Rodičovský príspevok, minimálna mzda, ale aj vianočný príspevok k dôchodku, ktorý sa zdvojnásobí. Platy vo verejnej správe sme zvýšili už tento rok o 10 %. Nový rok budú znovu o 10 % stúpať. Zvýšili sme platy nastupujúcim učiteľom aj pedagógom ako takým. Dali sme príspevok prváčikom.

Opatrenia, ktoré Peter Pellegrini spomína, navrhli alebo podporili poslanci či ministri strany Smer. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Poslanci Smeru navrhli a poslanci vládnej koalície v septembri 2019 schválili zákon, po ktorom rodičovský príspevok narastie. V závislosti od toho, čo rodičia pracovali, sa im zvýši z 220 na 250 alebo až 370 eur. Po návrhu poslancov Erika Tomáša a Roberta Fica stúpne od roku 2020 minimálna mzda z 520 na 580 eur. Po novom sa jej výška bude určovať dohodou medzi zamestnávateľmi a zamestnancami. Ak sa nedohodnú, minimálna mzda sa vypočíta ako „60% priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve.” V roku 2019 stúpla aj výška vianočného príspevku k dôchodku. Zmenu navrhlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré vedie Ján Richter (Smer-SD). V závislosti od výšky penzie dostanú niektorú dôchodcovia dvojnásobnú výšku príspevku ako v roku 2018. Platy v štátnej a verejnej službe sa v januári 2019 zvýšili o 10%, rovnako majú stúpnuť aj v roku 2020 ( .pdf , s. 3). Kolektívnu zmluvu podpísali zástupcovia zamestnancov (KOZ a NKO) so zástupcami zamestnávateľov - vedúci úradu vlády Matúš Šutaj Eštok, minister financií Peter Kažimír, ministerka vnútra Denisa Saková a minister práce Ján Richter - v novembri 2018 ( .pdf , s. 5). Zvýšenie platom o.i. nastupujúcich učiteľov navrhli poslanci SNS, poslanci Smeru ich podporili v parlamente. Začínajúci učitelia tak po novom dostanú základný plat 831,50 eur - namiesto pôvodných 690 eur. Platy počas vlády 2016 - 2020 stúpli všetkým učiteľom. Od septembra 2019 dostávajú rodičia k nástupu dieťaťa do školy jednorázový príspevok vo výške 100 eur. Medzi navrhovateľovi tohto príspevku patria najmä poslanci strany Smeru.

navrhli schválili návrhu stúpne stúpla navrhlo dostanú .pdf novembri .pdf navrhli dostanú pôvodných stúpli dostávajú navrhovateľovi


Je to naozaj úplne závažná vec a teraz fakty. Predsa minister vnútra Lipšic úplne jasne potvrdil, že takáto akcia s názvom s krycím názvom Gorila existovala. Takisto SIS úplne legálne odpočúvala byt na Vazovovej ulici. Predsa krajský súd v Bratislave potvrdil, že vydal povolenie k odpočúvaniu ľudí, ktorí sa stretávali v tomto byte. Premiérka Radičová v archíve nájde informácie o tom z roku 2006 počiarkujem, kedy bol premiérom Dzurinda a ministrom vnútra pán Pado.

To, že akcia s názvom Gorila skutočne existovala a SIS ju aj realizovala potvrdil 19. januára 2012 minister vnútra Daniel Lipšic. "Môžeme potvrdiť, že v rokoch 2005 a 2006 boli zadokumentované vážne podozrenia z korupčnej trestnej činnosti ," povedal Lipšic. Zároveň dodal, že bola podľa neho legitímna a legálna. ( SITA , 12. januára 2012) " T ajná služba žiadala o súhlas na odpočúvanie , ktoré spomína spis Gorila. Hospodárskym novinám to potvrdil Krajský súd v Bratislave . ...„Krajský súd eviduje žiadosť o použitie ITP (infomačno-technické prostriedky, pozn.) zo dňa 21. novembra 2005,“ potvrdila Hospodárskym novinám predsedníčka súdu Darina Kuchtová." V zverejnenom dokumente Gorila sa spomína byt na Vazovovej ulici 9/A. S touto informáciou prišli viaceré média. ( SME , 30. decembra 2011) Súčasťou dokumentu zverejneného na internete je list príslušníka SIS z marca 2007 adresovaný jej vtedajšiemu riaditeľovi Jozefovi Magalovi. Opisuje v ňom, ako spomínaný byt legálne odpočúval zo svojho bytu v susedstve. Na základe toho Gorila vznikla. Minister vnútra D. Lipšic potvrdil , že v rokoch 2005 a 2006 boli zadokumentované závažné podozrenia. V roku 2006 bol predsedom vlády Mikuláš Dzurinda a ministrom vnútra M. Pado (po demisii V. Palka). Bývalý minister vnútra M. Pado potvrdil pre denník SME (27. decembra 2012), že dostával viacero informácií zo SIS, avšak vzhľadom na čas si na konkrétne nepamätá. Pado dodáva: „Ak sa niečo objavilo, odovzdal som to orgánom, ktoré mali kompetencie na vyšetrovanie“ J. Kollár hovorí vo všetkých bodoch svojho výroku pravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

potvrdil SITA SME potvrdil SME


... vláda vyčleňuje peniaze, hovorím na to isté zvyšovanie platov (pedagogických pracovníkov, pozn.) každý rok, je to zhruba o tých 6% (...).

Výrok sa týka výšky percentuálneho zvyšovania platov pedagogických a odborných zamestnancov v regionálnom školstve od roku 2016. Vláda vo svojom programovom vyhlásení sľúbila navýšenie platov o 6 % od septembra 2016, následne od januára 2018 každoročne. Vláda septembrové navýšenie aj splnila, pritom sa platy pedagogických a odborných zamestnancov opäť navýšili od septembra 2017. Malo ísť o mimoriadne navýšenie, no napriek tomu vláda neschválila navýšenie o sľúbených 6 % od januára 2018. Súčasná ministerka argumentuje tým, že sľúbené navýšenie len aplikovali skôr. Je pritom pravdou, že vláda vynaložila finančné prostriedky na valorizáciu platov aj v roku 2016 aj v roku 2017 v priemernej výške o 6 %, preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2016-2020 vyplýva záväzok vlády navyšovať finančné ohodnotenie pedagogických a odborných zamestnancov, ako aj vysokoškolských učiteľov v priemere o 6 % od 1. septembra 2016 a následne od 1. januára 2018 každoročne (do 2020). Tieto zmeny sú však podmienené realizáciou zásadných vnútorných zmien v systéme výchovy a vzdelávania. Podľa návrhu rozpočtu verejnej správy na obdobie 2018-2020 porastie nominálna mzda v hospodárstve o 4,6 % a reálna mzda o 2,9 %. (Hlavná kniha, .pdf , s. 5) Okrem toho sa navýšia platy zamestnancov v štátnej službe a niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme (okrem pedagogických a odborných zamestnancov a učiteľov vysokých škôl) od 1. januára 2018 o 4 %. (Hlavná kniha, .pdf , s. 40) Návrh rozpočtu zároveň počíta s už zvýšeným platov pedagogických a odborných zamestnancov o 6 % od 1. septembra 2017. (Hlavná kniha, .pdf , s.43) Návrh rozpočtu na obdobie 2017-2019 plánovala navýšenie stupníc platových taríf o 6 % pre pedagogických a odborných zamestnancov a pre učiteľov vysokých škôl od 1. septembra 2016. (Hlavná kniha, .pdf , s. 45 a 46) Zamestnancom verejnej správy sa navýšili platové tarify o 4 % of 1. januára 2017 a funkčné platy o 2 % od 1. septembra 2017. (Hlavná kniha, .pdf , s. 42-43) V roku 2016 sa zvyšovali platy štátnych zamestnancov v štátnozamestnaneckom a v služobnom pomere a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme o 4 %. (Hlavná kniha, .pdf , s. 43) Toto navýšenie sa týkalo aj zamestnancov regionálneho školstva a učiteľov verejných vysokých škôl (Hlavná kniha, .pdf , str. 48 a 51). V roku 2015 sa platy pedagogickým a odborným zamestnancom navýšili o 5 %. (Hlavná kniha, .pdf , s. 40) Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlásenia .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Tak isto milión ľudí používa rekreačné poukazy.

Posledné dáta o využívaní rekreačných poukazov zamestnancami sú z roku 2021, podľa ktorých poukazy využilo 197 tisíc zamestnancov ( .pdf , s.1). Kvôli nedostatku oficiálnych štatistík o reálnom využívaní rekreačných poukazov za roky 2022, 2023 a 2024 výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Počet ľudí, ktorý využívajú rekreačné poukazy nie je možné overiť, pretože posledné štatistiky ohľadom ich využívania pochádzajú z roku 2021. Podľa Inštitútu finančnej politiky ich v danom roku ich využilo 197 tisíc ľudí ( .pdf , s.1). Podľa TV Markíza išlo konkrétne o 197 235 využitých poukazov. Išlo o pokles oproti roku 2019, kedy boli boli rekreačné poukazy zavedené. Vtedy využilo viac ako 230 tisíc zamestnancov a zamestnankýň ( .pdf , s.1).

Podľa prieskumu verejnej mienky pre pracovnú agentúru Maxin´s Group, o ktorom informovala TASR, by ich v roku 2024 využilo 35 % zamestnancov. Na Slovensku bolo v 2. štvrťroku zamestnaných 2,62 milióna ľudí. Na základe prieskumu by tak rekreačný poukaz za rok 2024 využilo približne 917-tisíc ľudí. Prieskum tiež ukázal, že využitie poukazu by zvážilo ďalších 26 % opýtaných, teda 681-tisíc ľudí. Prieskum bol uskutočnený od 4. do 9. apríla 2024 na vzorke 1050 respondentov.

Od 1. januára 2025 môžu rekreačné poukazy používať aj rodičia zamestnancov a zamestnankýň. Poukazy sa dajú využiť aj na letný tábor pre deti.

Rekreačné poukazy schválil parlament na základe návrhu Slovenskej národnej strany v roku 2018.

dáta
.pdf
štatistiky
pochádzajú
.pdf
TV Markíza
.pdf
prieskumu
zamestnaných
používať
využiť
schválil


Je pravda že reagovali aj iní, ale ani nikto cez vyhlásenie parlamentu. My sme ako a jediný štát, ktorý takýmto spôsobom reagoval.

Prijatie maďarskej ústavy vyvolalo reakcie aj v zahraničí. O existujúcich obavách hovoril Pan Ki-Mun, znepokojenie vyjadrila aj Benátska komisia či Amnesty International . Zo zástupcov európskych krajín sa proti maďarskej ústave vyslovil nemecký štátny tajomník ministerstva zahraničných vecí pre európske záležitosti Werner Hoyer . Pred jej prijatím sa proti pripravovanému zneniu postavilo niekoľko slovinských politických strán. Slovenská republika však bola jediným štátom, ktorý na prijatie maďarskej ústavy reagoval na úrovni parlamentného vyhlásenia.

Benátska komisia
Amnesty International
Werner Hoyer
slovinských


My máme v programe napísané, že otvorme tú debatu takým spôsobom, aby sme v procese vedeli do toho vpustiť NGO…  (rokovanie o TTIP, pozn.)

V programe OĽaNO do volieb do EP je TTIP venovaná jedna časť: "3.2. ODMIETAME MEDZINÁRODNÉ ZMLUVY V PROSPECH VYVOLENÝCH SPOLOČNOSTÍ Podporujeme take ekonomické previazanie Európskej únie, ktoré bude v prospech ľudí a nie v prospech korporácií. Preto odmietame Transatlantickú obchodnú dohodu (TTIP) v dnešnej podobe, pretože presadzuje iba záujmy lobistov a korporácií a nie záujmy ľudí. Dobre nastavená obchodná dohoda by vytvorila spoločný voľný trh medzi USA a EÚ. Benefity z takejto dohody by boli pozitívne pre každú krajinu a o takúto sa budeme usilovať. Do Bruselu neprichádzame hájiť záujmy lobistov a korporácií, ale záujmy ľudí." Jozef Viskupič vo svojom osobnom programe píše, že medzi jeho ciele patrí: "Zabrzdiť proces TTIP, a nanovo ho otvoriť so zapojením 3. sektora, občianskej iniciatívy a národných parlamentov, teda, aby bola prijatá v prospech ľudí a nie korporácií." Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

programe OĽaNO
vo svojom osobnom programe


Len na margo toho, že existuje aj taká štúdia z Medzinárodného menového fondu, ktorú ktorá je ináč mimochodom na ministerstve financií, ktorá hovorí o tom, že tie administratívne zásahy neboli žiadne v rámci regulácie cien (energií pozn.), čiže nič také, z čoho sme boli obviňovaní sa neudialo.

