemali čo porovnávať...

Na základe analýzy volebnej kampane do predsedníctva VÚC 2017 v TTSK môžeme konštatovať, že zatiaľ čo novozvolený Jozef Viskupič viedol pomerne intenzívnu kampaň založenú na komplexnom volebnom programe, dosluhujúci predseda Tibor Mikuš kampaň viedol len v nízkej miere a ucelený volebný program nezverejnil. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Mikušova kampaň nejaví známky intenzity ani neponúka ucelený volebný program. Kampaň sa začala až v októbri, tzn. 4 týždne pred voľbami. Mikuš neplánoval organizovať žiadne volebné zhromaždenia ani stretnutia s novinármi . Jeho postoj ku kampani dopĺňajú aj jeho vyjadrenia, ktoré naznačujú, že jeho stratégiou vo voľbách nie je dôraz na kampaň. Pre MyTrnava povedal: "Som presvedčený, že dosiahnuté pracovné výsledky sú viac ako propagačná kampaň." Podobný prístup k volebnej kampani pritom môžeme sledovať aj v roku 2013 , kedy Mikuš odkázal, že osobné mítingy neplánuje, lebo s občanmi sa stretáva priebežne počas celého obdobia pri plnení pracovných povinností. Mikuš nemal vo voľbách 2013 ani vlastný web, a to platí aj pre súčasné voľby. Pre Mikuša sme nenašli ani osobnú stránku, ani stránku na facebooku. Jedinou hmatateľnou podobu kampane boli prenajaté bilboardy s heslom "Zodpovedne a vytrvalo" . Na základe týchto informácií môžeme tvrdiť, že Mikuš nepredstavil ucelený volebný program. Z Viskupičovich slov tiež vyplýva, že na rozdiel od Mikuša, on program mal. To potvrdzuje dokument o budúcnosti kraja s názvom Spolu vytvoríme kraj, ktorý zverejnil ešte v septembri . Propagoval ho aj na vlastnej stránke . Dokument je príkladom komplexného volebného programu. Rieši školstvo, zdravotníctvo, dopravu a iné. Volebný program bol súčasťou širšej kampane, ktorá výrazne využívala internet a sociálne siete - už spomenutá vlastná stránka, no tiež Viskupičov profil na facebooku , a tiež stránka OĽaNO . Na záver teda konštatujeme, že Mikuš nepredstavil ucelený volebný program, a teda nie je možné ho porovnávať s Viskupičovým. Viskupič v jednokolovej voľbe vyhral s 42,91 % hlasov. Mikuš skončil druhý s 30,56 %.

zhromaždenia novinármi MyTrnava 2013 bilboardy septembri stránke facebooku OĽaNO vyhral


V ozbrojených silách majú aktuálne vojačky 12 percentné zástupenie a ich záujem o túto prácu stúpa. Na ministerstve dámy obsadzujú nadpolovičnú väčšinu miest, pričom až 46,3 percenta zastáva riadiace funkcie.

Podľa informácii, ktoré nám poskytlo Ministerstvo obrany SR, predstavuje aktuálne zastúpenie žien v OS SR presne 12,55 %, čo je 1641 profesionálnych vojačiek. Od roku 2011 miera zastúpenia žien postupne stúpala z hodnoty 8,55 %, čomu zodpovedalo 1088 žien v armáde.

Počet žiadostí žien o vstup do ozborejných síl tiež ukazuje stúpajúci trend.

Na Ministerstve obrany pracuje 315 žien z celkového počtu 602 zamestnancov, čo predstavuje 52,33 % a teda viac ako polovicu, ako píše Jaroslav Naď. 50 zo 108 riadiacich pozícii je obsadených ženami, čo prestavuje 46,3 %.


Podľa výsledkov Komplexného auditu prekážok podnikania na Slovensku patria medzi hlavné problémy podnikateľského prostredia vymáhateľnosť práva, nejednoznačnosť a nestálosť zákonov, odvodové a poplatkové zaťaženie či nadmerná byrokracia.

Podľa Komplexného auditu prekážok podnikania na Slovensku z roku 2006 patrí medzi hlavné problémy podnikateľského prostredia resp. nevyhnutné opatrenia aj tie problémy, ktoré spomína SAS: "Dosiahnuť vyššiu efektívnosť vymožiteľnosti práva" "Uskutočniť zásadnú reformu sociálneho systému – znížiť daňové a odvodové zaťaženie a zefektívniť sociálnu solidaritu – prostredníctvom zavedenia koncepcie „Odvodového bonusu“ po celospoločenskej diskusii." "Skvalitniť a zjednodušiť legislatívny proces - zaviesť jednotnú metodiku na vypracúvanie a posudzovanie doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie." Toto opatrenia sa dá chápať ako nejednoznačnosť zákonov. "Výrazne zredukovať a zamedziť duplicite výkazníctva štátnym inštitúciám (ŠÚ, SP, NBS apod.) Odstrániť zbytočné bariéry podnikania (vstup do podnikania, podnikanie samotné, ukončenie podnikania) – zavedenie „Jednotných kontaktných miest“. Zlúčiť výber daní a odvodov (sociálnych i zdravotných) na daňové úrady." Tieto nevyhnutné opatrenia sa dajú považovať za znižovanie administratívnej záťaže. Strana si vybrala z nevyhnutých opatrení podľa Komplexného auditu prekážok podnikania na Slovensku z roku 2006 tie, ktoré považovala za hlavné. V skutočnosti sa v audite uvádza viac nevyhnutných opatrení. SaS však správne uvádza problémy podnikateľského prostredia, aj keď neuvádza všetky. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Áno, len problém je v tom, že v tomto výbere daní my nie sme vôbec premianti a naopak, keď porovnávame s inými krajinami Európskej únie, tak sme na chvoste.

Nakoľko v porovnaní s ostatnými krajinami Európskej únie patríme vo výbere daní medzi 3 najhoršie krajiny (údaje za rok 2013 zo správy pre Európsku komisiu z roku 2015), výrok hodnotíme ako pravdivý. Zo správy (.pdf) pre Európsku komisiu (2015) vyplýva, že Slovenská republika má skutočne veľký problém s výberom daní. Z tejto správy vyplýva, že spomedzi 26 krajín Európskej únie sme po Rumunsku a Litve, tretí najhorší vo výbere daní. Únik daní na Slovensku predstavoval v roku 2013 sumu 2,513 mld. eur. z celkového štátneho príjmu 4,6 mld. eur (34,9 %). Najmenšie daňové úniky majú Fínsko, Holandsko a Švédsko (s. 16). Únik daní vo Fínsku predstavuje sumu 812 miliónov eur z celkového štátneho príjmu 18,840 mld. eur (4,1 %).

správy


Pomoc plus plus nefunguje. Tak si to pozrite, nefunguje nič, pretože máme stovky podaní od našich ľudí, ktorí hovoria, že to jednoducho je absolútne nefunkčný mechanizmus.

Môže byť legitímny spor o tom, či program ekonomickej pomoci Prvá pomoc++ funguje dostatočne alebo nie. Na základe údajov o vyplatených sumách poskytnutých Ministerstvom práce však nemožno povedať, že „nefunguje nič”. Tvrdenie Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivé. Vláda Igora Matoviča predstavila opatrenia na podporu podnikateľov, SZČO a zamestnancov v čase koronakrízy 29. marca 2020. V októbri ich doplnila pod názvom Prvá pomoc+ a vo februári 2021 opäť rozšírila schémy pomoci a nazvala ich Prvá pomoc++. Okrem pridania nových opatrení vláda zakaždým navýšila aj objem poskytovanej pomoci. Od februára sa tak rozšíril okruh zamestnancov, na ktorých bolo možné žiadať príspevok, a taktiež sa zvýšil príspevok na zamestnanca do 100% celkovej ceny práce. Pri ohlasovaní Prvej pomoci++ ministerstvo práce uviedlo , že mesačne plánuje rozdať o 40 miliónov eur viac ako doposiaľ. Rezort pre portál Demagóg.SK uviedol, že „na udržanie zamestnanosti (sme) z projektu Prvá pomoc ++ (február – marec 2021) vyplatili 192 456 514 eur, čím (sme) celkovo podporili 289 844 mesačných príjmov zamestnancov, vrátane SZČO.”

predstavila doplnila rozšírila navýšila uviedlo


Takýto projekt existuje (pozn. denný stacionár), inicioval som ho, len sa nerealizuje. Je to na sídlisku Sekčov.

Podľa zoznamu zariadení prevádzkujúcich denné stacionáre v Prešovskom kraji, skutočne sídli jedno zo zariadení na prešovskom sídlisku Sekčov. Je to konkrétne zariadenie Dar pokoja n.o. so sídlom na Bernolákovej 21.

zoznamu


...ale napríklad ambasády Belgicka, Veľkej Británie, Holandska, Kanady, Spojených štátov, (...) včera (9. decembra 2017, pozn.) vydali stanovisko, pretože včera bol Deň boja proti korupcii a povedali, že oceňujú úsilie vlády, vysvetľujú, že Slovensko je lídrom v otvorenom vládnutí...