Ktorú štúdiu má J. Počiatek na mysli, nevieme zistiť.


Minimálne ten projekt pre mladých ľudí do 29 rokov, ktorý sa pozitívne premieta, pretože 6-tisíc mladých ľudí má už v rukách novú pracovnú zmluvu a pracuje.

TASR vyjadrenia


... prezident Kováč napríklad odmietol vymenovať pána Lexu za riaditeľa SIS v ´93 roku. Potom po ďalších voľbách v ´94 roku vtedajšia vaša vláda zmenila zákon a na základe toho Lexa sa stal potom riaditeľom SIS

Podľa stručného historického prehľadu o SIS na portáli SME v marci 1993 prezident Kováč odmietol neoficiálny návrh premiéra Mečiara, aby do funkcie riaditeľa SIS vymenoval Ivana Lexu. Následne čoho v ďalšom volebnom období poslanec za HZDS Macuška predložil novelu zákona o SIS, podľa ktorej "riaditeľa SIS vymenúva a odvoláva na návrh predsedu vlády SR vláda SR", čo vláda aj urobila a dňa 18. apríla 1995 vymenovala za riaditeľa Lexu. Výrok Bugára preto hodnotíme ako pravdivý.

prehľadu odstúpil zákona menoval vylúčená Správa


Pretože lídri a predsedovia národných parlamentov (...) sa stretávajú raz za rok.

Stretnutia predsedov parlamentov členských štátov EÚ sa uskutočňujú raz ročne, na konferencii Predsedov parlamentov EÚ. Výrok Andreja Danka hodnotíme ako pravdivý. Predsedovia parlamentov členských štátov Európskej únie sa podľa webu eu2016.sk schádzajú každoročne " Konferencia sa schádza každý rok na jar v štáte, ktorý predsedal v Rade EÚ počas druhého polroka predchádzajúceho roka. " Konferencia v Bratislave je naplánovaná na apríl 2017. Iný zdroj ( europskaunia.sk ) však dodáva: " Okrem pravidelných výročných stretnutí predsedov jednotlivých parlamentov, čo predstavuje vrchol organizačnej štruktúry Konferencie, sa stretajú zástupcovia parlamentov aj na nižších úrovniach. " Teda menších stretnutí môže prebehnúť v roku aj viacero, ale raz za rok sa koná oficiálne stretnutie. Konferencia má združovať parlamenty členských štátov a Európsky parlament. Andrej Danko pred oficiálnym stretnutím v apríli 2017, organizoval 6. a 7. októbra 2016 neformálne stretnutie predsedov parlamentov členských štátov EÚ: " Podujatie vychádza z iniciatívy predsedu Národnej rady Slovenskej republiky Andreja Danka v duchu motta „Spoznajme sa lepšie“ a tematicky by malo nadviazať na neformálny samit hláv štátov a predsedov vlád EÚ, ktorý sa v Bratislave konal 16. septembra 2016 ".

apríl

europskaunia.sk

neformálne


Zase tu máme ďalšie tragické prvenstvo, tentokrát v počte infikovaných, v minulej vlne sme mali prvenstvo tuším že na týždeň v počte zomretých na 1 000 000 obyvateľov, teraz máme zase ďalšie svetové prvenstvá, zase sme svetovým unikátom.

Slovensko počas druhej vlny koronavírusu držalo rekord v počte úmrtí na covid-19 na milión obyvateľov za sedem dní. Na prvej priečke sa nachádzalo od 9. do 12. februára 2021 a následne od 15. do 18. februára, pričom najvyšší počet mŕtvych na milión obyvateľov dosiahlo 11. februára. Od 16. novembra 2021 do 1. decembra dosahovalo Slovensko najvyššie počty nových potvrdených prípadov ochorenia Covid-19 na milión obyvateľov podľa 7-dňového kĺzavého mediánu. V tomto období Slovensku každý deň pribúdalo priemerne až 1 600 infikovaných na milión obyvateľov. Na základe týchto dát hodnotíme výrok ako pravdivý.

držalo nachádzalo dosahovalo pribúdalo


V regulácii parkovania, ktorú neustále zlepšujeme na popud občanov, už bolo niekoľko zmien v rámci VZN, kde nás občania žiadali…

Všeobecne záväzné nariadenia (VZN) mesta Trenčín sú zverejnené na oficiálnej webstránke mesta. Pozmeňovacie VZN, ktoré spomína Richard Rybníček, sa týkajú VZN č. 10/2016 o dočasnom parkovaní motorových vozidiel. Je pravdou, že v zozname prijatých VZN sa nachádza viacero VZN, ktorými sa mení a dopĺňa VZN č. 10/2016 o dočasnom parkovaní motorových vozidiel. Napríklad v dôvodovej správe návrhu VZN č. 4/2017 , ktorým sa mení a dopĺňa VZN č. 10/2016 o dočasnom parkovaní motorových vozidiel, sa uvádza: „V snahe vyjsť v ústrety požiadavkám občanom a umožniť pružné reagovanie aj na prípadné nové požiadavky pri prevádzkovaní plateného parkovania navrhujeme zmenu VZN doplnením nového pojmu – prienikové parkoviská“. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

webstránke
č. 4/2017
správe


Transakčná daň sa nebude týkať bežných ľudí na Slovensku, bude sa týkať podnikateľov… nerobíme to, ako v Maďarsku je táto daň, je aj, platia ju aj ľudia, bežní ľudia, my sme na Slovensku, to povedať, že to budú platiť iba podnikatelia.

Daň z finančných transakcií je nová daň predstavená ministrom financií Ladislavom Kamenickým, ktorá je súčasťou konsolidačných opatrení Vlády SR. Daň by podľa ministerstva financií mala platiť pre fyzické osoby podnikateľov (SZČO) a firmy a bude sa vzťahovať na odchádzajúce bankové platby, akými sú platba kartou či úhrady z účtov.

Sadzba dane v pôvodnom znení mala byť na úrovni 0,35 % z odchádzajúcich bankových prevodov a 0,7 % z výberov z bankomatov pre podnikateľov ( .pdf , s. 20). Zároveň by mal platiť ročný poplatok vo výške 2 eur za platbu kartou.

Po prehodnotení výšky sadzieb vláda zvýšila sadzbu odchádzajúcich bankových prevodov na 0,4 % z jednej transakcie s limitom 40 eur na jednu.

Minister Kamenický sa aj pri prezentácii konsolidačného balíka vyjadril (1:11:45), že daň sa nedotkne „obyčajných ľudí,” ale iba firiem a živnostníkov. Tých je na Slovensku približne 700-tisíc. Je pravdou, že na fyzické osoby, ktoré nie sú podnikateľmi sa táto daň vzťahovať nebude, čiže ju nezaplatia priamo za finančnú transakciu z bankového účtu.

Viacerí aktéri upozorňujú, že nová daň bude mať nepriamy negatívny dopad aj na „bežných ľudí,“ teda nepodnikateľov.

Podľa prezidenta Republikovej únie zamestávateľov môže mať negatívne dopady vrátane zvýšenia inflácie a pribrzdenia ekonomického rastu. Oba ekonomické javy budú pôsobiť na všetkých obyvateľov Slovenska či už vyššími cenami alebo nižšou konkurencieshopnosťou.

Zvýšenie inflácie kvôli jej zavedeniu predpokladá aj makroekonomická prognóza od Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Podľa nej prispeje konsolidácia k rastu inflácie o 1,3 p.b. ( .pdf , s. 1). Zvýšenú infláciu pocítia všetci občania.

Odborník na dane a odvody a bývalý poslanec či europoslanec Jozef Mihál upozorňuje , že nová daň ovplyvní vyplácanie miezd a platov podnikov zamestnancom v závislosti od výšky výplaty.

Na zavedenie dane z transakcií ešte pred jej oznámením upozornil aj ekonomický portál TREND, podľa ktorého podobná udalosť v Maďarsku spôsobila , že si banky premietli zvýšené poplatky do poplatkov pre svojich klientov.

V druhej časti výroku spomína minister Kamenický transakčnú daň v Maďarsku, ktorú zaviedla vláda Viktora Orbána v roku 2013 a týka sa jednak firiem, ale aj všetkých fyzických osôb. Sadzba je 0,45 % pri bankových prevodoch a platbe kartou a 0,9 % pri výbere z bankomatu.

opatrení .pdf zvýšila vyjadril zvýšenia .pdf upozorňuje spôsobila zaviedla všetkých Sadzba


Aj keď výroba a predaj automobilov v rámci európskeho trhu sa od začiatku krízy javí ako alarmujúca, chcem upozorniť na to, že Slovensko so svojimi 74 000 zamestnancami patrí k najdôležitejším centrám svetového automobilového priemyslu, ktorý vyrába najvyšší počet osobných automobilov na obyvateľa na svete (171 automobilov na 1 000 obyvateľov). Na Slovensku sa v roku 2012 vyrobilo viac ako 926 tisíc áut, čo predstavuje medziročný rast takmer o 45%.

Informácie, ktoré Monika Smolková uvádza, potvrdzuje Združenie automobilového priemyslu SR (ZAP). Podľa TASR a SITA (uverejnené na sme.sk alebo itsp.sk ), bolo na Slovensku v roku 2012 vyrobených 926 555 áut, čo predstavuje priemer 171 automobilov na 1000 obyvateľov. V porovnaní s rokom 2011 ide o nárast o 44,9%. V prepočte na 1000 obyvateľov medziročne stúpol o 52 kusov, keďže v roku 2011 to bolo v priemere 118 vozidiel na 1000 obyvateľov.. Priemer EU je 38 áut na 1000 obyvateľov. Informáciu, že Slovensko je svetová jednotka v produkcií áut na jedného obyvateľa potvrdzuje správa ČTK (uverejnené na thedaily.sk ): Slovakia was the world’s number one in car production per head last year, with the Czech Republic ranking second in the chart measuring per capita car production in the world, Slovak daily Pravda said today.

sme.sk

itsp.sk

thedaily.sk


Ste jediní na svete, ktorí dávali z aktívnej služby zbrane. Všetci dávali zo záloh.

Slovensko poslalo Ukrajine podľa posledných informácií zbrane v hodnote okolo 170 miliónov eur. V tejto sume nie sú zarátané stíhačky MiG-29, ktoré dorazili na Ukrajinu v apríli 2023 a komerčné kontrakty medzi krajinami.

Ministerstvo obrany SR potvrdilo vo vyjadrení pre Demagog.sk, že nedávali na Ukrajinu zbrane z aktívnej služby.

Slovensko ani iné krajiny nezverejňujú takéto informácie.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

poslalo dorazili


Slovensko malo medziročne v období augusta nárast o 23 % v ubytovacích službách. (...) My sme dobehli Maďarov.

Štatistický úrad uvádza, že celkový počet prenocovaní v auguste 2019 bol 2 477 483, čo predstavuje medziročný rast o 15,9 %. P očet návštevníkov v ubytovacích zariadeniach sa vyšplhal na 792 136 osôb. Oproti predchádzajúcemu roku tak ide o nárast o 17,7 %. Percentuálny údaj, o ktorom hovorí Andrej Danko, sa viaže na domácich hostí v ubytovacích zariadeniach. Ich počet medziročne vzrástol o 23,7 % na 466-tisíc ľudí. V porovnaní s Maďarskom je celkový počet prenocovaní návštevníkov na Slovensku v absolútnych číslach nižší. Slovenské hotely navštívilo v auguste 2019 792 136 ľudí, počet prenocovaní bol 2 477 483. Maďarské ubytovacie zariadenia navštívilo v tom istom období 1 669 000 osôb , kde strávili celkovo 4 634 000 nocí . Údaje zverejnil maďarský štatistický úrad KSH. Ak však vezmeme do úvahy rozdiely v počte obyvateľov oboch krajín, pripadne na jedného obyvateľa Slovenska vyšší počet návštevníkov (6,88) aj prenocovaní (2,2) než tomu bolo v Maďarsku (5,85 / 2,1). Andrej Danko hovoril o náraste pri ubytovacích službách v súvislosti s tzv. rekreačnými poukazmi. Či mali na tento nárast vplyv práve poukazy a nie iné faktory, však zatiaľ potvrdiť nemožno. Štatistický úrad to neskúma a Inštitút finančnej politiky kauzálny vplyv poukazov aktuálne vyhodnocuje a zámery ešte nemá. Napriek tomu hodnotíme tvrdenie Andreja Danka ako ešte pravdivé.

Štatistický úrad
navštívilo
osôb
nocí


Viete, že aká inflácia na potraviny bola za vašej vlády? 30-percentná inflácia bola tu na potraviny a vtedy ste vy neurobili nič.

Koncom roka 2022 potravinová inflácia naozaj dosahovala rekordné čísla a atakovala hranicu 30 %. V tom čase však už strana SaS nebola súčasťou vládnej koalície. Z nej odišla v septembri toho istého roka, keď sa potravinová inflácia pohybovala približne na hranici 24 %. Navyše nie je pravdou, že vtedajšia vláda neprijala v reakcii na cenový vývoj žiadne opatrenia, ako to naznačuje Matúš Šutaj Eštok. Jeho výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Podľa dát štatistického úradu sa v období od októbra 2022 do marca 2023 potravinová inflácia pohybovala na rekordných číslach medzi 26,8 až 29,1 %. Oproti priemeru Európskej únie tak bola u nás inflácia na potraviny až o 10 percentuálnych bodov vyššie.

Inflácia začala výraznejšie stúpať už koncom roka 2021, čo možno spojiť s eskaláciou situácie na Ukrajine a následnou ruskou inváziou, ktorá spôsobila prerušenie globálnych dodávateľských reťazcov i zníženie ponuky kľúčových komodít. Významnejší pokles miery inflácie bolo možné pozorovať od apríla 2023.

Treba ale zdôrazniť, že v období, kedy inflácia dosiahla najvyššiu mieru - teda 29,1 %, už strana SaS nebola súčasťou vládnej koalície. Inflácia ale bola pomerne vysoká už v čase odchodu SaS z vlády, teda v septembri 2022, kedy dosahovala 24,1 %.

Vláda Eduarda Hegera reagovala na nárast cien najmä viacerými kompenzačnými opatreniami.

Ešte v marci 2022 podpísal minister pôdohospodárstva Samuel Vlčan s predstaviteľmi slovenských obchodníkov deklaráciu o udržaní cenovej stability základných potravín. Pri 13 vybraných položkách tak reťazce nemali zvyšovať svoju maržu, aj keď niektorí experti tento krok označili iba ako marketing .

V apríli 2022 vyčlenila vláda v rámci pomoci na boj s infláciou 260 miliónov eur.

Pre rodiny s deťmi ako aj domácnosti v hmotnej núdzi, náhradných rodičov, opatrovateľov a osobných asistentov zdravotne ťažko postihnutých osôb bol schválený jednorazový prídavok na dieťa vo výške 100 eur.

Minister financií Igor Matovič taktiež avizoval zvýšenie mesačného prídavku na dieťa. Rodinám s deťmi malo zároveň pomôcť aj zvýšenie daňového bonusu.

Koaličná SaS vtedy s prezentovanými opatreniami nesúhlasila a jej vtedajší predseda sa voči nim vyhradil na sociálnej sieti

Neskôr sa vláda zamerala najmá na boj s cenami energií. Z verejných zdrojov na boj s vysokými cenami energií bolo v rokoch 2022 a 2023 vyčlenených spolu 3,8 mld. eur ( .pdf s. 19).

V septembri 2022 prijala vláda finančnú podporu pre dôchodcov vyplatením 14. dôchodku vo výške 70 % 13. dôchodku.

Okrem toho rezort práce vyhradil 190 miliónov eur na pomoc najohrozenejším skupinám.

V decembri schválili poslanci NR SR dočasné zníženie DPH pre gastro prevádzky na 10 % do konca marca 2023 s cieľom pomocť týmto subjektom preklenúť náročné obdobie spôsobené energetickou krízou.

Vláda taktiež zastropovala medziročný rast cien plynu pre domácnosti na úrovni 15 %, rast cien tepla v priemere o 20 % ( .pdf s. 19-20).

dát pohybovala bola spojiť spôsobila nebola 24,1 podpísal marketing vyčlenila schválený avizoval nesúhlasila .pdf prijala vyhradil schválili .pdf


Žije tu 150 tisíc ľudí, ktorí tu nemajú trvalý pobyt, (...) ale ich dane idú niekam inam.

Podľa vyjadrenia bývalého námestníka primátora Cíleka v roku 2010, bolo od pondelka do piatku približne 170-tisíc ľudí, ktorí neboli oficiálne zahlásení na trvalý pobyt. Ide o viac ako štyri roky starý údaj a tieto čísla sa mohli zmeniť. Ftáčnik v roku 2014 hovoril o 450-tisíc reálne žijúcich ľudí, pričom sčítanie hovorí len o 415-tisíc. Nevieme čo však do čísla reálne žijúcich v meste zarátavali. Vzhľadom na to, že Demagog.SK nemá aktuálne informácie o počte ľudí pracujúcich denne v Bratislave, no bez trvalého pobytu a zároveň nepoznáme kto je započítaný v Ftáčnikovom údaji výrok hodnotíme ako neoveriteľný. TASR , 14. novembra 2013: "Za dva roky od sčítania mesto podľa Ftáčnika zaznamenalo nárast počtu obyvateľov a Bratislava tak d nes v štatistickom rozdeľovaní eviduje asi 415.000 obyvateľov. " Rozdiel oproti tomu, čo sme vykazovali dlhodobo, je asi 17.000 obyvateľov a na každého z nich dostávame podielové dane vo výške asi 300 eur. Prichádzame teda o 5,1 milióna eur až do roku 2021, ak sa systém nezmení," vypočítal primátor. Podľa neho sa pritom odhaduje, že v meste reálne žije asi 450.000 obyvateľov ." SME , 1. júna 2010: "Nepomer medzi prihlásenými obyvateľmi a ich skutočným počtom trápi aj veľké mestá. „Od pondelka do piatka žije v Bratislave okolo 600-tisíc ľudí, čo je o 170-tisíc viac, ako máme oficiálne obyvateľov,“ hovorí námestník primátora Milan Cílek." Obyvatelia s trvalým pobytom v meste/obci platia dane z nehnuteľnosti, miestne poplatky za komunálne odpady a iné poplatky. V tomto prípade ide aj o dopad v podielových daniach , pretože pri prepočte transferu sa započítava aj počet obyvateľov oficiálne žijúcich v meste s trvalým pobytom. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR
SME
dane
podielových daniach


Momentálne na vypovedanie zmluvy (s EEI, pozn.) sú sankčné opatrenia.

V zmluve o nájme vymedzených úsekov miestnych komunikácií (parkovacích miest) na dočasné parkovanie motorových vozidiel a prevádzke parkovacích miest medzi firmou EEI a mestom Banská Bystrica sa ukončenie nájmu popisuje v článku IX. Nájomný vzťah medzi obomi stranami môže zaniknúť piatimi spôsobmi, no ani v jednom sa nespomínajú žiadne sankčné opatrenia. Zanikne buď: uplynutím doby nájmu, písomnou dohodou zmluvných strán, písomným odstúpením nájomcu, prenajímateľa alebo písomnou výpoveďou prenajímateľa, pokiaľ nájomca riadne nezabezpečuje systém prevádzky predmetu nájmu. Zmluva však neobsahuje zmienku o sankčných opatreniach, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Vypovedanie pôvodnej zmluvy z roku 2010 bolo ustanovené v novom dokumente - Dohoda o ukončení platnosti a účinnosti Nájomnej zmluvy . Dátum zverejnenia analýzy: 25.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zmluve


Robert Fico, jeho strana zvýšila zahraničné zadlženie z 27 % na súčasných 57 %, na dvojnásobok...

I. Matovič má na mysli zahraničnou zadĺženosťou verejný dlh. V prípade ak by myslel hrubú zahraničnú zadĺženosť, jeho čísla by neboli správne. V roku 2008 bol dlh na najnižšej úrovni 27,9% HDP. Dnes môžeme hovoriť o približne dvojnásobnom verejnom dlhu v percentuálnych bodoch. Dlh postupne rástol do roku 2010 o približne 13 percentuálnych bodov. Následne za vlády I. Radičovej narástol dlh o ďalších 11 p.b.. I. Matovič úmyselne nezohľadňuje pôsobenie vládnej koalície pod vedením I. Radičovej, ktorej bol súčasťou aj on a za jej pôsobenia dlh tiež rástol. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa Eurostatu , dosiahol verejný dlh Slovenska v 2Q 2013 výšku 41,6 mld. EUR čo predstavuje 57,7% HDP. Inštitút finančnej politiky však v októbri 2013 predpoklad al, že koncoročný verejný dlh by mal byť na úrovni 54,3% HDP. K dnešnému dňu nie sú známe konečné čísla. Budeme preto pracovať s najaktuálnejšími číslami z 2. štvrťroku 2013. Podľa odhadu rozpočtu MF SR (Rozpočet verejnej správy na roky 2013-2015) sa má výška verejného dlhu Slovenska pohybovať na úrovni okolo 54,3%. rok 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 verejný dlh % HDP 34,2 30,5 29,6 27,9 35,6 41 52,4 54,3 54,3 resp 2Q 2013 dlh 57,7 Zdroj: Eurostat , NBS Pre úplnosť udávame čísla o zahraničnej zadĺženosti: rok 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 zahraničná zadĺženosť v mld. USD 27,1 32,2 44,3 52,5 65,3 65,8 68,8 70,9 54,3 resp 2Q 2013 dlh 57,7 Zdroj: NBS Dátum zverejnenia analýzy: 13.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu predpoklad odhadu Eurostat NBS NBS


V parlamente je zákon o bankách, ktorý vytvára opäť akýsi základný balík pre nízkopríjmových obyvateľov, už tentokrát cenovo regulovaný za jedno euro, ktorý sa má týkať ľudí, ktorí majú príjem do výšky minimálnej mzdy.

Je pravdou, že vládny návrh zákona o bankách je v parlamente od 1. júna. Obsahuje aj zavedenie tzv. Základného bankového účtu bankami za poplatok jedno euro. Ide o balíček opatrení, ktorý má okrem iného obsahovať zriadenie a zrušenie bežného účtu a vykonávanie základných bankových operácií.

návrh zákona o bankách
TU


A napríklad jeden z nich je taký, že zatiaľčo na tento dočasný euroval, keď bude rozšírený, každý nemecký občan, každý občan Nemecka musí za nemeckú mzdu odrobiť, nemeckú priemernú mzdu odrobiť 120 hodín, aby naplnili, aby Nemecko naplnilo tu sumu, ku ktorej sa zaviazalo. Na Slovensku je to 300 hodín. Jednoducho relatívne k nášmu bohatstvu my platíme 2,5-krát viac ako trebárs to Nemecko a väčšina tých krajín a takisto, a zároveň teda Slovensko je najchudobnejšia krajina v eurozóne

Po navýšení eurovalu (str. 39, .pdf) Nemecko ručí sumou 211045,90 mil. eur. Ako uvádza Nemecký štatistický úrad (Statistisches Bundesamt Deutschland), počet obyvateľov Nemecka je 82 mil. Ak vydelíme dané čísla 211045900000/82000000 = 2573,73 eur. Toto číslo predstavuje sumu, akou každý občan Nemecka ručí za záruky v eurovale. Priemerný mesačný fond pracovného času je 169 hodín. Priemerná ročná mzda uvádzaná na portáli eurostat (rok 2007) v Nemecku predstavuje 40200eur/obyvateľa. 40200/12 = 3350 eur. (Priemerná mesačná mzda). 3350/169 = 19,82 eur/hod. (Priemerná hodinová mzda v Nemecku). Po vydelení sumy 2573,73 priemernou hodinovou mzdou dostaneme počet hodín, ktoré musí každý občan Nemecka odrobiť za záväzky eurovalu. (2573,73/19,82) Tento malý rozdiel oproti vyjadreniu R. Sulíka mohol byť spôsobený zaokrúhľovaním, príp aktuálnejšími údajmi o priemernej mzde Nemecka. Po navýšení eurovalu bude SR ručiť vo výške 7727,57 mil. eur. Počet obyvateľov k 30. júnu 2011, podľa Štatistického úradu SR, je 5440078. Ak vydelíme tieto dve čísla získame: 7727570000/5440078 = 1420,49. Tzn., že výška, ktorou ručí každý občan je vo výške 1420,49 eur. Priemerný mesačný fond pracovného času je 169hod. Zároveň priemerná mesačná mzda zamestnanca za rok 2010 je 769 eur. Ak vydelíme 769/169 = 4,55 eur/hod. Tzn. priemerná hodinová mzda je vo výške 4,55eur/hod. R. Sulík tvrdí, že po navýšení eurovalu bude musieť každý občan odrobiť 300 hodín. Takže 4,55x300 = 1365eur. Tzn., že občania budú musieť odrobiť dokonca trošku viac a to 312 hodín. Čiže vyjadrenie R. Sulíka môžeme považovať za správne. Tvrdenie, že relatívne k nášmu bohatstvu platíme cca 2,5-krát viac (konkrétne 2,4-krát viac) oproti Nemecku je pravdivé.

eurovalu
Nemecký štatistický úrad
eurostat


Predsa naši odborníci na energetiku, Karol Galek a Janka Kiššová, mali niekoľko tlačových besied, kde upozorňovali, že sa toto stane, to sa dialo na jeseň.