Stanovisko , o ktorom Róbert Kaliňák hovorí bolo publikované 9. decembra 2017 ambasádami Belgicka, Kanady, Veľkej Británie, Holandska a Spojených štátov. Vydané bolo symbolicky v deň boja proti korupcii. " Naše veľvyslanectvá vítajú a oceňujú úsilie vlády Slovenskej republiky v uplynulom roku v boji proti korupcii (...) Slovensko je lídrom v Iniciatíve pre otvorené vládnutie a naďalej podporuje transparentnosť a účasť verejnosti pri rozhodovaní prostredníctvom prijatia ambiciózneho tretieho národného Akčného plánu" , uvádza sa v stanovisku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Stanovisko deň Iniciatívu OGP ďalšími pdf


(...) tak malá krajina, akou je Slovensko, ktorá je počtom obyvateľov niekde medzi Londýnom a Berlínom (...)

Počet obyvateľov Slovenska sa podľa štatistík nachádza medzi počtom obyvateľstva Berlína (vyše 3 milióny obyvateľov) a Londýna (vyše 8 miliónov obyvateľov). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

obyvateľov štatistík


Tá inflácia je na úrovni 4,7, 4,8%. Žiadna iná krajina v Európskej únií a v eurozóne nečelí takémuto prudkému zdražovaniu.

R. Fico hovorí pravdu o medziročnej inflácií , ktorá na Slovensku podľa údajov databázy Eurostat, meraná harmonizovaným indexom Európskej únie, d osiahla v novembri 2011 úroveň 4,8 %. R. Fico však nehovorí pravdu ak tvrdí, že žiadna iná krajina v Európskej únii a eurozóne nečelí takémuto prudkému zdražovaniu. Podľa údajov databázy Eurostat má rovnakú medziročnú infláciu ako Slovensko aj Spojené Kráľovstvo a to tiež na úrovni 4,8 %, ktoré síce nie je členom eurozóny ale EÚ áno. Len na doplnenie uvádzame krajiny EÚ, ktoré čelia zdražovaniu na podobnej úrovni ako Slovensko a Spojené Kráľovstvo. Porovnávame medziročné miery inflácií v novembri 2011: Poľsko 4,4 % Maďarsko 4,3 % Litva 4,4 % Estónsko 4,4 %

medziročnej inflácií
medziročnú infláciu


To čo zavádza je naozaj výraznejšie sankcie, aj za delikty alebo priestupky (tzv. malá novela stavebného zákona, ktorá je v súčasnosti pripravovaná pozn.)

Znenie tzv. Malej novely je v súčasnosti v medzirezortnom pripomienkovom konaní. Plným názvom návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) si môžete prečítať tu (.pdf). Navrhovaný § 106, ktorý hovorí o správnych deliktoch stanovuje aj výšku pokuty: "§ 106 2) Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží pokutu od 17.000 eur do 170.000 eur právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie, ktorá ako stavebník alebo vlastník stavby a) vykonáva činnosti bez územného rozhodnutia alebo v rozpore s ním, b) neodstráni zistené nedostatky stavby nariadené rozhodnutím stavebného úradu alebo inšpekcie (§ 102 ods. 3), c) zhoršuje životné prostredie tým, že predlžuje lehotu výstavby v rozpore so stavebným povolením, d) uskutočňuje stavbu alebo jej zmenu bez stavebného povolenia alebo v rozpore s ním, ak nejde o trestný čin9e), e) užíva stavbu bez kolaudačného rozhodnutia alebo v rozpore s ním, f) umožní inej osobe užívanie stavby bez kolaudačného rozhodnutia alebo v rozpore s ním, g) odstraňuje stavbu bez povolenia príslušného orgánu, ak sa takéto povolenie vyžaduje. (3) Stavebný úrad alebo inšpekcia uloží pokutu od 100.000 eur do 350.000 eur právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie, ktorá ako stavebník alebo vlastník stavby a) bez stavebného povolenia uskutočňuje stavbu v chránenom území alebo v ochrannom pásme, ak nejde o trestný čin9e), b) nezastaví stavebné práce na nepovolenej stavbe napriek právoplatnému rozhodnutiu stavebného úradu o zastavení stavebných prác (§ 102a ods. 2), ak nejde o trestný čin9f), c) odstraňuje stavbu, ktorá je kultúrnou pamiatkou bez povolenia odstránenia stavby." Súčasný zákon z 27. apríla 1976 o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) aj s príslušnými novelami si viete pozrieť tu . Horná a dolná hranica peňažných sankcií bola na úrovni 400 000 až 5 000 000 korún (približne 13 277 eur až 165 970 eur). Pri novele ide o 1700 až 350 000 eur. Horná hranica je tak zvýšená viac než o polovicu. Čo sa týka dynamickejších pravidiel posudzovania stavebného konania, nie je v našich kapacitách navrhované zmeny overiť.

tu tu


...tie najchudobnejšie regióny, ktoré máme obzvlášť na juhu stredného Slovenska, ale aj na východe Slovenska (...). Tie regióny nám doslova vymierajú (...).

Väčšina najmenej rozvinutých okresov sa podľa verejne dostupných informácií nachádza v Košickom a Prešovskom kraji. Časť výroku o vymieraní daných okresov môžeme overiť na základe celkového úbytku obyvateľstva, ktorý je súčtom prirodzeného prírastku obyvateľstva a migračného salda. Štatistický úrad SR zverejnil údaje o pohybe obyvateľstve v jednotlivých okresoch pre rok 2017. Zo štatistík vyplýva, že v 7 z 18 najmenej rozvinutých okresoch došlo k prírastku obyvateľstva, zatiaľ čo vo zvyšných okresoch sa počet obyvateľov znížil. Problém pre málo rozvinuté okresy predstavuje hlavne sťahovanie, keďže až 15 okresov zaznamenalo úbytok obyvateľstva dôsledkom migrácie. Keďže vo veľkej časti málo rozvinutých okresov na juhu a východe Slovenska skutočne klesá počet obyvateľov, hodnotíme výrok ako pravdivý. Najmenej rozvinuté regióny trpia vysokou mierou nezamestnanosti, odchodom mladej a vzdelanej pracovnej sily a nedostatkom investícií a podnikateľských aktivít. Ich zoznam je pravidelne publikovaný Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny. Ide o okres , v ktorom miera evidovanej nezamestnanosti vypočítaná z disponibilného počtu uchádzačov o zamestnanie, ktorú vykazuje Ústredie práce, bola v období za aspoň deväť kalendárnych štvrťrokov počas predchádzajúcich dvanástich po sebe nasledujúcich kalendárnych štvrťrokov vyššia ako 1,5 násobok priemernej miery evidovanej nezamestnanosti v Slovenskej republike za rovnaké obdobie. Podľa zoznamu zverejneného pre prvý štvrťrok 2018 najmenej rozvinuté okresy sú: Lučenec, Poltár, Revúca, Rimavská Sobota, Veľký Krtíš, Kežmarok, Sabinov, Svidník, Vranov nad Topľou, Gelnica, Rožňava, Sobrance, Trebišov, Bardejov, Medzilaborce, Košice-okolie, Levoča a Snina. Väčšina daných regiónov sa nachádza v Košickom a Prešovskom kraji. Autori publikácie Prognóza vývoja obyvateľstva v okresoch SR do roku 2035, ktorá bola publikovaná Prognostickým ústavom Slovenskej akadémie vied v roku 2013, označili 27 okresov z južného a východného Slovenska za " výrazne a dlhodobo úbytkové okresy (...) Je predpoklad, že tak ako v posledných rokoch, tak aj v budúcnosti sa obyvatelia týchto okresov budú sťahovať najmä do okresov západného Slovenska, pričom tieto pomerne výrazné hrubé migračné toky nebudú kompenzované protismerným migračným pohybom " ( .pdf , s. 64-65). if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["wGAEg"]={},window.datawrapper["wGAEg"].embedDeltas={"100":976,"200":895,"300":814,"400":814,"500":787,"700":787,"800":760,"900":760,"1000":760},window.datawrapper["wGAEg"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-wGAEg"),window.datawrapper["wGAEg"].iframe.style.height=window.datawrapper["wGAEg"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["wGAEg"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("wGAEg"==b)window.datawrapper["wGAEg"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

pohybe okres .pdf


My sme presadili, teda osobne som na to teda ako agendu ja tlačil, aby klesla daň pre malé slovenské firmy na 10 %, čo je potvrdenie toho, že ak štát chce v budúcnosti vyberať dane, tak musí mať životaschopné firmy. Takže my sme historicky najvýraznejšie znížili dane.

Poslanci NR SR schválili 3. októbra 2024 konsolidačný balík opatrení so zámerom ozdravenia verejných financií v roku 2025. Do vytvárania konsolidačných opatrení zasiahla aj strana SNS, ktorá presadila zníženie sadzby dane z príjmu na 10 % pre menšie firmy. Ide o historicky najvyššie zníženie dane pre právnické osoby na Slovensku. Podľa predsedu strany Andreja Danka sa o zníženie dane zaslúžil najmä Tomáš Taraba (. video , 00:01:14).

Sadzba dane z príjmov sa pre podnikateľov zmení od roku 2025 nasledovne:

sadzba 10 % - pre firmy so zdaniteľnými príjmami do 100 000 eur,

sadzba 21 % - pre firmy so zdaniteľnými príjmami od 100 000 eur do 5 000 000 eur,

sadzba 24 % - pre firmy so zdaniteľnými príjmami vyššími ako 5 000 000 eur.