Problém s nečakaným navýšením cien energií vznikol v roku 2016, avšak najväčší ohlas budil až v januári 2017. Poslanci za SaS Jana Kiššová a hlavne Karol Galek na možné nastávajúce problémy a netransparetné konanie ÚRSO počas jeseňa roku 2016 niekoľkokrát upozornili. O téme vznikol niekoľko blogových príspevkov ale aj tlačových besied. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

SME
tlačovými besedami
aktívni
stanovisku
RTVS
tlačovú konferenciu
TSP
podaný
písal
blogovom príspevku
kritizoval
tlačovej konferencii


Bezpečnostný analytik pán Žitný povedal o vás (Kiskovi, pozn.), že nie ste bezpečnostne spôsobilý.

Bezpečnostný analytik Milan Žitný poskytol krátky rozhovor pre denník Pravda , v ktorom spájal scientológiu s rizikom pre štát v oblasti bezpečnosti. Avšak nevyjadril sa na adresu Andreja Kisku, že nie je bezpečnostne spôsobilý. Demagog.SK nenašiel vyjadrenie Milana žitného ho bezpečnostnej spôsobilosti ani v iných zdrojoch. Výrok hodnotíme preto ako nepravdivý. Otázka novinára : "Predstavuje prívrženec scientológie vo vysokej štátnej funkcii riziko pre bezpečnosť štátu?" Odpoveď : "V prvom rade treba povedať, že ide o sektu, lebo u nás to ni eje registrovaná cirkev. Určite je tam vysoké riziko narušenia bezpečnosti štátu" (...). Otázka novinára : "Vyhodnocuje Slovenská informačná služba ich činnosť?" Odpoveď : "Samozrejme, že to vyhodnocuje ako bezpečnostné riziko. Aspoň v to dúfam, v minulosti to určite robila. Je tam príslušné oddelenie, ktoré sa zaoberá cirkvami a sektami, ktoré nie sú registrované a preto predstavujú pre štát riziko. Scientológia medzi ne patrí. (...). Otázka novinára : "Môže teda vysoký štátny úradník s prepojením na takúto sektu ohroziť chod štátu?" Odpoveď : "Teoreticky určite áno. Snažím sa predstaviť si situáciu, že napríklad prezident Kiska dostane spravodajskú informáciu od SIS o tom, čo nám tu vystrájajú scientológovia. On je totiž oprávnený príjmať takéto informácie. Neviem, ako je to s ním v skutočnosti. Ale médiá naňho útočia už pol roka a jeho povinnosťou bolo si za ten čas pripraviť zrozumiteľnú odpoveď a nie hovoriť, že o ničom nevie. Keďže to nevylúčil, vzniká oprávnenie ho z tohto prepojenia podozrievať." Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda


...vyslovene Ústava zakazuje, aby referendum bolo o daniach, odvodoch a štátnom rozpočte.

Je pravdou, že predmetom referenda nemôžu byť dane, odvody a štátny rozpočet. Dodávame, že okrem toho nemôže byť referendum aj o základných ľudských právach. Podľa článku 93 Ústavy SR (. pdf, s. 29): "(1) Referendom sa potvrdí ústavný zákon o vstupe do štátneho zväzku s inými štátmi alebo o vystúpení z tohto zväzku. (2) Referendom sa môže rozhodnúť aj o iných dôležitých otázkach verejného záujmu. (3) Predmetom referenda nemôžu byť základné práva a slobody, dane, odvody a štátny rozpočet ." Dátum zverejnenia analýzy: 02.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy


76 percent všetkých verejných investícií na Slovensku pochádza z európskych zdrojov.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti (Tlačovká konferencia Maňku , 18. nevembra 2013, O5M12 , 3. februára 2013, V politike , 3. februára 2013, Na telo , 10.februára 2013 a V politike , 13. októbra 2013). Tím Demagog.sk nedokázal zistiť neutrálny zdroj informácie o percente verejných investícií pochádzajúcich z eurofondov, preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Po rokovaní lídrov EÚ a definitívnej dohode, R. Fico uviedol , že podľa Európskej komisie až 76% verejných investícií na Slovensku pochádza z fondov EÚ.

Tento argument bol spomenutý R. Ficom pri návšteve predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza.

"Pokiaľ by Slovensko nemalo možnosť čerpať finančné zdroje z fondov Európskej únie (EÚ), nachádzalo by sa v recesii. Takmer 70 percent všetkých investícií na Slovensku je totiž realizovaných práve prostredníctvom eurofondov, upozornil po stretnutí s predsedom Európskeho parlamentu slovenský premiér Robert Fico."

Podobný podiel európskych peňazí na celkových investíciach uvádzal aj štátny tajomník Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí SR Peter Javorčík. Euractiv.sk (18. decembra, 2012): "Ako poukázal štátny tajomník, nedá sa to však porovnávať, lebo rozpočet EÚ je najmä o investíciách. V prípade Slovenska ide o významný zdroj. Európske prostriedky predstavujú 75 % verejných investícií."

O cca 75% hovorí aj štúdia (.pdf, s.25) Františka Palka, štátneho tajomníka Ministerstva financií, ktorá sa odvoláva na dokument (.pdf) Európskej komisie "Position of the Commission Services on the development of the Partnership Agreement and programmes in SLOVAKIA for the period 2014-2020" . Analýza tohto dokumentu však hovorí iba o tom, že "Fondy SSR tak poskytnú dôležitý zdroj verejných investícií" presné číslo však neuvádza.

Maňku
O5M12
V politike
Na telo
V politike
uviedol
návšteve
Euractiv.sk
štúdia
dokument


Po formálnej stránke sme politické hnutie, ale založili sme politickú stranu tak, ako som aj avizoval - keď sa nám nepodarí zmeniť zákon, aby mohli kandidovať nezávislí, OK, budeme hrať podľa pravidiel, ktoré politici nadstavili. Čiže preto sme založili politické hnutie ...

Politická strana Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti bola zaregistrovaná 11. novembra 2011 , teda približne tri mesiace pred hlasovaním o návrhu zákona o voľbe do NR SR . V prípade neschválenia avizoval I. Matovič, že si založí vlastnú stranu. O osude návrhu zákona sa rozhodlo 9. februára 2012. Návrh zákona neprešiel ani do druhého čítania keď ho podporilo len 11 poslancov poslaneckého klubu SaS a štyria Obyčajný ľudia. Matovič začal zbierať podpisy už pred prerokovaním návrhu zákona o voľbách, podľa aktuálne.sk sa odvolával na "kuloárne informácie" o tom, že jeho návrh nebude schválený: "Mrzí ma to. Myslel som si, že pôjdeme ďalej tak, ako bolo avizované. Teda, že kým sa všetko neprerokuje, dovtedy budeme v práci. Niekomu je však zrejme prednejšie voľno, než práca," vyhlásil Matovič na margo rozhodnutia koaličných kolegov. ... "Teraz pravdepodobne zbierať podpisy budeme. Je totiž zrejmé aj z tých kuloárnych debát, že nám ten návrh tak či tak nepodporia. Takže nakoniec ste to zo mňa dostali a budeme zbierať podpisy," oznámil novinárom s úsmevom Matovič. Výrok chápeme tak, že Matovičovi sa nepodarilo zmeniť zákon o voľbách, preto nemal inú možnosť, ako hrať "podľa pravidiel" a založiť stranu. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

bola zaregistrovaná 11. novembra 2011

avizoval

neprešiel

Matovič začal

zbierať

podpisy

podľa aktuálne.sk


Zastupujúci minister zdravotníctva Eduard Heger 23. marca vyhlásil , že opatrenia zaberajú a aktuálna epidemiologická situácia sa na Slovensku zlepšuje. 23. februára bola incidencia (priemerný denný počet nových prípadov na 1 000 000 obyvateľov za 14 dňové obdobie) 384, 23. marca bola 301. 23. februára malo Slovensko 3672 hospitalizovaných pacientov na covid-19, 23. marcu to bolo 3335. Od 8. marca klesá aj denný počet úmrtí na covid a s covidom. 23. februára sme mali 7-dňový priemer nakazených 4911, k 23. marcu sme to bolo 3017. 7-dňový kĺzavý medián klesol 23. marca na 1679, 23. februára bol kĺzavý medián 2333. Tvrdenie Jaroslava Naďa hodnotíme ako pravdivé.

vyhlásil
incidencia
23. februára
klesá
7-dňový priemer
7-dňový kĺzavý medián


... minister hospodárstva nemecký sa vyjadril, Gabriel, že mali by byť, tie sankcie (voči Rusku,pozn.) by nemali byť predĺžené

Nemecký minister hospodárstva a energetiky, Sigmar Gabriel, navrhol ešte v septembri v roku 2015, aby Nemecko podporilo stiahnutie sankcií voči Rusku. Dôvodom pre stiahnutie sankcií mala byť potreba spolupráce s Ruskom pri riešení sýrskeho konfliktu. Podľa vyhlásenia ministra Gabriela: ,, Každý by mal byť dostatočne bystrý na to, aby pochopil, že na sankciách nemožno trvať naveky a zároveň žiadať o spoluprácu ," Výrok hodnotíme ako pravdivý. Návrh bol v Nemecku následne zamietnutý šéfom úradu nemeckej kancelárky, Petrom Altmaierom. Európska Únia podmienila stiahnutie sankcií naplnením podmienok Minského mierového procesu. Sankcie boli na Rusko uvalené pred dvomi rokmi v súvislosti s ruskou anexiou Krymského polostrova a podporou ukrajinských separatistov. Najnovšie nemecký minister Gabriel opäť navrhoval uvoľnenie sankcií v máji 2016 pri príležitosti Ruského dňa, čím vyvolal nespokojnosť na strane Ukrajiny. Minister však varoval, že izolácia nie je prospešná, a: ,, in the end, it is dialogue that helps ,". Opätovne vyzval k spolupráci s Ruskom o niekoľko dní neskôr v meste Rostock, kde v úvode svojho prejavu uviedol: ,,I solation is not at all helpful ." Taktiež upozornil na spoluprácu s Ruskom pri jadrovej dohode s Iránom. Narozdiel od nemeckej kancelárky Angely Merkelovej, ktorá odmieta zrušiť sankcie, kým nebude naplnených 100% podmienok Minskej dohody, minister Gabriel preferuje proporčný systém uvoľňovania sankcií s každým ďalším naplneným bodom dohody. Dátum zverejnenia analýzy: 06.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Sigmar Gabriel, navrhol
stiahnutie sankcií
máji 2016
Opätovne vyzval k spolupráci s Ruskom


(Ešte snáď dodám aj to, že jedným z kritérií, prečo sa to urobilo voči Českej republike je to, že) miera nákazy je tam výrazne nižšia ako v iných štátov, resp. podobná ako u nás.

Argument, že (zistená) miera nákazy je v Česku výrazne nižšia ako v iných (okolitých) štátoch a podobná tej Slovenskej - a aj preto dostali slovenskí zdravotníci pracujúci v pohraničnom Česku výnimku zo štátnej karantény - nesedí. Česko malo asi trikrát viac zistených nakazených na milión obyvateľov ako Slovensko. Menej zistených nakazených než Slovensko malo Maďarsko, podobne veľa Poľsko - pre ne však tento výnimočný režim neplatí. Ivan Korčok vysvetľoval, prečo slovenskí zdravotníci s trvalým alebo prechodným pobytom u nás, ktorí pracujú práve v jednom zo štyroch pohraničných českých krajov, dostali výnimku a nemuseli ísť po prekročení hraníc do štátnej karantény, ak sa preukážu negatívnym covid-testom nie starším ako 48 hodín. Táto výnimka neplatí pre iných našich susedov ako Maďarsko či Poľsko. Skutočnú mieru nákazy koronavírusom nepozná Česko ani Slovensko - na to by muselo otestovať celú populáciu. Porovnávať preto môžeme len zistenú mieru nákazy. K 19. aprílu - teda dňu relácie - malo Česko 622 nakazených na milión obyvateľov. Slovensko malo 213 nakazených - a teda takmer trikrát menej. Ďalšie susediace štáty: Maďarsko malo 198 nakazených na milión obyvateľov, Poľsko 240 a Rakúsko 1631. Pre porovnanie, Nemecko malo 1716 nakazených na milión obyvateľov, Francúzsko 2325 a Holandsko 1906. Zistená miera nákazy obyvateľstva súvisí aj s počtom testov. Kým Slovensko k 19. aprílo otestovalo 8110 ľudí z milióna, Česko 15697, Maďarsko 4798, Rakúsko 19902 a Poľsko 5397. Ivan Korčok nereagoval na žiadosť o vyjadrenie, ktorú Demagóg.SK poslal tlačovému odboru Ministerstva zahraničných vecí.

dostali neplatí malo malo otestovalo


My sme udržali zamestnanosť (v Cargu, pozn.) počas všetkých 4 rokov v rámci svetovej krízy.

Výročné správy a štatistické ročenky nachádzajúce sa na stránkach spoločnosti Cargo, konkrétne štatistická ročenka z roku 2009 (.pdf) uvádzajú nasledujúce čísla zamestnanosti spoločnosti: priemerný evidovaný počet zamestnancov: 2006: 11 488 2007: 10 969 2008: 10 499 2009: 10 100 V priebehu štyroch rokov vlády R. Fica prišlo v Cargo o prácu 1388 zamestnancov.

Výročné správy a štatistické ročenky
štatistická ročenka z roku 2009


Už je schválená, už je schválená (zvýšenie platov lekárov, pozn.), takže tie platy sa doriešili, toto, s týmto nie úplne súhlasím.

Novela zákona o zvyšovaní platov zdravotníkov bola síce nedávno schválená, no nie vo výške, v ktorej to Lekárske odborové združenie (LOZ) považuje za vyriešené. Tvrdenie, že platy sú už vyriešené, je zavádzajúce.

LOZ už dávnejšie avizovalo, že za predpokladu, že nebude splnených ich osem požiadaviek , lekári po celom Slovensku hromadne podajú výpovede. Odborári žiadajú zvýšenie platov nie len lekárom, ale aj zdravotným sestrám, či pôrodným asistentkám.

Minister zdravotníctva považoval požiadavku platov po schválení novely zákona za vyriešenú, no LOZ bolo s riešením nespokojné . Novela by sa týkala iba zamestnancov ústavných zariadení. Lekárov a sestier pracujúcich v ambulanciách sa zvyšovanie mzdy nedotkne.

Ministerstvo sa snažilo konflikt s odborármi vyriešiť memorandom . LOZ ho však považuje za vágne a nekonkrétne a situácia ostáva naďalej nevyriešená. Ako jedinú splnenú požiadavku považujú zvýšenie mzdy sestrám. Odborári však stále považujú platy zvyšných zdravotníkov za nízke a medzinárodne nekonkurencieschopné. Konštatovať preto, že by bol problém vyriešený je zavádzajúce.

Vyjadrenie Mareka Krajčího z 24. 11. 2022:

“Vaše hodnotenie by sa malo odvíjať od kontextu diskusie. V tom pani poslankyňa tvrdila, že vláda, najmä premiér a minister financií nekonali celé leto a neriešili sa požiadavky odborárov. S tým sa nedalo úplne súhlasiť, lebo vláda predložila do parlamentu návrh na zvýšenie platov zdravotníkov a v čase našej diskusie už bol dokonca prijatý v NR SR návrh zákona, ktorý výrazným spôsobom navyšoval od 1.1.2023 mzdové koeficienty 25-tim zdravotníckym pracovníkom vrátane lekárov. Odborári tím pádom považovali jeden bod ich požiadaviek za splnený. A to bol bod, že dojde aj k navýšeniu platov sestier. Pani poslankyňa však na výbore NR SR opakovane aj s návrhom vlády na zvýšenie platov lekárov súhlasila a tvrdila, že je to návrh, ktorý zodpovedá možnostiam rozpočtu a ekonomiky, že na siedmych bodoch sa zhodneme, nie na ôsmom. Teda ja som reagoval aj na jej pokrytecké zavádzanie. Samozrejme, nikdy by som netvrdil, že s týmto navýšením súhlasili lekári a myslím, že to je aj celej spoločnosti jasné. V mojej výpovedi som teda nereagoval na fakt spokojnosti odborárov so svojimi platmi, každý by im pridal rád, ale na vyriešené dva body zo strany vlády. Zároveň som popieral naratív pani poslankyne, že minister financií s požiadavkami nič nerobil. Preto som formuloval svoju výpoveď, že s týmto "nie úplne" súhlasím, lebo novela zákona už bola schválená. Zo strany vlády boli v tom čase dva body vyriešené a s jej návrhom súhlasila aj pani poslankyňa a čiastočne aj odborári.”

požiadaviek
Minister zdravotníctva
nespokojné
vyriešiť memorandom
splnenú požiadavku


Za krádež, za 35 000, doteraz boli 3 roky. Môže byť s podmienkou.

Novela Trestného zákona, ktorú predstavila vládna koalícia v decembri, mení výšky a podmienky trestných činov, vrátane trestu krádeže. Za krádež vo výške 35 tisíc eur (tzv. krádež značnej škody) je v súčasnosti možné dostať trest 3 až 10 rokov odňatia slobody za mrežami. Nová právna úprava však upravuje dĺžku trestu za rovnaký trestný čin na 0 až 2 roky a zvyšuje zároveň hranicu podmienečného trestu. V súčasnej trestnej úprave by tak páchateľ za tento trestný čin mohol dostať podmienečný odklad len s probačným dohľadom a pri najspodnejšej trestnej hranici. Podľa novely bude môcť vyviaznuť s podmienkou bez probačného dohľadu aj pri najvyššej možnej trestnej sadzbe.

Podobu, dĺžku a ukladanie trestov za trestnú činnosť upravuje Trestný zákon . Konkrétne trestný čin krádeže upravuje § 212 Trestného zákona.

Trestný zákon určuje sadzby trestu páchateľa v závislosti od výšku rozsahu (škody) trestnej činnosti. Výšku malej škody, ktorá je rozhodujúca pre určenie trestnosti konania, stanovuje na sumu presahujúcu 266 eur ( § 125, ods. 1 ). Od výšky malej škody sa odvíjajú aj výšky závažnejších škôd, pri ktorých hrozí vyšší trest odňatia slobody. Väčšou škodou je podľa Trestného zákona desaťnásobok, značnou škodou sa rozumie suma dosahujúca najmenej stonásobok a škodou veľkého rozsahu je suma dosahujúca najmenej päťstonásobok malej škody ( § 125, ods. 1 ).

Podľa súčasne platnej právnej úpravy by krádež v hodnote 35 tisíc eur bola klasifikovaná ako krádež, ktorou páchateľ spôsobí značnú škodu ( § 212, ods. 3, písm. a ). V tom prípade by páchateľovi hrozilo 3 až 10 rokov za mrežami.

Nová vládna úprava Trestného zákona mení výšky škôd. Malá škoda sa upravuje na sumu vyššiu než 700 eur, väčšia škoda na sumu vyššiu než 35 tisíc eur, značná škoda na sumu vyššiu než 350 tisíc eur a škoda veľkého rozsahuje sa upravuje na sumu nad 700 tisíc eur (s. 12).

Nová úprava Trestného zákona zároveň zvyšuje hranicu uloženia podmienečného trestu. Súd tak bude môcť podmienečne odložiť výkon trestu odňatia slobody aj pri maximálnej dĺžke trestu tri roky, a pri uložení probačného dohľadu dokonca pri maximálnej dĺžke trestu štyri roky (s. 5).

Krádež vo výške 35 tisíc eur by preto, podľa novej úpravy, bola klasifikovaná ako krádež „malej škody“, čo znamená, že by mohol súd páchateľa poslať do väzenia maximálne na dva roky ( § 212, ods. 2 ). Súd by zároveň mohol páchateľovi tento trest podmienečne odložiť a to aj pri maximálnej trestnej sadzbe.

Uložiť podmienečný odklad výkonu trestu odňatia slobody za krádež 35 tisíc eur je však možné aj podľa súčasnej právnej úpravy, avšak len s tzv. probačným dohľadom a pri najspodnejšej trestnej hranici. Súčasná právna úprava totiž dovoľuje pri treste neprevyšujucom tri roky uložiť podmienečný odklad výkonu trestu odňatia slobody s probačným dohľadom. V rámci probačného dohľadu uloží súd odsúdenému obmedzenia alebo povinnosti, ktoré je povinný dodržiavať ( § 51 ).

Oprava z 12. 2. 2024: Pôvodne sme v analýze výroku uviedli, že podmienečné odloženie trestu je momentálne možné pri dvojročnom treste odňatia slobody, zatiaľčo novela túto možnosť dvíha až do 3 rokov. Aj aktuálne je možné pri treste 3 rokov vyviaznuť s podmienkou s probačným dohľadom. Túto hranicu novela zvyšuje na 4 roky.

Trestný zákon
§ 125, ods. 1
§ 125, ods. 1
§ 212, ods. 3, písm. a
úprava
úprava
§ 212, ods. 2
§ 51


...vyčerpali sme 30 miliónov eur z eurofondov za posledné obdobie.

Výrok Patrika Gromu o využívaní eurofondov sme hodnotili v časovom období od roku 2014 do 2017 (koncom roka 2014 nastúpilo súčasné vedenie mesta). Podľa zistených informácií sa v meste využili eurofondy v oblasti dopravy, školstva, na účel rekonštrukcie ako aj verejného osvetlenia. V časovom období rokov 2014-2017 bolo využitých približne 20 mil. eur a nie 30 mil. eur, ako je uvádza Groma, na základe čoho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

správy o činnosti mesta
žiadostí
pdf
žiadalo


Potom (po odvolaní, pozn.) tam prebehla kontrola (základná škola v Trhovom, pozn.) a zistilo sa, že riaditeľka (odvolaná, pozn.) vlastne nehospodárila nejako zle.

Je pravdou, že v apríli 2014 došlo radou školy k vysloveniu nedôvery riaditeľke ZŠ s MŠ Dolná Trnovská, ktorá za prvý kvartál roka 2014 hospodárila podľa zriaďovateľa so zápornými výsledkami. Deň na to bola odvolaná. Správa uvádza viaceré porušenia v oblasti účtovníctva a rozpočtovania kontrolovaného subjektu - ZŠ s MŠ Dolná Trnovská. Kontrola nekontroluje hospodárenie v zmysle hospodárskeho výsledku, ale hodnotí zákonnosť nakladania s majetkom a hospodárenia s finančnými prostriedkami. Preto nie je pravdou, že kontrola preukázala, že škola "nehospodárila zle". Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Demagog.SK zistil, že v júni 2014 bol poverený kontrolór na vykonanie kontroly v ZŠ s MŠ Dolná Trnovská. Správa (.pdf, s. 1-4) o výsledku kontroly bola predložená v septembri 2014 a uvádza: "Na základe vykonanej kontroly nakladania s majetkom a hospodárenia s finančnými prostriedkami v kontrolovanom subjekte Základná škola s materskou školou, Dolná Trnovská 36, 010 01 Žilina kontrolný orgán zistil celkom 41 kontrolných zistení. Kontrolné zistenia uvedené v tejto správe poukazujú na nedodržiavanie platnej legislatívy, vnútorné smernice, ktoré si kontrolovaný subjekt prijal, ako aj na vnútorné smernice, ktoré prijal zriaďovateľ, avšak vzťahujú sa aj na kontrolovaný subjekt. Na strane kontrolovaného subjektu, ale aj zo strany zriaďovateľa neboli dodržané legislatívne postupy v súvislosti s poukazovaním finančných prostriedkov v rámci schváleného rozpočtu v rozpočtovom roku. V tomto prípade kontrolný orgán poukazuje na skutočnosť, že zo strany zriaďovateľa dochádza k pochybeniu v tom, že nepoukazuje finančné prostriedky v rozsahu, ktoré boli určené záväznými ukazovateľmi určenými v rozpočte Porušenia boli zistené aj v oblasti účtovníctva, hlavne v likvidácii cestovných príkazov, kde kontrolný orgán môže vyhodnotiť absolútnu neznalosť zákona o cestovných náhradách, kde boli vyplatené finančné prostriedky nad rámec zákona. Vykonávanie predbežnej finančnej kontroly bolo v tejto súvislosti vykonávané až po vykonaní pracovnej cesty. Kontrolný orgán má za to, že kontrolovaný subjekt nedostatočne pochopil tento inštitút aj v súvislosti s objednávkami, dodacími listami a pod." Žilinský večerník , 12. mája 2014: "Rada školy (RŠ) minulý mesiac vyslovila nedôveru riaditeľke ZŠ s MŠ Dolná Trnovská – za prvý kvartál tohto roka hospodári podľa zriaďovateľa so zápornými výsledkami. Narastanie zadlženosti školy a záporný výsledok hospodárenia školy sa stali dôvodmi, prečo RŠ vyjadrila nedôveru riaditeľke Ľubici Brennerovej . „Realizácia prijatých opatrení nedáva záruku, že sa škola v ďalšom období dostane do vyrovnaného hospodárenia. V záujme zabezpečenia budúcnosti školy ako samostatného právneho subjektu, ako aj v záujme pokračovania vzdelávania detí na škole, je nevyhnutné prijať nové opatrenia, ktorých realizáciu musí zabezpečiť vedenie školy,“ píše sa v uznesení z 15. apríla, pod ktoré sa podpísali jej členovia z radov pedagógov i poslancov." Naša pedagogická rada odvolala členku RŠ v pondelok a utorok (16. apríla 2014, pozn.) prebehlo zasadnutie RŠ, ktoré mi vyslovilo nedôveru ." Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa
Žilinský večerník


Však ste menili napríklad ohľadne Technopolu... trikrát toho, ktorý ako vyšetrovateľ mal to dokázať.