Podľa prepočtu portálu Finstat sa bude znížená daň na úrovni 10 % týkať zhruba 190-tisíc malých firiem. Firmy so zdaniteľnými príjmami nad 5 miliónov eur podľa Finstatu za rok 2023 odviedli štátu na dani 2,57 miliardy eur. Pokiaľ by mali zvýšenú sadzbu dane, teda schválených 24 %, tak by táto čiastka dosiahla viac než 2,9 miliardy eur. Pre porovnanie, firmy so zdaniteľnými príjmami do 100-tisíc eur zaplatili za rok 2023 štátu na dani viac než 167 miliónov eur. So schválenou zníženou sadzbou dane by zaplatili o necelých 100 miliónov menej. Podľa analýzy Finstatu štát na nových sadzbách daní pre firmy viac získa , než stratí.

schválili
konsolidačný balík
presadila
video
zmení
znížená
dosiahla
zaplatili
získa


Ja som si urobil taký modelový prepočet, pán redaktor, že náš hrubý domáci produkt je dnes okolo 80 miliárd. Tento rok by mal byť niekde o 80,6 miliardy eur. Z toho 52 percent je hrubý dlh, čiže to je tých 42 miliárd eur...

42 mld. eur v uvedenom výroku predstavuje súčasný dlh Slovenska v absolútnom vyjadrení. Táto hodnota v súčasnosti, na základe údajov Ministerstva financií, vyjadruje hrubý dlh Slovenska, ktorý má hodnotu 52 % HDP. Hrubý domáci produkt by mal byť v tomto roku skutočne 80,6 miliardy eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa údajov Ministerstva financií v roku 2015 mal HDP Slovenska hodnotu 78 mld. eur. V roku 2016 by mal mať podľa predpokladov hodnotu skutočne 80,6 mld. eur (. pdf , s.23).

pdf

komisie

Štatistického

.pdf


85% našej produkcie je exportované, sme bytostne závislí od exportu.

Nami prepočítaný podiel vývozu na celkovom HDP Slovenska v roku 2012 je blízky číslu, ktoré uvádza premiér Robert Fico. Jeho výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

vývozu HDP


Pred zavedením rovnej dane 60% najchudobnejších daňovníkov platilo 17% všetkých daňových výnosov. Po zavedení rovnej dane toto číslo kleslo na 9,5%.

Richard Sulík efekt rovnej dane prepočítal na svojom blogu pomocou Giniho koeficientu na základe dát z rokov 2001 - 2003 a 2004-2006. Juraj Karpiš z INESS na základe emailovou komunikáciou potvrdil správnosť prepočtu R. Sulíka. Karpiš potvrdil, že podľa dostupných údajov za rok 2002 58,3% ľudí s najnižším príjmom zaplatilo 16,6 % výnosov dane z príjmu fyzických osôb. V roku 2007 74,6% najmenej zarábajúcich zaplatilo iba 10 % výnosov z dane z príjmu fyzických osôb (ak ignorujeme aj vplyv daňového bonusu na dieťa). Na základe potvrdujúceho vyjadrenia Karpiša, výrok hodnotíme ako pravdivý. *výrok bol doplnený o vyjadrenie Juraja Karpiša z INESS, hodnotenie výroku bolo upravené z neoveriteľné na pravda. Richard Sulík cituje údaje zo svojho blogu , v ktorom vypočítal prostredníctvom Giniho koeficientu nerovnosť v oblasti platenia daní: Spodné percento zamestnancov Podiel na celkovom výnose dane z príjmov v rokoch 2001 - 2003 Podiel na celkovom výnose dane z príjmov v rokoch 2004 - 2006 10 % 0,50 % - 2,00 % 20 % 2,00 % - 3,50 % 30 % 5,00 % - 3,00 % 40 % 8,00 % - 0,50 % 50 % 13,00 % 4,00 % 60 % 17,00 % 9,50 % Juraj Karpiš z INESS tvrdí, že progresivita dane, hoci sme zaviedli v roku 2004 rovnú daň, nás nikdy neopustila. Príčinou je nezdaniteľné minimum. A práve nezdaniteľné minimum má na svedomí skutočnosť, že efektívna sadzba dane RASTIE s RASTÚCIM príjmom. Progresivita efektívnej dane z príjmu fyzických osôb má na svedomí fakt, že viac ako polovicu celkovo vybratej dane z príjmu fyzických osôb zaplatí 14% najlepšie zarábajúcich obyvateľov Slovenska. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

blogu INESS


Treba si ale uvedomiť, že v tejto krajine najnižšia nezamestnanosť, to číslo najnižšie bolo v histórii niekde okolo 8% v najlepších časoch

Historickému vývoju nezamestnanosti sme sa venovali už v diskusii Rok vlády Roberta Fica zo 7.apríla 2013. Z overenia vyplynulo, že najnižšia nezamestnanost bola zaznamenaná v roku 2008, a dosiahla hodnotu 9,6% podla Eurostatu, aj podla Štatistického úradu SR. Podla ÚPSVaR bolo toto císlo najnižšie v rokoch 2007 (8,0%) a 2008 (8,4%) Podla údajov Inštitútu financnej politiky ( Makroekonomické indikátory - Trh práce, .xls) sa údaje o nezamestnanosti za jednotlivé roky líšia v závislosti od toho, ci ide o evidovanú nezamestnanost alebo nezamestnanost zistovanú podla metodiky výberového zistovania pracovných síl (VZPS). Evidovaná nezamestnanost sa skutocne v rokoch 2007-2008 pohybovala okolo 8%, no VZPS bola výrazne vyššia - tieto císla sa zhodujú s údajmi Štatistického úradu SR a Eurostatu. Nezamestnanost 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Miera nezamestnanosti (VZPS) 16.2 13.3 11.0 9.6 12.1 14.4 13.6 14.0 Miera nezamestnanosti (disp. evidovaná) 11.6 10.4 8.4 7.7 11.4 12.5 13.2 13.6 Miera nezamestnanosti na Slovensku: Rok 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 ÚPSVaR (december) 18,63 17,45 15,56 13,07 11,36 9,4 8,0 8,4 12,7 12,5 13.59 14.44 Štatistický úrad SR 19,21 18,5 17,4 18,1 16,2 13,3 11,0 9,6 12,1 14,4 13,5 14,0 Podla štatistiky Eurostatu : 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 nezamestnanost 16,4% 13,5% 11,2% 9,6% 12,1% 14,5% 13,7% 14,0% 14,2% Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Rok vlády Roberta Fica
Makroekonomické indikátory
ÚPSVaR
Štatistický úrad SR
Eurostatu


Inými slovami, tak zase dlhodobo tam tie preferencie boli stabilizované a spoliehal som sa na to, že vedia, čo robia a že výsledok teda bude okolo 10%. ... Ale tam tie pády (v preferenciách, pozn.) boli až na konci, tak som pevne veril na to, že nejakým spôsobom oslovia tú verejnosť a že nezostanem pod nejakými 7 a už vôbec nie na 6%.

Agentúra FOCUS uverejnila v druhej polovici februára 2012 preferencie politických strán. Podľa tohto grafu strana SDKÚ- DS dosahovala v tomto čase podporu 5.1 %.

preferencie


...aj v tomto kraji (BBSK, pozn.) opozícia získala štyroch a koaličné strany 17 poslancov,(...).

Béla Bugár správne uviedol počet poslancov koaličných strán a opozície v BBSK. Podľa informácií Štatistického úradu SR, bolo do krajského zastupiteľstva BBSK zvolených 15 poslancov za stranu SMER-SD, a po jednom za SNS a MOST-HÍD. Opozičné strany SaS, OĽaNO v koalícii s KDH NOVA a OKS získali štyroch poslancov. Výrok je pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu


Blokujeme zákony, ktoré zvyšujú ľuďom dane. Proste strana OĽaNO má minimálne 3 zákony, ktoré jasne zvyšujú dane, napríklad zákon o mimoriadnom odvode z regulovaných odvetví.

Poslanec strany OĽaNO Milan Vetrák skutočne predložil 3 zákony, ktoré zvyšujú dane - zákon o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach, zákon o spotrebnej dani z alkoholických nápojov a zákon o dani z osobitnej stavby. Poslanec Viskupič teda na tieto 3 zákony poukazuje správne. Rovnako správne tvrdí, že ich SaS blokuje .

zákon zákon zákon blokuje


Nakoniec sa väčšina poslaneckého klubu rozhodla, z 53 45 ľudí, dať hlas Danielovi Lipšicovi.

Hlasovania o voľbe špeciálneho prokurátora sa zúčastnilo 47 z 53 poslancov poslaneckého klubu OĽaNO. 45 poslancov dalo hlas Danielovi Lipšicovi, dvaja poslanci hlasovali za iného kandidáta. Lipšic nakoniec získal 79 hlasov a stal sa novým špeciálnym prokurátorom. Tvrdenie Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivé.

Hlasovania poslancov hlasov


Transparency International uviedla vo svojej nedávnej správe, že ŽSK je v oblasti obstarávania a transparentnosti až na predposlednom 7. mieste.