Béla Bugár sa zjavne zmýlil, keďže naráža na vyšetrovanie zavlečenia Michala Kováča ml. do cudziny, nie súvisiacu kauzu Technopol. Vo vyšetrovaní prípadu zavlečenia sa vystriedali naozaj traja vyšetrovatelia – Jaroslav Šimunič , Peter Vačok a Jozef Číž . Podľa slov Vačoka, k prvej zmene vyśetrovateľa zrejme nedošlo ako snaha zmariť skutočné vyšetrenie prípadu. Výrok i tak hodnotíme ako pravdivý. Vyšetrovania sa na začiatku ujal vyšetrovateľ Jaroslav Šimunič. Ten bol však už 7.septembra 1995 z prípadu odvolaný po tom, čo sa verejne vyjadril, že má závažné podozrenie na účasti členov SIS na prípade. Prípad po ňom prevzal Peter Vačok. ktorý v rozhovore pre Denník N uvádza "Keď som prípad prevzal, tak z dôkazov, ktoré už stihol zabezpečiť môj predchodca Jaro Šimunič, vyplývalo, že sa napĺňa jedna zo stanovených verzií, že trestný čin zavlečenia bol spáchaný kvôli prezidentovi Slovenskej republiky Kováčovi staršiemu na jeho diskreditáciu, a že na ňom participovali aj príslušníci SIS a bola použitá technika služby." Vačok však na margo odobratia prípadu Šimuničovi v rozhovore uvádza. "Jaro Šimunič bol jeden z vedúcich a riadil oddelenie, musel sa venovať svojim ľuďom a prípadom. Ja ako zástupca som nemal striktne určenú agendu a Šátek mi dal voľnú ruku, že sa budem venovať len tomuto prípadu. Myslím, že ho motivovalo aj to, že sme sa dozvedeli, že aj Rakúšania vedú svoje vyšetrovanie, a nechceli sme zostať v hanbe a robiť to ako bežný prípad, kde sa sporadicky urobí nejaký procesný úkon. Situácia vyžadovala, aby vyšetrovanie bolo rýchle a razantné." Vyšetrovanie teda pokračovalo po vedením Vačoka. Ten viedol trestné stíhanie voči príslušníkovi SIS Jiřímu N., ktorý nedokázal zdôvodniť svoju prítomnosť pri dome M. Kováča ml. Uznesenie o vznesení obvinenia však prokurátor zrušil a I. Lexa, riaditeľ SIS, podal na Vačoka trestné oznámenie. Následne Vačok obvinil aj Oskara F. a Igor M. zo spolupáchateľstva, pričom Oskar F. priznal, že vo veci je zapletená SIS. Prokurátor R. Vlachovský napriek tomu uznesenie o vznesení obvinenia zrušil. Prípad bol odňatý aj Vačokovi, vraj z dôvodu objektivity a nestrannosti vyšetrovania. Napokon bol pridelený banskobystrickému policajtovi Jozefovi Čížovi, spolu s ním na prípade pracoval J. Chmela. Títo v máji 1996 prípad uzavreli pre nedostatok dôkazov na obvinenie konkrétneho páchateľa. Čo sa týka súvisiacej kauzy Technopol , tá začala v roku 1992, kedy táto slovenská firma mala uzavrieť obchod s holandskou Intercommerce. Tá však nikdy tovar napriek vyplatenej sume nedodala. V tejto veci bolo zahájené vyšetrovanie pre podvod, a zistilo sa, že jedným z páchateľov je aj Peter Krylov. Krylov bol v roku 1994 odsúdený nemeckým súdom na trest odňatia slobody. Michal Kováč ml. nikdy vo firme Technopol nepracoval ani sa nezúčastnil obchodu medzi Technopolpm a Intercommerce, bol však na neho nemeckou prokuratúrou vydaný zatykač za účelom potvrdenia či vyvrátenia podozrení zo spáchania trestnej činnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Jaroslav Šimunič
Peter Vačok
Jozef Číž
Vyšetrovania
prevzal
Vyšetrovanie
Prípad
Technopol


A dokonca 70% tých našich sporiteľov má veľmi nízky sklon k riziku.

Podľa SITA : " Napriek pôvodnému zameraniu rastových fondov, ktoré boli určené na rizikovejšie investície na akciových trhoch, takmer dve tretiny (60%) v týchto fondoch má len nízky sklon k riziku. "Až polovica spotrebiteľov v rastových dôchodkových fondoch, ktorí majú stredné až vysoké vedomosti o jeho fungovaní a skúsenosti s investovaním, má k riziku nízky sklon a uprednostňuje tak konzervatívny prístup k investovaniu v rastovom fonde," uvádza agentúra Focus."

SITA


Doriešili sme výpadok aj minulý rok. Veď sme mali výpadok (na daniach, pozn.) 700 miliónov a skončili sme lepšie ako vašich plánovaných 4,6 boli sme na 4,3.

Je pravdou, že v roku 2012 bol výpadok na daniach približne na úrovni 700 mil. eur. Je tiež pravdou, že rozpocet na rok 2012 plánoval deficit na úrovni 4,64 % HDP, ale skutocnost bola 4,35 % HDP. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podiel schodku verejnej správy Slovenskej republiky na hrubom domácom produkte v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu (ESA 95) podla údajov zverejnených Eurostatom dna 22. apríla 2013 dosiahol 4,35 %. Rozpocet verejnej správy na rok 2012, ktorý bol schválený vládou SR uznesením c. 651 a 7. decembra v NR SR predpokladal podiel schodku k HDP vo výške 4,64 % (s.8). Ešte v januári 2013 agentúra Moody’s neverila , že Kažimír stiahne deficit na úroven naplánovanú v roku 2012 na úrovni 4,64% HDP. Je pravdou, že v roku 2012 nastal neocakávaní výpadok z príjmu na daniach vo výške 700 mil. eur. Od apríla 2012 Inštitút financnej politiky viackrát upravoval odhad danových príjmov. Inštitút financnej politiky prognózoval ( Prognóza december 2012) prepad danových a odvodových príjmov ŠR v roku 2012, vo výške cca. 663 mil., co predstavuje cca 700 mil. eur. Rozpocet VS na rok 2012 Prognóza december 2012 Danové príjmy VS spolu 11 609 mil. eur 10 946 mil. eur Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Podiel schodku
Rozpocet verejnej správy
uznesením c. 651
4,64 %
neverila
výpadok
Prognóza december

https://demagog.sk/vyrok/Rozpocet verejnej správy na rok 2012, ktorý bol schválený vládou SR uznesením c. 651 a uznesením NR SR c. 744/2011 predpokladal podiel schodku k HDP vo výške 4,64 %.


...lebo v tomto istom čase (máj 2017, pozn.) v Česku je (nezamestnanosť, pozn.) 4,1, v Maďarsku 4,3 a napríklad v Rumunsku 5,3, (...).

ÚP ČR vykazovalo v máji 2017 nezamestnanosť v Českej republike na úrovni 4,1 %. Národná agentúra pre zamestnanosť ANOFM eviduje nezamestnanosť v Rumunsku na úrovni 4,34 % za apríl 2017, údaje pre máj 2017 nie sú dostupné. Podľa Maďarského centrálneho štatistického úradu bola v perióde február - apríl nezamestnanosť v Maďarsku 4,6 %. Údaje za máj 2017 v Maďarsku hovoria o nezamestnanosti na úrovni 4,4 %. Miera nezamestnanosti na Slovensku, podľa údajov ÚPSVaR klesla v máji 2017 na 7,35 %. Pri číselnom údaji z Rumunska je značná odchýlka od toho, čo tvrdí Kollár. Keďže však ohľadom Rumunska nedisponujeme najaktuálnejšími údajmi, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 26.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

ÚP ČR
ANOFM
štatistického úradu
Údaje
ÚPSVaR


Hoci napr. v Nemecku je pravicová vláda a majú neuveriteľné progresívne dane.

V Nemecku vládne od r. 2009 stredo-pravá koalícia na čele s Angelou Merkelovou. OECD uvádza pri každej krajine 4 úrovne priemernej mzdy, pri ktorých meria daň z príjmu. Nevieme overiť či týchto úrovní je v Nemecku viac. Uvádzame daň z príjmu uvalenú centrálnou vládou bez sociálnych a zdravotných odvodov:

stredo-pravá koalícia
OECD Tax Database


Komisia sľúbila Írsku, keď opakovane hlasovali o Lisabonskej zmluve, nebojte sa, daní sa to týkať nebude.

Lisabonská zmluva bola jednou z krízových tém v írskej politike v rokoch 2007-2009. Po opakovanom hlasovaní Európska komisia skutočne sľúbila, že sa zmluva daní týkať nebude. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V Írsku sa hlasovalo o Lisabonskej zmluve dvakrát v referende. Prvýkrát v roku 2008, kedy lisabonská zmluva neprešla v pomere 53 % ku 46 % a druhýkrát v roku 2009 kedy uspela počtom hlasov 67 % za a 32 % proti. Jedným z dôvodov odmietnutia Lisabosnkej zmluvy v prvom referende bola nejasnosť pojmov zmluvy, ktorá sa týkala aj daní, píše denník The Irish Times . V prieskume verejnej mienky , ktorý sa uskutočnil po referende, navyše Íri ako jeden z dôvodov, prečo hlasovali "nie" uviedli, že kvôli ochrane daňového systému (8 %). V opakovanom hlasovaní z roku 2009 bolo Írsku sľúbené, že cez dohovory sa nebude môcť, medzi inými, zvyšovať korporátna daň firmám v Írsku, píše euobserver : " The Irish government is considering calling a second Lisbon treaty referendum in autumn 2009 after securing concessions on the number of commissioners, abortion, taxation and military neutrality (...) The EU would also annex new statements to Lisbon guaranteeing that small print could not be used to force Ireland to relax its anti-abortion laws, increase corporate taxes or take part in European military integration. " O garancii Európskou komisiou, že sa zmluva nebude týkať daní hovorí aj článok z denníku Telegraph . "The Taoiseach, who held private talks with Gordon Brown yesterday, won guarantees from European Union leaders that Irish policies on tax, abortion and military neutrality would not be affected by Ireland ratifying the treaty." Dátum zverejnenia analýzy: 12.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

neprešla
uspela
The Irish Times
prieskume verejnej mienky
euobserver
Telegraph


Duálne vzdelávanie podľa mňa nebolo nikdy u nás zrušené, došlo k nejakému poklesu, ale oficiálne nebolo zrušené.