Je pravdou, že podľa niektorých indikátorov transparentnosti (prístup k informáciám) sa umiestnil ŽSK ma 7. mieste. Avšak v oblasti, ktorú uvádza Mikolášik verejné obstarávanie ŽSK bol o dve priečky vyššie, obsadil 5. pozíciu. Mikolášek neuvádza presné umiestnenie ŽSK v oblasti obstarávania, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Transparency International uverejnila 23. októbra 2013 rebríček Otvorená samospráva 2013 , v ktorom sa Žilinský samosprávny kraj umiestnil celkovo na siedmom mieste. V roku 2011 (hodnotenia sa robí v dvojročnom intervale) sa umiestnil ŽSK celkovo na 2. mieste. Ide teda o zhoršenie o pät pozícií. Ak by sme sa pozreli na prístup k informáciám tak ŽSK obsadilo 7. pozíciu. Avšak pokiaľ by sme sa pozreli len na oblasť verejného obstarávania a zabezpečovania služieb tak ŽSK sa umiestnilo na 5. priečke. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Otvorená samospráva 2013
informáciám
obstarávania


Zdravotné sestry, lekári odmietali ísť, nastal veľký kolaps, kedy som musel zakročiť tým, že som nariadil stav núdze.

Právomoc vyhlásiť núdzový stav má vláda (článok 119, písmeno n) a nie prezident. Vláda vyhlásila núdzový stav 29. novembra 2011 prostredníctvom svojho nariadenia. Tento stav sa týkal 16 nemocníc . Je pravda, že od 21. októbra 2011 bola vláda kvôli novele ústavy pod čiastočnou kontrolou prezidenta, jeho kontrola sa však nevzťahovala na článok 119, písmeno n. Prezident mohol dať v tomto prípade vláde iba návrh na vyhlásenie núdzového stavu. Z výroky však vyplýva, že prezident ten stav sám nariadil(vyhlásil), preto výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vláda
núdzový stav
16 nemocníc
novele
nevzťahovala
Prezident


Ale pred rokom, áno, ale pred rokom to bolo 30 % (inflácia, pozn.) na potraviny. A dneska je to 4 % aj vďaka opatreniam slovenskej vlády.

Podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky z 15. apríla 2024, boli potraviny za marec 2024 medziročne drahšie o 0,6 %, zatiaľ čo pred rokom to bolo 29 %. Podľa údajov z februára 2024 dosiahla inflácia pri potravinách medziročnú hodnotu 3,3 %. Je však neoveriteľné, či k poklesu tempa rastu infláciu došlo na základe opatrení vlády, keďže analytici sa zhodujú, že najväčšiu rolu pri tomto poklese zohrala situácia na svetových trhoch.

Slovenská vláda zvolila ako opatrenia na zmiernenie rastu cien potravín odpúšťanie odvodov pre farmárov a potravinárov a začala viac sledovať vývoj cien. Prvá odvodová úľava bola pre potravinárov schválená v júni 2023 na návrh poslancov za stranu Smer-SD Richarda Takáča a exministra práce a sociálnych vecí Jána Richtera

Tempo zdražovania sa pritom kontinuálne spomaľovalo od marca 2023, kedy bola inflácia pre potraviny najvyššia (29%). Zaujímavosťou je, že ceny u 3 položiek klesli . Spotrebitelia tak platili menej za mlieko, syry a vajcia (o 4,5 %), zeleninu (o 4,2 %) a oleje a tuky (o 3,9 %).

Ekonómovia považujú za významný faktor pri znižovaní celkového tempa rastu inflácie predovšetkým reguláciu cien energií, ktorá na Slovensku pokračuje od začiatku vojny na Ukrajine a súvisiaceho skokového nárastu cien energií. Plošná dotácia cien energií predstavuje záťaž pre štátny rozpočet, preto ministerstvo hospodárstva avizovalo, že od budúceho roka plánuje prejsť z plošného dotovania cien na adresnejšiu pomoc.

Analytik Slovenskej sporiteľne Matej Horňák klesajúci trend tempa rastu inflácie zhodnotil nasledovne: "V číslach došlo k významnej a vítanej zmene, keď ceny potravín už nie sú hlavným ťahúňom rastu cien ani na medzimesačnej, ani na medziročnej báze." Ďalej vyzdvihol , že v marci došlo k medzimesačnému zlacneniu v šiestich z deviatich kategórií potravín. Po dlhom období poklesu burzových cien komodít sa tento vývoj podľa neho začal výraznejšie prejavovať aj v slovenských obchodoch.

potraviny dosiahla zvolila odvodov schválená klesli menej považujú pokračuje predstavuje zhodnotil vyzdvihol začal


My sme niekoľko krát v parlamente novelizovali zákony aj účelovo a počas hry. Pamätám si, keď sme 3-krát museli meniť trestný poriadok tejto krajiny len preto, aby ľudia podozriví zo závažnej trestnej činnosti neboli prepustení z väzby, alebo mohli byť do väzby zobratí.

Zmeny trestného poriadku - Zákon č. 301/2005 Z.z: zmena: 576/2009 Z.z., ktorý dopĺňa Trestný poriadok s účinnosťou od 1. januára 2010 zmena: 224/2010 Z.z., ktorý dopĺňa Trestný poriadok s účinnosťou od 1. septembra 2010 zmena: 346/2010 Z.z., ktorý dopĺňa Trestný poriadok s účinnosťou od 1. septembra 2010 Trestný poriadok sa menil kvôli osobe Antonína Nováka a Róberta Okoličányho.

Zmeny menil


Prijaté reformy penzijného systému a ozdravenie verejných financií viedli k zlepšeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

Od roku 2011 sa podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť index dlhodobej udržateľnosti výrazne zlepšil a na zlepšení sa podľa Rady najvýraznejšie podpísali reformné opatrenia z roku 2012 a konsolidácie z roku 2013. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf pdf pdf správe pdf


...prieskum AKO, ktorý som spomínala, že sme dnes publikovali, odpovedá aj na otázku, či by som bola schopná poraziť v druhom kole pána Harabina a pána Šefčoviča. A tie preferencie vyšli tak, že áno. Je to na dolnej hranici zarátaná štatistická chyba...

Respondenti prieskumu AKO zverejneného 17. februára 2019 odpovedali na otázku, či by v simulovanom druhom kole volili Čaputovú alebo Šefčoviča, porovnanie Čaputovej s Harabinom však prieskum nezahŕňal. Vo vyjadrení pre Demagog.SK komunikačný tím Zuzany Čaputovej uviedol, že Čaputová záver odvodzovala z otázky o nevoliteľnosti jednotlivých kandidátov, z ktorej vyplynulo, že pre 54,5 % respondentov je Harabin nevoliteľný. Keďže ale prieskum priamu otázku, či by respondenti v druhom kole volili Čaputovú alebo Harabina neobsahoval, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Ak by sa do druhého kola volieb dostala Čaputová a Šefčovič, podľa prieskumu by nominanta Smeru porazila o takmer osem percentuálnych bodov – v druhom kole by získal Šefčovič 45,1 % a Čaputová 54,9 %.

prieskumu


Keď budú účinné tieto zákony od 1.januára, 3 mesiace na to budú prezidentské voľby. Pán poslanec Beblavý za nás dal pripomienku, nech je účinnosť tohto zákona až po prezidentských voľbách.

Podľa novely zákona o volebnej kampani a o zmene a doplnení zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach je navrhovaná účinnosť novely od 1. januára 2014.

novely pripomienky


My sme napríklad po tom, ako sme dostali od strany pána Sulíka 15-percentnú nezamestnanosť po vláde Ivety Radičovej, sme ju znížili na 5-percentnú.

V roku 2012 nahradila vládu Ivety Radičovej koalícia vedená stranou Smer-SSD. V tom čase bola miera nezamestnanosti 14,7 %. Počas prvého volebného obdobia Smeru sa miera nezamestnanosti znížila na 10,6 % a na uvedených 5,9 % sa znížila počas tretej Ficovej vlády v roku 2017. Vláda Ivety Radičovej bola pri moci dva roky, zatiaľ čo vláda Roberta Fica mala päť rokov na zníženie nezamestnanosti na úroveň 5 %.

nezamestnanosti znížila


Sme jediná z ôsmich konsolidujúcich krajín eurozóny, ktorá zároveň zvyšuje výdavky. Všetky krajiny, keď konsolidujú, tak nezvyšujú výdavky.

V rámci Eurozóny plánuje v nasledujúcom roku konsolidovať okrem nás ešte 7 ďalších krajín. Slovensko je z nich však jedinou, ktorá plánuje popritom aj zvyšovať výdavky. Výrok Mariána Viskupiča preto hodnotíme ako pravdivý.

V rozpočte pre rok 2025 plánuje znižovať deficit verejných financií v rámci Európskej únie 8 štátov. Okrem Slovenska sú to ešte Francúzsko, Malta, Fínsko, Taliansko, Slovinsko, Nemecko a Grécko. ( .pdf )

Zákon o štátnom rozpočte na rok 2025 počíta s nárastom príjmov o vyše 4,9 miliárd eur, zároveň však z návrhu vyplýva, že stúpnu aj výdavky, a to o 3,7 miliardy eur ( .pdf , s. 1). Deficit tak v budúcom roku klesne z 5,8 % na 4,7 % HDP ( .pdf , s. 99).

Rozpočtové bilancie krajín eurozóny pre roky 2024 a 2025. Zdroj: NBS , EK

Podobným tempom znižuje svoj deficit aj Francúzsko (zo 6,1 % na 5,0 % ). Malta konsoliduje o 1% (z 4 % na 3 %), a podobne aj Fínsko (z 2,4 % na 1,4 %). Taliansko znižuje deficit o 0,5 % (z 3,8 % na 3,3 %), Slovinsko o 0,3 % (z 2,9 % na 2,6 %), Nemecko o 0,75 % ( z 2,5 % na 1,75 %) a Grécko o 0,4 % (z 1 % na 0,6 %) ( .pdf , tabuľka General government budgetary position).

Slovensko je jedinou z týchto krajín, ktorá popri tom zvyšuje svoje výdavky. Konštatuje to aj analýza Národnej banky Slovenska (NBS).

„Slovensko je jednou z 8 krajín eurozóny, ktorá medzi rokmi 2024 a 2025 znižuje schodok a to pomerne výrazne. Je však jedinou z nich, ktorá popri tom zvyšuje svoje výdavky“, píše sa v analýze ( .pdf , s. 2).

NBS taktiež konštatuje, že cielený deficit je stále druhým najvyšším v rámci krajín Eurozóny a že Slovensko má druhú najhoršiu očakávanú rozpočtovú bilanciu za rok 2024, ako aj plánovanú pre rok 2025 ( .pdf , s. 2-3).

Z analýzy taktiež vyplýva, že v roku 2025 Maastrichtské kritérium schodku verejných financií v maximálnej výške 3 % HDP spolu so Slovenskom nesplnia už len Francúzsko, Fínsko a Taliansko ( .pdf , s. 3).

.pdf .pdf .pdf NBS .pdf analýza .pdf .pdf .pdf


Dnes je to o tej skupine 50 a vyššie, ak títo ľudia sa rozhodnú zaočkovať na viac ako 65 % v ich okrese, ich okres nikdy nebude čierny. Ak sa ich rozhodne 75 % nikdy nebude bordový

Slovensko sa počas tretej vlny pandémie Covid-19 riadi nastavením pravidiel súvisiacich s vývojom epidemiologickej situácie na základe tzv. Covid automatu. Ide o systém Ministerstva zdravotníctva, ktorého cieľom je včasne zabrániť nekontrolovateľnému šíreniu nákazy a zabezpečiť stabilizáciu a zlepšenie pandemickej situácie. Na základe tohto semaforu sú jednotlivé okresy rozdelené do jednej z 5 kategórií, ktoré určujú stupeň obmedzení platných v danom okrese. Populácia vo veku nad 50 rokov predstavuje rizikovú skupinu, ktorá je pri ochorení covid-19 vystavená vyššej pravdepodobnosti hospitalizácie a vyššiemu riziku úmrtia ( pdf , s. 2). Vzhľadom na túto skutočnosť a na fakt, že očkovanie predstavuje jediný prostriedok účinnej ochrany pred ťažkým priebehom ochorenia Covid-19, zohľadňuje Covid automat zaočkovanosť tejto skupiny obyvateľstva. Ak je v okrese zaočkovaných aspoň 65 percent obyvateľov vo veku nad 50 rokov, daný okres bude na semafore zaradený o jeden stupeň nižšie ako by bol v opačnom prípade. Znamená to, že takýto okres nikdy nebude zaradený do 3. stupňa ohrozenia a teda do čiernej farby. Ak je v okrese zaočkovaných 75 percent tejto populácie, je úroveň upravená o dva stupne nadol od identifikovaného stupňa, čo znamená, že takýto okres sa nikdy nestane bordovým. Jediným okresom , ktorý uplatňuje výhody vychádzajúce s viac ako 75 percentnej zaočkovanosti obyvateľov nad 50 rokov, je v súčasnosti Bratislava. Na základe vyššie uvedených informácií hodnotíme tvrdenie Eduarda Hegera ako pravdivé.

systém pdf okresom


Takáto legislatíva bola na stole (pozn. týkajúca sa inštitútu registrovaného partnerstva a žitia v rovnoprávnom zväzku), Viliam Karas priniesol takéto riešenia, ale pani ministerka Dubovcová to stiahla zo stola.

Majerský reagoval na otázku moderátora o inštitúte registrovaného partnerstva.

Po vražde na Zámockej ulici v októbri 2022 v Bratislave poveril premiér Heger ministra spravodlivosti vypracovaním legislatívnych návrhov, ktoré by riešili aj situáciu LGBTI+ komunity. Karasov návrh zavádzal inštitút dôverníctva umožňoval zakladal súkromné nadačné fondy. Nešlo tak o úpravu registrovaných partnerstiev, ale len o možnosť podať vyhlásenie u notára, ktoré by dovoľovalo dôverníkovi vykonávať len niektoré úkony, ktoré sú bežné pre manželstvá alebo registrované partnerstvá. Podľa organizácii venujúcich sa právam LGBTI+ komunity bol tento návrh nedostatočný, pretože navrhovaná legislatíva nespĺňala ani minimálny štandard ochrany ľudských práv párov rovnakého pohlavia. S podobných dôvodov požiadala nová ministerka spravodlivosti Jana Dubovcová o stiahnutie návrhu. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Po dvojnásobnej vražde, ktorá sa udiala na Zámockej ulici v Bratislave, poveril premiér Eduard Heger ministra spravodlivosti Viliama Karasa spracovaním legislatívnych návrhov aj pre LGBTI+ komunitu.

V januári tohto roka pripravil minister Karas návrh legislatívnych zmien na zlepšenie právnej ochrany nezosobášených párov. Návrh však nehovoril o registrovaných partnerstvách, ale o takzvanom inštitúte dôverníctva, ktorý nie je venovaný výlučne párom rovnakého pohlavia, ale pre akékoľvek nezosobášené páry.

V praxi išlo o tzv. fiduciárne vyhlásenie, teda právny úkon u notára, ktorým človek poverí blízkeho právomocou oboznamovať sa napríklad so svojimi zdravotnými informáciami. Toto vyhlásenie by taktiež umožnilo stanoviť dôverníka na správu dedičstva, či určiť ho ako poručníka alebo opatrovníka detí zosnulého.

Druhým riešením z tohto legislatívneho balíka bol zákon o súkromných nadačných fondoch, tzv. trustoch, ktorým mali byť riešené ďalšie majetkové vzťahy a ich efektívne spravovanie

Návrh však kritizovali viacerí aktivisti aj mimovládne organizácie. Iniciatíva Inakosť, ktorá spája ľudí a organizácie, ktoré hľadajú riešenia na zlepšenie života LGBTI ľudí vydala vyhlásenie , že sa tieto dva nové inštitúty v podstate ich požiadaviek netýkajú. Kľúčové je podľa iniciatívy uznanie existencie partnerského vzťahu a jeho overenie vzájomným vyhlásením. Iniciatíva dodáva, že tento vzťah dôverníctva nie je vzájomný a nemá definovaný súbor práv a povinností typicky potrebný pre partnerské vzťahy. Navrhovaná legislatíva tak podľa iniciatívy jednoznačne nespĺňa minimálny štandard ochrany ľudských práv párov rovnakého pohlavia.

Po nástupe úradníckej vlády v máji tohto roka požiadala nová ministerka spravodlivosti Jana Dubovcová o stiahnutie tohto návrhu. Podľa nej išlo totiž iba o doplnenie už existujúcich inštitútov v občianskom zákonníku a nie o riešenie životnej situácie ľudí, ktorí patria do menšiny LGBTI+.

poveril pripravil išlo bol vyhlásenie požiadala


Dve tretiny mladých ľudí keby mali možnosť, tak odídu do zahraničia.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike 9. marca, Online rozhovory SME a Pravda , 27. februára 2014). V návrhu (vlastný materiál, s. 2) predloženom Ministerstvom školstva SR nazvanom Stratégia Slovenskej republiky pre mládež na roky 2014-2020 sa uvádza, že dnes je na Slovensku viac ako 70 % mladých ľudí, ktorí by uprednostnili život v inej krajine. túto informáciu zverejnil v januári 2014 aj portál Aktuálne.sk . Je teda pravdou, približne dve tretiny mladých by uprednostnilo život v inej krajine a teda odchod zo Slovenska. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "S cieľom využiť potenciál mladých ľudí pre hospodársky a spoločenský rozvoj krajiny, je potrebné vynaložiť viac zdrojov na rozvoj tých oblastí politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí v ich každodennom živote, zlepšujú kvalitu ich života, prispejú k zníženiu ich sociálnej závislosti a podporia ich autonómiu. Tak sa Slovensko môže stať krajinou, kde mladí ľudia budú chcieť zostať žiť. Dnes je na Slovensku viac ako 70 % mladých ľudí, ktorí by uprednostnili život v inej krajine. " Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
Online rozhovory SME a Pravda
návrhu
Aktuálne.sk


Majú rovnaký názor (koaličné strany vo vláde Ivety Radičovej, pozn.) na to, že treba regulačný rámec zrušiť, aby sa zvyšovali ceny energií? Majú.

Opäť z programového vyhlásenia (.pdf): „...vláda SR vyvinie úsilie na minimalizáciu politického a verejného vplyvu a zabezpečí odbornú profesionalitu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví a odbornú profesionalitu manažmentu a zástupcov štátu v energetických podnikoch s účasťou štátu.“ Čo síce môže znamenať oslabenie regulácií cien energií, nie však zrušenie regulačného rámca a nie nutne zvyšovanie cien energií.

programového vyhlásenia


Česká vláda napríklad teraz, lebo to je pravicová vláda ide jednoznačne prudkým zvýšením DPH.