Ministerstvo školstva zaviedlo nový Zákon č.61/2015 Z.z. o duálnom vzdelávaní a príprave s platnosťou od 1. apríla 2015, t. j. od školského roka 2015/2016. Jeho obsahom je odborné vzdelávanie a príprava: " s cieľom umožniť plynulý prechod žiakov zo vzdelávania na trh práce a zvýšiť uplatniteľnosť absolventov stredných odborných škôl na trhu práce. " Prepojenie škôl a praxe, však neprišlo až zo zákonom o duálnom vzdelávaní, ale v nejakej forme od vzniku samostatného štátu vždy existovalo, o čom svedčia napr. každoročne uverejňované štúdie Education at Glance. V roku 2005, za vlády Mikuláša Dzurindu bolo až 31,7 % škôl nejakým spôsobom kombinovaným s praxou ( .pdf ,s.277). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zákon č.61/2015 Z.z.
cieľom
.pdf
.pdf
potvrdiť
vyučovania
Gröhling
úspešný
rozširovať
zákon č. 317/2009 Z.z.
.pdf


Podľa analýzy z minulého roku, týkajúcej sa efektívnosti čerpania eurofondov, Prešovský kraj bol v tom čase výrazne úspešnejší v čerpaní eurofondov za opravu ciest ako Košický.

Spomínanú analýzu sme nenašli, výrok zatiaľ hodnotíme ako neoveriteľný.

KSK PSK


9.12.2010 TASR

"Zmluvy obsahujúce verejné financie sa budú ponovom povinne zverejňovať na internete. Zmenu zavádza novela Občianskeho zákonníka , ktorú dnes 77 hlasmi schválili poslanci Národnej rady SR."

TASR
Občianskeho zákonníka


Že prvý problém je v tom, že vodič o ničom nevedel a my nemáme oprávnenie, polícia nemá oprávnenie na to, aby nevinného človeka do toho zatiahla.

Ani Trestný poriadok, ani Zákon o policajnom zbore nedovoľuje policajtom použiť osobu (vodiča) pri kontrolovanej dodávke, v § 39 Zákona o policajnom zbore sa hovorí § 39 Prostriedky operatívno-pátracej činnosti (1) Prostriedkami operatívno-pátracej činnosti sa na účely tohto zákona rozumejú sledovanie osôb a vecí, monitorovanie osôb a dopravných prostriedkov, kontrolovaná dodávka, 18a) kriminálne spravodajstvo, používanie krycích dokladov, nástrahová a zabezpečovacia technika a využívanie osôb konajúcich v prospech Policajného zboru, objekty a miesta používané pod legendou a predstieraný prevod veci. (2) Policajný zbor je oprávnený používať prostriedky operatívno-pátracej činnosti pri odhaľovaní úmyselných trestných činov a pri zisťovaní ich páchateľov, pri ochrane legalizanta a agenta, pri zabezpečovaní ochrany určených osôb, ochrany strážených objektov, ochrany štátnej hranice a v prípadoch uvedených v § 36 a osobitnom predpise; 18aa) prostriedky operatívno-pátracej činnosti je Policajný zbor v súvislosti s činnosťou kriminálneho spravodajstva oprávnený používať pri vykonávaní bezpečnostnej previerky podľa osobitného predpisu. 18ab) (3) Monitorovaním osôb a dopravných prostriedkov na účely tohto zákona sa rozumie spracúvanie informácií o osobách a dopravných prostriedkoch v rozsahu údajov podľa Schengenského dohovoru, 18aa) ktoré získali útvary Policajného zboru pri plnení svojich úloh. Osoby "konajúce v prospech" polície sú vedome spolupracujúce. Ak zákon nehovorí, že polícia môže použiť niekoho na prevoz kontrolovanej dodávky bez jeho vedomia, tak to urobiť nemôže. Dátum zverejnenia analýzy: 10.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Napríklad v roku 2012 to nie sú 4 % za poistencov štátu, ale po rozpustení rezervy v celoročnom pohľade je to 4,16 %, čo mala vláda Ivety Radičovej do zdravotníctva v tomto roku. Pretože pripravovala rozpočet.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V. Novotný síce správne udáva percento, ktoré tohto roku platí štát za svojich poistencov, avšak neuvádza presné okolnosti, za ktorých k tomuto navýšeniu došlo. Podobný výrok sme overovali 6. mája 2012 pri R. Ficovi v diskusnej relácii V politike. Vtedy sme podľa správy SITA z mája 2012 uviedli, že výška sadzby poistného pre poistencov štátu na rok 2012 je na úrovni 4 %. Ako však uviedla SITA v auguste 2012, " Odvod za poistencov štátu sa zvyšoval naposledy v júli (2012, pozn.), a to zo 4 na 4,32 %. Na tejto úrovni má zotrvať do konca roka. Vyššie platby za poistencov štátu zdravotným poisťovniam umožnilo rozpustenie 50-miliónovej rezervy, a to na základe novely zákona o zdravotnom poistení Richarda Rašiho (Smer-SD). Tieto zdroje mali pokryť chýbajúce financie na zvýšené platy lekárov a sestier. " Ako SITA ďalej uviedla, " Peniaze teda dorazia prostredníctvom vyšších platieb za poistencov štátu zdravotným poisťovniam a následne poskytovateľom zdravotnej starostlivosti v druhom polroku. " V. Novotný má pravdu vo výške percenta, ktoré platí štát za svojich poistencov. Vzhľadom na to, že za január 2012 až júl to boli 4 % a od júla do konca roka to má byť 4,32 %, priemerne na rok 2012 to vychádza na spomínaných 4,16 %. Rezervu 50 miliónov eur schválil parlament v štátnom rozpočte v roku 2011. Ako však uvidela SITA " Rezervu 50 mil. eur pre sektor zdravotníctva presadila strana Smer-SD. Bola to podmienka najsilnejšej opozičnej strany za pomoc pri schvaľovaní tohtoročného štátneho rozpočtu. " Ako správa ďalej uvádza, vláda I. Radičovej ešte vo februári 2012 neuvažovala o využití tejto rezervy. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci, pretože zvýšenie percenta na platby štátu svojim v roku 2012 poistencom nebolo naplánované a schválené v štátnom rozpočte, ktorý pripravovala vláda I. Radičovej. Schválená bola len rezerva pre zdravotníctvo, ktorá však tiež nebola prioritne navrhnutá vtedajšou vládou.

SITA SITA SITA SITA


Ja som opakovane niekoľkokrát uviedol, že pre mňa je základ rodiny vzťah muža a ženy.

A. Kiska skutočne vo viacerých online rozhovoroch, napr. pre web HNonline.sk (7. marca 2014), Aktualne.sk (19. februára 2014), Pravda.sk (18. februára 2014), SME (4. februára 2014), ale aj v rozhovore pre Žilinský večerník uvádza, že pre neho je základ rodiny vzťah muža a ženy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

HNonline.sk

Aktualne.sk

Pravda.sk

SME

Žilinský večerník


Koaličná rada informovala naozaj iba o nejakých dvoch základných zmenách. O zlučovaní fondov, vzniku nových fondov a o, o tomto povinnom vstupe. To sú také tri veci, ktoré.

Koaličná rada informovala podľa zdroja hnonline.sk : " S tým, aby bol druhý pilier opätovne povinný, súhlasia všetky vládne strany. "Vrátime druhý pilier do pôvodného stavu - aby mohli vstupovať povinne absolventi, ale mohli do troch rokov zo systému vystúpiť, ak sa rozhodnú." ohlásila dohodu po včerajšej koaličnej rade premiérka Iveta Radičová (SDKÚ-DS)." "Koalícia sa dohodla, že súčasné garancie vo fondoch sporiteľom ponechá. "Nebudeme meniť pravidlá hry tak, ako sú nastavené," hovorí Radičová. Sporiteľom však vláda umožní, aby mohli prestúpiť do fondu, ktorý bude o niečo rizikovejší a bude mať zároveň aj vyššiu šancu na výnos. "Chceme vytvoriť nový fond, ktorý by mal byť tzv. superakciový," povedal Mihál v rozhovore pre HN ." Na tlačovej besede po ostatnej koaličnej rade premiérka uviedla, že sa na nej dohodli na: povinnom vstupe pre absolventov (s možnosťou výstupu do troch rokov), zachovaní garantovaných fondov a vytvorení možnosti na prestup do rizikovejšieho fondu. O zlučovaní fondov na tlačovej besede neinformovali.

hnonline.sk
HN
Na tlačovej besede


Už teraz, keď máme čísla za január, za február (deficitu pozn.), už je vidieť, že vláda šetrí takým spôsobom akým si do dopredu naplánovala, to znamená šetrenie na strane vlády je.

Január Február zlepšilo TASR TU sme.sk


...ale aj preto, že som sa im zaručil, že to neznamená zlučovanie týchto médií, pretože minimálne Slovenský rozhlas veľmi ostro s tým nesúhlasil...

Generálna riaditeľka Sro Miroslava Zemková sa v máji roku 2007 pre medialne.sk vyjadrila , že súhlasí s návrhom na vytvorenie spoločného multimediálneho komplexu pre STV a SRo, za podmienky, "pokiaľ to nebude o spájaní ich výrobných celkov" . Podľa nej by sa nemali spájať rozhlasové a televízne výstupy. "Čiže ak budú môcť obe médiá špecifikovať, aké výrobné, vysielacie, redakčné a administratívne pracoviská potrebujú, tak to nevidím ako problém," vyhlásila.

vyjadrila


Nedovolili sme sprivatizovať naše 4 nemocnice, do ktorých investujeme, modernizujeme ich, máme digitalizované pracoviská,zrekonštruovali sme množstvo oddelení, neurologické v Liptovskom Mikuláši, ortopédia v Dolnom Kubíne...