Vláda ČR už zvýšila DPH a plánuje ďalšie zvyšovanie. To či sa jedná o "jednoznačne prudké" zvyšovanie považujeme za politické hodnotenie a neposudzujeme ho. Výrok považujeme za pravdivý. Zvýšenie DPH prebehlo v Českej republike v januári 2012, kedy sa znížená sadzba dane zvýšila z 10 % na 14 %. Podľa novely zákona o dani z pridanej hodnoty č. 235/2004 Sb má od januára 2013 znížená sadzba DPH dosiahnuť úroveň 17,5 %. Vláda ČR plánuje ďalšie zvýšenie DPH od januára 2013 zo 14 % na 15 % (znížená sadzba DPH) a z 20 % na 21 % (základná sadzba DPH). Českí poslanci však tento návrh neschválili , zo 101 poslancov potrebných na schválenie zákona, hlasovalo za jeho prijatie iba 94 poslancov. Vláda plánuje predložiť návrh zákona znova a spojí s ním aj hlasovanie o dôvere. Dátum zverejnenia analýzy: 10.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Zvýšenie
č. 235/2004 Sb
neschválili
Vláda


... pán poslanec, podpredseda Ústavno-právneho výboru pán Mamojka predkladá pána terajšieho generálneho prokurátora pána Trnku, ktorého pozná dlhé roky, však spolu pracovali, dokonca on učil na VŠ na Právnickej fakulte, tak zatiaľ sú v hre títo piati zrejme.

Nepodarilo sa nám nájsť informácie, ktoré tento výrok potvrdzujú alebo vyvracajú.


V Košiciach a blízkom okolí evidujeme vyše 60 investorov z Nemecka.

Ohľadom prítomnosti nemeckých investorov v Košiciach a okolí sme narazili na niekoľko správ. Avšak nevieme o existencii zoznamu investorov, ktorý by poslúžil na náš účel. Z verejne dostupných zdrojov teda nevieme určiť počet investorov z Nemecka, ktorí by mohli v KE pôsobiť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. 19. mája 2014 bola zverejnená správa , že " do Košíc mieri unikátna výroba v oblasti letectva. Ako v pondelok informoval denník Hospodárske noviny (HN), záujem prísť do metropoly východu má nemecká letecká spoločnosť AirBerlin." O inom investorovi sme sa dozvedeli v roku 2004 . " Približne pol miliardy korún, vrátane súvisiacej mestskej infraštruktúry, investovala nemecká finančná spoločnosť Saller do výstavby nového obchodného centra (OC) Galéria v Košiciach, ktoré otvoria pre verejnosť vo štvrtok 9. septembra." O ďalšom investorovi zase píše web zive.sk . "Nemecký celosvetový poskytovateľ IT služieb Freudenberg IT otvoril tento týždeň (14. júla 2016) pobočku v Košiciach. Do konca roka chce vytvoriť desiatky pracovných miest pre IT špecialistov na seniorskej úrovni." V blízkom okolí Košíc sa nachádzajú 3 priemyslové parky: Nová Polhora, Veľká Ida a Kechnec. V prvom nie sú zatiaľ etablovaní žiadni investori, nakoľko výstavba parku ešte nie je dokončená. V priemyselnom parku Veľká Ida sú etablované 3 spoločnosti: slovenské ENERGYCO , luxemburská spoločnosť IEE a švajčiarska spoločnosť Oerlikon Balzers . V priemyselnej zóne Kechnec sa v súčasnosti nachádza 8 spoločnosti: z toho jedna nemecká ( Getrag ) a dve rakúske firmy ( Schelling Anlagenbau GmbH a spoločnosť Künz ). Dátum zverejnenia analýzy: 25.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

správa
2004
zive.sk
nachádzajú
prvom
Veľká Ida
ENERGYCO
IEE
Oerlikon Balzers
Kechnec
Getrag
Schelling Anlagenbau GmbH
Künz


No viete čo nie je to žiadna sláva, lebo tiež napriek tomu, že my sme hovorili, že najdôležitejší bod z nášho programu je odvodový bonus a ten v programovom vyhlásení je a ten sa aj ide realizovať už bolo prvé pracovné stretnutie k tomu, tak boli sme aj veľmi spájaní s dekriminalizáciou mariuhany, s registrovanými partnerstvami a tam v tomto momente sme jednoducho ustúpili.

Nepodarilo sa nám nájsť zmienku o takomto stretnutí.


...6 rokov (vo funkcii prezidenta Policajného zboru, pozn.) budem mať, dožijeme 15. mája.

Na základe údajov zo životopisu Tibora Gašpara dostupného na stránke Ministerstva vnútra SR vo funkcii prezidenta Policajného zboru SR pôsobí od 15. mája 2012, čo k 15. máju 2018 bude naozaj šesť rokov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

údajov uviedol


A môžeme hovoriť o ďalšom 24 % zvýšení (platov učiteľov, pozn.) v horizonte nasledujúcich troch rokov. Čo by, preboha, za to dali iní, keby mohli povedať, že majú zákonom garantované 24 % zvýšenie platu!

V Programovom vyhlásení vlády (.pdf, s. 32) na roky 2016 ~ 2020 je síce vyjadrený zámer každoročne zvyšovať platy učiteľov počínajúc rokom 2018, ale zákonom je garantované len 6 % zvýšenie platu od 1. septembra 2016 v podobe novej platovej tabuľky pre pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Programovom vyhlásení vlády
.pdf
novela
doteraz platným
Demagog.SK


Dobre, znovu opakujem, musím to povedať pán Oravec, ktorého ste vaša vláda schválili teraz do Bruselu zastupovať zamestnávateľov, takže tam stráca dôveru zrejme aj pán Oravec a očakával by som od pani predsedníčky vlády, aby revidovala toto uznesenie, ktoré išlo do európskeho sociálneho a hospodárskeho výboru, kde má zastupovať Slovensko...

Vláda schválila nomináciu Jána Oravca zastupovať zamestnávateľov za Slovensko v Hospodárskom a sociálnom výbore v rokoch 2010 až 2015 14. júla 2010 .

nomináciu
14. júla 2010


Len povodne v prvom roku znamenali dopady 680 miliónov eur, čiže zvýšené výdavky.

Podľa TASR spôsobili v roku 2010 povodne škody vo výške 700 miliónov eur. Presné údaje o výške týchto škôd sú však nedostupné. Podľa portálu aktualne.sk vláda vyčlenila na záchranné práce po týchto povodniach najskôr 17. augusta 11 miliónov eur a potom 19. augusta ďalších 13,3 milióna eur. Z rezervy predsedníčky vlády bolo na tieto účely vyčlenených takmer 300 tisíc eur.

povodne


A iný sudca povedal, že je dôvodné (pozn. obvinenie Čurillovcov).

Bratislavský krajský súd septembri 2021 konštatoval , že stíhanie vyšetrovateľov NAKA je neopodstatnené. Obvinení sú však aj naďalej a to zo zneužitia právomoci verejného činiteľa. Generálna prokuratúra vo februári 2022 zrušila len časť obvinení.

K tomu sa vyjadril policajný prezident Hamran na tlačovej konferencii 8. septembra 2022. Povedal, že súd neoznačil stíhanie za dôvodné, obvinenie už vyše roka trvá a je politicky zneužívané . K stíhaniu sa vyjadril aj na ďalšej tlačovej besede 15. marca 2023. Podľa Hamrana tri súdy údajne potvrdili, že sa vyšetrovatelia trestného konania nedopustili.

Na tlačovú besedu reagoval právnik Martin Ribár vo videu na facebookovej stránke „Za právny štát“. Citoval z uznesenia Najvyššieho súdu SR, ktoré sa odvoláva na uznesenie Úradu inšpekčnej služby – tá je zodpovedná za vyšetrovanie a aj obvinenie vyšetrovateľov:

„Na strane druhej z obsahu dotknutého uznesenia plynú závažné skutočnosti vyvolávajúce podozrenia, že v iných trestných veciach malo dochádzať a to aj za prispenia OČTK ku skresľovaniu dôkaznej situácie vytváraním nepravdivých dôkazov, (…) pričom o týchto skutočnostiach mal vedieť aj vyšetrovateľ Ján Čurilla“ (od 5:56).

Rozhodnutie sa zdá byť jediným údajným dôkazom v prospech tvrdenia, že obvinenia vyšetrovateľov NAKA sú opodstatnené. Predmetné rozhodnutie NS SR dostupné nie je, tvrdenia Martina Ribára nemôžeme overiť.

Počas tlačovej besedy Hamran spomína aj rozhodnutie Najvyššieho súdu, podľa ktorého sa vyšetrovatelia NAKA nedopustili trestných skutkov či manipulácií vyšetrovania (10:50).

Oslovili sme Milana Krajniaka a ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny so žiadosťou o vyjadrenie, do vydania relácie 4. 5. 2023 tak však neurobili.

konštatoval
zrušila
zneužívané
Podľa Hamrana
videu


Ale čo je najpodstatnejšie, je úplne evidentné, že naše opatrenia, ktoré sme urobili v rámci krízy, boli úspešné. Slovensko má najvyšší hospodársky rast v celej Európskej únii.

Je však zavádzajúce tvrdiť, že vysoký rast HDP Slovenska vyplýva z protikrízových opatrení. Súvislosť nie je dokázateľná a je spochybniteľná argumentom o otvorenosti Slovenskej ekonomiky, keďže vyše 80% HDP je tvorené exportom a teda dopytom zahraničných subjektov po produktoch výrobcov vyrábajúcich na Slovensku. Akékoľvek vládne opatrenie namierené na zvýšenie domáceho dopytu má tak na tvorbu HDP marginálny dopad. Napríklad podľa Inštítútu finančnej politiky pri Ministerstva Financií je vplyv vládnych investičných projektov ako sú napríklad PPP projekty sporný. Na výkon slovenskej ekonomiky v roku 2010 mali mať „pozitívny vplyv vo výške 0,7 percenta HDP. V ďalších troch rokoch však zmažú 0,6 percenta HDP. PPP projekty ovplyvnia HDP cez vyššiu tvorbu kapitálu, čo však bude čiastočne kompenzované vyšším dovozom. Keďže projekt výstavby diaľnic je náročný predovšetkým na kapitál, vplyv na zamestnanosť, a tým na spotrebu domácností by mal byť minimálny," uviedlo ministerstvo.

Inštítútu finančnej politiky
slovenskej
projekt


Vláda nezastavila transformáciu nemocníc na akciové spoločnosti, aj keď na to má možnosť.

Transformácia nemocníc je vďaka pozmeňujúcemu návrhu R. Rašiho zrušená, nie pozastavená. Pozmeňujúci návrh R. Rašiho (§ 101i) o zrušení transformácie nemocníc bol 14. decembra 2011 schválený v NR SR. Za tento pozmeňujúci návrh hlasovali všetci poslanci poslaneckého klubu SMER-SD (62 poslancov), Obyčajný ľudia (štyria poslanci), Nezaradení poslanci (A. Belousovová, R. Púčik) a dvaja poslanci SNS. Vládna koalícia až na Obyčajných ľudí hlasovala proti alebo sa hlasovania zdržala. Poslanci SAS vytiahli hlasovanie karty, tým znížili kvórum a tak umožnili schválenie pozmeňujúceho návrhu. Následne bol schválený aj zákon ako celok. Za návrh hlasovalo aj 12 poslancov MOST-Híd.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože síce vláda (až na Obyčajných ľudí) nehlasovala za pozmeňujúci návrh, ale obštrukciou SAS umožnila schválenie zákona umožnila. Inými slovami bez obštrukcie (t.j znížením kvóra) SAS by pozmeňujúci návrh neprešiel. Následne za zákon ako celok hlasovali aj poslanci 12 MOST-Híd. Zákon ako celok by nebol schválený bez ich hlasov a obštrukcie SAS.

Druhou rovinou je fakt, že transformácia tak nie je už nie len vo fáze, kedy sa čaká na jej priebeh (čo bol stav do schválenia pozmeňujúceho návrhu), a kedy by sa dalo povedať, že ju "vláda nezastavila", ale je už definitívne zrušená, na jej rozbeh bude potrebný nový zákon.

Pozmeňujúci návrh
hlasovali
schválený


Ja ďalej som teraz jeden a pol roka (premiérom, pozn.) a takisto súčasťou našej agendy je aj rómska otázka.

Programové vyhlásenie Pellegriniho vlády, ako aj materiály z jej rokovania dokazujú, že marginalizované (rómske) komunity sú súčasťou jej agendy. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Peter Pellegrini bol za premiéra vymenovaný 22. marca 2018 - teda pred necelým rokom a pol. Aj jeho vláda sa v programovom vyhlásení ( .pdf ) zaviazala, že bude venovať „ ...osobitnú pozornosť začleňovaniu Rómov v súlade so Stratégiou Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020 a záväzkami Slovenskej republiky ako členského štátu EÚ, vyplývajúcich zo záverov Rady - Rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2020.” (str. 51) V januári 2019 vláda schválila Aktualizovaný akčný plán Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020.

vymenovaný .pdf schválila


...to hovorí pápež František (rešpekt k inakosti LGBTI, pozn.).

Pápež František zastáva umiernenejší postoj ku komunite LGBTI, dôkazom čoho sú aj jeho časté vyjadrenia na túto tému, pričom niektoré možno vnímať ako vyzývanie k rešpektu k inakosti. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2013 pápež František odpovedal na otázku ohľadom homosexuálnych kňazov: “ Ak je niekto gay a hľadá Boha a koná dobro, kto som ja, aby som ho súdil ?“ Magazín Time v ten rok pápeža vyhlásil za osobnosť roka, jedným z dôvodov bola aj jeho empatia voči LGBTI komunite.

Pápež František sa opakovane stretáva s LGBTI aktivistami a veriacimi V roku 2015 prijal vo Vatikáne transrodového muža, ktorého po medicínskej tranzícii odmietla jeho náboženská komunita. Počas Popolcovej stredy toho istého roku pápež vo Vatikáne privítal aj skupinu 50 LGBTI katolíkov. V talianskom Neapole navštívil homosexuálne orientovaných, transrodových a HIV nakazených väzňov , počas návštevy Paraguaju sa pápež historicky prvýkrát stretol so ženatým LGBTI aktivistom . V septembri 2015 pápež František v USA poskytol iba jednu oficiálnu audienciu , a to pre svojho bývalého žiaka žijúceho v zväzku s partnerom rovnakého pohlavia. Písomnú podporu pápež vyjadril i mníške venujúcej sa transrodovým ženám a v roku 2018 sa osobne stretol so študentom , ktorý bol napadnutý, keď sa zastal páru rovnakého pohlavia. Na stretnutí s Juanom Carlosom Cruzom - homosexuálne orientovaným mužom, ktorý v detstve zažil sexuálne zneužívanie zo strany cirkvy - pápež František povedal, že nie je dôležité akú sexuálnu orientáciu človek má. Podľa jeho slov Boh má rád všetkých bez ohľadu na to, či je niekto gej , pretože tak ho Boh stvoril.

Treba však podotknúť, že nie všetky vyjadrenia pápeža Františka sú ústretové voči LGBTI komunite, v niektorých vyjadreniach hovorí napríklad o gender ideológii. V knihe rozhovorov s francúzskym sociológom Dominique Woltonom Politique et société , ktorá bola vydaná v septembri 2017 sa pápež František vyjadril aj k téme manželstva. To je podľa neho historickým termínom, ktorý zahŕňa výlučne a nielen v cirkvi zväzok medzi mužom a ženou. Zväzky medzi osobami rovnakého pohlavia by sa podľa pápeža mali nazývať registrovanými partnerstvami, pričom ich dal do spojitosti s genderovou ideológiou: "Marriage between people of the same sex? ... Let’s call them ‘civil unions.’ Lets not play with the truth. It’s true that behind it there is a gender ideology."

homosexuálnych kňazov:
Time
transrodového
privítal
väzňov
aktivistom
septembri
audienciu
mníške
študentom
gej
Politique et société
vyjadril


Preto hovorím, že najťažšia úloha pre súčasnú vládu bude zabrániť tomu, aby Slovenské elektrárne sa dostali do rúk oligarchistických skupín a finančných skupín, ako sa to stalo v Eustream.

Spoločnosť Eustream v súčasnosti vlastní Slovenský plynárenský priemysel s 51 percentným zastúpením štátu cez Fond národného majetku a 49 percentným podielom Slovak Gas Holding B.V., ktorý vlastní česká energetická skupina Energetický a průmyslový holding (EPH) podnikateľa Dušana Křetínského a finančnej skupiny J&T. Tento výrok napriek spornému pojmu "oligarchistická skupina" hodnotíme ako pravdivý, pretože výrazný podiel spoločnosť Eustream vlastní aj finančná skupina J&T.

Eustream EPH predajom


...dokonca sa o ňom (o Petrovi Kažimírovi, pozn.) často hovorí aj o možných funkciách na úrovni, ktoré presahujú hranice nášho štátu...

V súčasnosti sa o Petrovi Kažimírovi špekuluje ako o možnom nástupcovi Jeroena Dijsselbloema, ktorý končí vo svojej funkcii šéfa euroskupiny (neformálne zoskupenie ministrov financií eurozóny, ktorý riešia záležitosti týkajúce sa eura). Výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

špekuluje nástupcovi kandidátov povedal


Skutočne tá dohoda, ktorá je zhmotnená v memorande, je dohoda všetkých požiadaviek, ktoré Lekárske odborové združenie a lekári mali.

Lekárske odborové združenie (LOZ) deklarovalo od začiatku štyri hlavné ciele : 1) Zabezpečiť dodržiavanie Zákonníka práce a Vyhlášky týkajúcej sa minimálneho materiálneho a personálneho zabezpečenia bez rozdielu vo všetkých zdravotníckych zariadeniach na Slovensku. 2) Zmeniť systém financovania zdravotníckych zariadení tak, aby platby zdravotných poisťovní odzrkadľovali reálne náklady na zdravotnú starostlivosť vrátane zohľadnenia ceny práce zdravotníckych pracovníkov. 3) Žiadame zastaviť transformáciu nemocníc na akciové spoločností. Zabezpečiť širokú odbornú diskusiu s profesijnými a odborovými organizáciami k tejto téme. 4) Žiadame legislatívnu garanciu postupného navýšenia základných platov lekárov tak, aby najneskôr do 1. januára 2013 platy lekárov dosiahli minimálne 1,5- až 3-násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve, v závislostí od dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe. Pozrime sa teraz, čo navrhuje memorandum : K bodu 1 : Vláda sa zaväzuje vykonať organizačné a ekonomické opatrenia, ktoré vytvoria predpoklady na dôsledné dodržiavanie Zákonníka práce a Výnosu Ministerstva zdravotníctva SR z 10. septembra 2008 č. 09812/2008-OL o minimálnych požiadavkách na personálne zabezpečenie a materiálno-technické vybavenie jednotlivých druhov zdravotníckych zariadení K bodu 2 : Vláda Slovenskej republiky sa zaväzuje najneskôr do 31.12.2012, zabezpečiť prijatie takých legislatívnych a organizačných opatrení, aby sa najneskôr do konca roku 2013 reálne v praxi uplatňoval klasifikačný systém spolu so stanovením výšky úhrady za jednotlivé výkony poskytnutej zdravotnej starostlivosti v súlade so zákonom 18/1996 Z.z. o cenách. Vláda Slovenskej republiky sa zaväzuje uskutočniť zmenu financovania systému zdravotnej starostlivosti, ktorá bude založená na štandardných diagnostických a terapeutických postupoch stanovených Ministerstvom zdravotníctva SR v spolupráci so stavovskými, odbornými a odborovými organizáciami (najmä Slovenská lekárska komora a LOZ) a bude zohľadňovať reálne náklady (vrátane ceny práce zdravotníckych pracovníkov) na liečbu konkrétnej diagnózy. Vláda sa zaväzuje zabezpečiť zákonnú povinnosť zdravotných poisťovní tieto náklady nemocnici uhradiť. K bodu 3 : Zastavenie transformácie nemocníc na akciové spoločností 3.1 Vláda poverí ministra zdravotníctva SR, aby požiadal poslancov NR SR do 16.12.2011 predložiť na schválenie Národnej rade Slovenskej republiky návrh novelizácie zákona č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti v znení zmien a doplnkov, ktorým navrhne zrušenie § 84 až 91 zákona. Vláda SR za zaväzuje nerealizovať predmetné ustanovenia zákona, teda nerealizovať zmenu štátnych organizácií poskytujúcich zdravotnú starostlivosť na akciové spoločnosti až do rozhodnutia NR SR o vyššie uvedenom návrhu. K bodu 4 : Vláda sa zaväzuje zabezpečiť v zariadeniach ústavnej starostlivosti Slovenskej republiky zvýšenie základných platov zdravotníckych pracovníkov v povolaní lekár na úroveň: (i) K 1.1.2012 na úroveň minimálne 1,05 - 1,60 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve podľa dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe. (ii) K 1.4.2012 na úroveň minimálne 1,17 - 1,73 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve podľa dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe. (Memorandum dané body, ktoré sú uvedené v tomto texte dopĺňa a konkretizuje, pre ich prečítanie kliknite na vyššie uvedený link, pozn.) Sme.sk : Podľa premiérky bola dôvodom nedohody najmä výška lekárskych platov. S návrhom na 300 eurový nárast lekári nesúhlasili. Odborári stále trvajú na tom, že sporné sú nielen platy, ale aj iné ich požiadavky a výpovede zatiaľ nesťahujú. Na ostatných požiadavkách lekárov ako dodržiavanie Zákonníka práce, dofinancovanie a zastavenie transformácie nemocníc sa obidve strany dohodli bez väčších problémov. (TOTO je tam takto napísané) aktuality.sk : Najväčšie rozpory sú v riešení platov lekárov. Kým odbory žiadajú od budúceho roka navýšenie základne mzdy na úroveň 1,25 až 2,5 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve podľa dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe, vláda im ponúka 1,17 až 1,73 násobok priemernej mzdy. Tá bola vlani 769 eur. Lekári okrem toho žiadajú aj ďalšie zvýšenie od roku 2013, a to na 1,5 až 3,0 násobok priemernej mzdy. Ako vyplýva z textov memoranda a pôvodných požiadaviek LOZ, tak tie sú vo svojej podstate v memorande naplnené a vládou garantované. Výnimku tvoria platy lekárov, kde má vláda a LOZ rozdielne postoje. To v podstate potvrdzuje vyššie uvedený server Sme.sk a Aktuality.sk. Požiadavky odborárov sú v memorande splnené, výnimkou však sú platové požiadavky. Fakt, že vláda síce navrhuje zvýšenie platov neznamená, že sa jedná o dohodu všetkých požiadavik. Dohodou všetkých požiadaviek by bolo naplnenie navýšenia platov v miere ako to požaduje LOZ, prípade spôsobom s ktorým by súhlasilo samotné LOZ. Ani jednu z uvedených podmienok vládne memorandum nesplňuje ,jedná sa tak o jednostranný návrh vlády.

Lekárske odborové združenie

memorandum

Sme.sk

aktuality.sk


predsa nie je možné akceptovať, aby niekto urobil podvod tým, že napíše všetkým starostom a primátorom listy, v ktorých oznámi, že pôjde do referenda aj predseda najsilnejšej opozičnej strany...

Nepodarilo sa nám dohľadať presné znenie toho listu, ale z rozhovoru s Richardom Sulíkom v Na Telo 12.9.2010 , alebo pre TASR potvrdzuje túto informáciu. Zároveň Ficov list , v ktorom Sulíka obviňuje zo zverejnenia neprávd nebol nikým dementovaný. Richard Sulík takto konal po tom, čo mu údajne na súkromných stretnutiach medzi štyrmi očami obaja politici prisľúbili svoju účasť na referende. Robert Fico toto vyhlásenie odmieta . Richard Sulík v parlamente vyhlásil, že sa už Ficovi sa medzi štyrmi očami ospravedlnil.

Na Telo 12.9.2010
TASR
Ficov list
odmieta


Máme tú slobodu, to, že sme členmi NATO neznamená, že sa musíme podpísať pod každé rozhodnutie, ktoré vymyslia či Spojené štáty či Veľká Británia.

Rozhodnutia v rámci NATO dosahujú krajiny konsenzom, návrhy teda potrebujú súhlas všetkých. Zasadnutia trvajú dovtedy, kým diskutéri nedospejú k spoločnému záveru. Web organizácie uvádza, že niekedy sa krajiny „zhodnú na tom, že sa nezhodnú”. Slovensko každopádne nemusí súhlasiť s názormi iných krajín a môže tlačiť diskusiu k zmene resp. konsenzu. Tvrdenie Tomáša Valáška hodnotíme ako pravdivé.

dosahujú


...v roku 2011, keď ste položili vlastnú vládu...

V roku 2011 skutočne padla vláda Ivety Radičovej, ktorej súčasťou bola aj strana SaS s Richardom Sulíkom. Hlasovanie NR SR o dôvere vlády vtedy bolo na žiadosť vlády SR spojené s hlasovaním o navyšovaní tzv. eurovale. Poslanci SaS na čele s Richardom Sulíkom boli proti navyšovaniu eurovalu a hlasovania sa nezúčastnili. Vláde následne vyslovená dôvera nebola. To, či možno za pád vlády viniť Richarda Sulíka, je však nejednoznačné. Rôznia sa i názory politických komentátorov. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podobný výrok Demagog.SK overoval u poslanca Róberta Madeja (Smer-SD) dňa 18. júna 2017. O eurovale a (ne)hlasovaní zaň v NR SR sám Sulík hovoril o štyri roky neskôr na portáli aktuality.sk takto: "V auguste 2010 sme hlasovali za jeho vznik, lebo mal byť len dočasný. To znamená, že sa malo pomáhať len takým krajinám, ktoré budú vedieť pôžičky splatiť, nemalo sa pomáhať bankám. Pri navýšení dočasného eurovalu už toto všetko neplatilo, išlo len o druhý balík Grécku, a preto bola moja okamžitá a jasná odpoveď Miklošovi, že my za to hlasovať nebudeme." Na príčinu pádu vlády od vtedy existujú najmä dva názory a líšia sa podľa toho, z hľadiska ktorého tábora sa na ňu dívame. Sulík tvrdí, že Iveta Radičová bola v straníckom súboji v hľadáčiku dvoch silných mužov Ivana Mikloša a Mikuláša Dzurindu, navyše viazaná výsledkom rokovaní z Bruselu, a vo vyjednávaniach o hlasovaní jej tak chýbala rozhodovacia autonómia. Premiérka neskôr sama povedala, že pri spojení hlasovania s dôverou vláde „ rešpektovala v tejto situácii postoj a stanoviská koaličných partnerov “. SDKÚ, KDH aj Most-Híd podľa nej prišli so závermi, že hlasovanie sa má s dôverou vláde spojiť. „ Matematicky – keby som aj nehlasovala za spojenie s dôverou, na vláde to prejde aj bez môjho hlasu. Nebolo to rozhodnutie Ivety Radičovej ani osoby zastúpenej v inštitúcii premiéra, “ vyhlásila Radičová. Premiérka sa na druhú stranu hájila záväzkami voči krajinám eurozóny a voličom, keď ako posledná rečníčka pred hlasovaním naliehala na poslancov: " To, o čom dnes rozhodujeme, je dobré meno Slovenska. To, o čom dnes rozhodujeme, je, kam bude Slovenská republika a občania Slovenska patriť. Kto budú naši partneri a s kým sa môžeme poradiť. Je to o tom, že sa sami vylúčime zo spoločenstva úspešnejších. " Z pohľadu nezúčastneného pozorovateľa sa teda jednalo o neústupnosť na oboch stranách. Principiálny spor, kde je zložité jedného či druhého viniť z dôsledkov. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Hlasovanie poslanca Sulík Premiérka naliehala