Žilinský samosprávny kraj skutočne prevádzuje štyri nemocnice, do ktorých investuje, či už v prípade nákupu novej techniky alebo rekonštrukcií. Neurologické oddelenie bolo zmodernizované v roku 2014. Ochranu pred privatizáciou a veriteľmi mala poskytunúť právna zmena vlastníctva nemocníc v roku 2012. Od januára 2012 sa všetky štyri nemocnice zlúčili do jednej akciovej spoločnosti, pričom jej vlastníkom je kraj. Výrok Blanára preto hodnotíme ako pravdivý. Žilinský samosprávny kraj je zriaďovateľom štyroch nemocníc v regióne, a to Dolnooravskej nemocnice s poliklinikou MUDr. L. Nádaši Jégeho Dolný Kubín, Hornooravskej nemocnice s poliklinikou Trstená, Kysuckej nemocnice s poliklinikou Čadca a Liptovskej nemocnice s poliklinikou MUDr. Ivana Stodolu Liptovský Mikuláš. Predseda ŽSK sa na tému nemocníc vyjadroval aj v správe na webových stránkach kraja: " Žilinská župa prevzala nemocnice v roku 2003 v procese delimitácie od štátu s veľkým modernizačným dlhom. Ich hospodársky výsledok bol v tej dobe mínus 12 miliónov eur. Nám sa podarilo zmeniť spôsob managementu a správy nemocníc. Tie už dnes svoje záväzky nezvyšujú, naopak hospodária vyrovnane a v kladných číslach. K 30. 11. 2016 bol výsledok hospodárenia nemocníc vo výške plus 1,3 mil. eur. Pracujeme ďalej aj na ich obnove, okrem budovania lekární, rekonštruujeme oddelenia, vytvárame pre pacientov a lekárov nové priestory a neustále zvyšujeme kvalitu i komfort. Odkedy sú nemocnice v našej pôsobnosti, investovali sme do ich rozvoja viac ako 36,8 mil. eur a stále hľadáme ďalšie spôsoby, ako ich posúvať vpred... " Na základe medializovaných informácií je zjavné, že v nemocniciach prevádzkovaných ŽSK skutočne prebieha proces modernizácie a do zariadení sú investované finanančné prostriedky, napríklad na rekonštrukcie či budovanie nových oddelení. V roku 2009 boli v nemocnici v Dolnom Kubíne kompletne zrekonštruované operačné sály. Podľa informácií na webovej stránke nemocnice, v sekcii ortopedicko-traumatologického oddelenia uvádzajú, že sa jedná "...o superaseptické operačné sály s laminárnym prúdením vzduchu do operačnéhoho poľa, ktoré spĺňajú všetky parametre europskych hygienických noriem a sú jedny z najmodernejších na Slovensku." V marci 2014 informoval regionálny portál myzilina.sme.sk o sume 791 tisíc eur, ktorá bude štyrom regionálnym nemocniciam poskytnutá na nákup nových prístrojov i na zriadenie jednotky intenzívnej starostlivosti na neurologickom oddelení v nemocnici v Liptovskom Mikuláši. V júli 2014 denník SME informoval o presťahovaní neurologického oddelenia nemocnice v Liptovskom Mikuláši z nevyhovujucich priestorov do nadpriemerných, zrenovovaných priestorov s nadstavbovými vyšetrovacími metodikami. V januári 2016 predseda ŽSK Juraj Blanár spomenul v tlačovej správe TASR plány na vybudovanie urgentných prijímov v nemocniciach za asi 3 milióny eur. Ako informovala agentúra TASR v marci 2017 , nemocnice skutočne v roku 2016 zaznamenali pozitívny výsledok hospodárenia vo výške 656 000 eur. Správa cituje podpredsedu ŽSK Jozefa Štrbu: "V posledných rokoch hospodária naše nemocnice stabilne, vyrovnane a podarilo sa nám začať významný proces ich modernizácie. Keď sme ich preberali od štátu, boli vo veľmi zlom stave. Dnes otvárame nové oddelenia, špičkové operačné sály a budujeme moderné urgentné príjmy." Podľa tlačovej správy ŽSK z februára 2017 dosiahli verejné lekárne, zriaďované krajom od roku 2012 vo svojich nemocniciach, hospodársky výsledok 130-tisíc eur. Prostriedky z nákupov v týchto lekárňach zároveň podporujú priamo nemocnice. Ako informovala agentúra TASR v marci 2017 , nemocnice skutočne v roku 2016 zaznamenali pozitívny výsledok hospodárenia vo výške 656 000 eur. Správa cituje podpredsedu ŽSK Jozefa Štrbu: "V posledných rokoch hospodária naše nemocnice stabilne, vyrovnane a podarilo sa nám začať významný proces ich modernizácie. Keď sme ich preberali od štátu, boli vo veľmi zlom stave. Dnes otvárame nové oddelenia, špičkové operačné sály a budujeme moderné urgentné príjmy." Juraj Blanár vo výroku naznačuje, že samosprávny kraj "nedovolil" privatizáciu nemocníc. Narážal sa situáciu z roku 2011, kedy boli nemocnice právne zlúčené. Nemocnice sa zlúčili 1. januára 2012 do jednej akciovej spoločnosti Nemocnice ŽSK. Dôvodom bola podľa predsedu ŽSK ochrana majetku nemocníc, ktorý zostal naďalej vo vlastníctve samosprávy a jediným akcionárom bude kraj. " My si chceme majetok chrániť, a preto ten majetok ostáva v majetku ŽSK a akciovka ho bude mať v prenájme. Lebo nechcem, aby sa stal ľahkou korisťou veriteľov, keď zdravotné poisťovne budú takto postupovať ďalej. Ale to sa u štátnych nemocníc môže ľahko stať a ja hovorím, že tu je skrytá privatizácia. My naopak, nechceme absolútne, aby došlo k nejakej privatizácii." V článku na portáli myzilina.sme.sk sa ďalej uvádza: " Dlhy a pohľadávky všetkých štyroch nemocníc i polikliniky bude spravovať nová rozpočtová organizácia pod názvom SZP (Správa záväzkov a pohľadávok). Správa záväzkov a pohľadávok v podstate bude mať jedinú úlohu, a tou bude len si vymôcť všetky pohľadávky, ktoré dnes majú nemocnice voči svojim partnerom. ... Podľa šéfa Žilinského kraja zrušenie nemocníc a polikliniky ako príspevkových organizácií kraja ukladá krajskej samospráve zákon. Zriaďovateľ príspevkovej organizácie je totiž povinný ju zrušiť k 31. decembru roka, v ktorom zistí, že tržby príspevkovej organizácie nepokrývajú jej výrobné náklady počas najmenej dvoch po sebe nasledujúcich rokov." Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zriaďovateľom štyroch nemocníc
vyjadroval
portál
denník SME
tlačovej správe TASR
agentúra TASR
tlačovej správy ŽSK
agentúra TASR
článku


Ja som sám v apríli minulého roku požiadal premiéra vlády vtedy, keď zo strany, Slovenskej národnej strany, ktorá nominovala pána Štefanova do funkcie ministra vyzval premiéra, aby ho nevymenoval, aby teda nedal návrh na jeho menovanie.

Hrušovský si svoje slová pamätá dobre. V apríli 2009 vyšla správa : „Ak premiér Robert Fico myslí boj s korupciou vážne, mal by zvážiť návrh na vymenovanie Igora Štefanova do funkcie ministra výstavby a regionálneho rozvoja. V diskusnej relácii televízie JOJ De facto to uviedol predseda KDH Pavol Hrušovský. Upozornil, že Štefanov je spolu s odchádzajúcim ministrom podpísaný pod zmluvou, pre ktorú premiér vyzval Mariana Janušeka na odchod.“

vyšla správa


...v máji rozhodol Ústavný súd o podaní poslancov za stranu Smer, ktoré sa týkalo sudcovských zákonov, tak v 5 bodoch Ústavný súd zamietol návrh z procesných dôvodov. A bol plne obsadený. Čiže našiel vôľu povedať, čo je v súlade s Ústavou a čo nie v niekoľkých ďalších bodoch a v 5 bodoch niekoľko sudcov nehlasovalo

Je pravdou, že v máji 2014 Ústavný súd rozhodol o podaní poslancov za stranu Smer-SD, ktoré sa týkalo sudcovských zákonov navrhovaných Žitňanskou. Je taktiež pravdou, že v piatich bodoch návrh zamietol z procesných dôvodov, čo znamená, že plénum Ústavného súdu sa neuznieslo nadpolovičnou väčšinou sudcov v týchto bodoch. Niektorí sudcovia teda nehlasovali. V troch bodoch sa však Ústavný súd uzniesol nadpolovičnou väčšinou a vyhlásil ich nesúlad s Ústavou SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Nálezu vymenoval


Povedal Ústavný súd, že obvinenia sú dôvodné. (pozn. o obvinení Kaliňáka)

Poslanec Krúpa správne hovorí, že súd považuje obvinenia voči Robertovi Kaliňákovi za dôvodné. Nejde však o Ústavný, ale o Najvyšší súd. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Najvyšší súd síce prepustil Kaliňáka z kolúznej väzby, avšak podľa hovorkyne súdu: “Trestné stíhanie obvineného považuje senát Najvyššieho súdu vo všetkých bodoch, ktoré sa mu kladú za vinu, za dôvodné.“


Dobre, máme tu relatívne prosperujúcu západnú časť krajiny, ale východná časť krajiny, územie Gemera napríklad, časť aj Horehronia, tam je tá nezamestnanosť stále pomerne vysoká. Stále tu máme okresy s viac než 15-percentnou, 20-percentnou nezamestnanosťou.

Jozef Mihál používa na pomenovanie regiónov skôr prirodzené územia, ktoré nie sú priamym predmetom štatistík, avšak veľká časť východného Slovenska, ktorú pomenúva, podľa ÚPSVaR naozaj s vyše 15 – 20 % nezamestnanosťou pomerne zaostáva za nezamestnanosťou západných regiónov na úrovni okolo 5 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Nepomer v zamestnanosti medzi jednotlivými regiónmi Slovenska je už dlhodobým problémom rozvoja krajiny a životnej úrovne jej obyvateľov. Geograficky sa dá tento problém vnímať ako rozdiel medzi západom a východom, kde tradičným ťahúňom zamestnanosti je Bratislavský, Trnavský a Trenčiansky kraj, kde je bez práce 5,5 % obyvateľov alebo menej. Na druhej strane, s najvyššou nezamestnanosťou ľudia bojujú v okresoch Kežmarok, Rožňava, Revúca a Rimavská Sobota, ktorá dlhodobo dominuje štatistikám nezamestnanosti momentálne tesne pod úrovňou 25 %. Komplexné znázornenie podľa okresov ponúka grafický prehľad nezamestnanosti za marec 2017 publikovaný ÚPSVaR na základe údajov Štatistického úradu SR. Jozef Mihál vo svojom výroku spomína neformálne označenie regiónov, pre ktoré sa presné štatistiky nevedú. Územie Gemera dnes pokrývajú práve už spomínané okresy s najvyššou nezamestnanosťou (RS, RA, RV). Na území Horehronia sa však rozliehajú najmä dva okresy, Banská Bystrica a Brezno, v ktorých miera nezamestnanosti v tomto roku podliezla úroveň 12 %. Pretože však nevieme, ktorú časť Horehronia mal Jozef Mihál namysli, a pretože štatistiky sa vedú podľa okresov, pri určitej miere zhovievavosti hodnotíme výrok ako pravdivý. Pre ilustráciu strednodobého vývoja nezamestnanosti vo vybraných regiónoch východu a západu ponúkame i graf. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["U0dZK"]={},window.datawrapper["U0dZK"].embedDeltas={"100":654,"200":627,"300":627,"400":600,"500":600,"600":600,"700":600,"800":600,"900":600,"1000":600},window.datawrapper["U0dZK"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-U0dZK"),window.datawrapper["U0dZK"].iframe.style.height=window.datawrapper["U0dZK"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["U0dZK"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("U0dZK"==b)window.datawrapper["U0dZK"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

ÚPSVaR ÚPSVaR


Každá piata žena na Slovensku, podľa štatistík, je predmetom domáceho násilia a každá, ospravedlňujem sa, každá piata žena čelí takémuto vážnemu problému vo svojej domácnosti (...).

V Správe o plnení opatrení a úloh vyplývajúcich z Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách za roky 2009 – 2012 a jeho aktualizácie sa uvádza: „Na Slovensku je násiliu vystavená každá piata žena napr. každá piata dospelá žena, ktorá má v súčasnosti partnera zažila z jeho strany násilné správanie." Výrok hodnotíme ako pravdivý. Martin Klus sa pravdepodobne odvoláva na štatistiku zo Správy o plnení opatrení a úloh vyplývajúcich z Národného akčného plánu na prevenciu a elimináciu násilia páchaného na ženách za roky 2009 – 2012 a jeho aktualizácie, kde sa píše: „Na Slovensku je násiliu vystavená každá piata žena napr. každá piata dospelá žena, ktorá má v súčasnosti partnera zažila z jeho strany násilné správanie – presnejšie 21,2% dospelých žien SR vo veku 18 – 64 rokov. Výskyt násilia páchaného na ženách od bývalých partnerov je ešte vyšší: z dospelých žien, ktoré mali bývalého partnera, zažilo z jeho strany násilné správanie 27,9% (12.2% vyhranené násilie)." Ak sa pozrieme na inú štúdiu vypracovanú Agentúrou Európskej únie pre základné práva (FRA) ( .pdf s 22) na základe údajov z roku 2012 vyplýva z nej, že 23 % žien v Slovenskej republike zažilo fyzické a/alebo sexuálne násilie zo strany súčasného alebo predchádzajúceho partnera od dovŕšenia 15 rokov. Štúdia taktiež obsahuje údaje o obetiach takéhoto násilia v jednotlivých členských štátoch EÚ ako aj v celej EÚ. Podľa nej, zo všetkých žien, ktoré majú (súčasného alebo predchádzajúceho) partnera, 22 % z nich zažilo fyzické a/alebo sexuálne násilie z jeho strany od dovŕšenia veku 15 rokov.

Správe Správy .pdf


Zvýšený bol vianočný príspevok pre dôchodcov – dôchodcovia s najnižšími penziami si vďaka zvýšeniu príspevku prilepšili až o 100 eur.

Podľa ustanovenia zákona o poskytovaní vianočného príspevku niektorým poberateľom dôchodku (. pdf , s. 2) bola maximálna suma vianočného príspevku zvýšená v roku 2014 na 87,26 eura a pre ľudí s najnižšími dôchodkami bol zavedený jednorazový príplatok k vianočnému príspevku . Spolu teda výška vianočného príspevku môže dosiahnuť až 100 eur a preto hodnotíme tento výrok ako pravdivý.

pdf Sme


viete aká je škoda, keď zastavili D1? 120 miliónov eur. To je 3,6 miliardy korún, ktoré ročne mohli prísť do štátnej pokladnice len tým, že sa bude stavať. 5 tisíc ľudí príde o prácu.

Nie je jasné akým výpočtom prišiel Robert Fico k tomuto výpočtu, preto ponúkame náš alternatívny výpočet. Cena stavby mala byť 2,4 mld. eur , z čoho by štát získal späť na DPH 456 mil eur. Stavebné firmy, plátcovia DPH, si túto sumu v nejakej miere môžu nárokovať na DPH, ktoré zaplatili nákupom vstupných materiálov. Na to aby štát získal Ficom avizovaných 120 miliónov eur by museli stavebné firmy zaplatiť DPH za nákup materiálov 336 mil eur, ktoré by si následne žiadali od štátu späť. To znamená, že zo sumy 2,4 mld eur by vynaložili na materiál 1,768 mld eur, čo je podľa nášho názoru reálny predpoklad. Ficov výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

2,4 mld. eur


Nova pred rokom dala balíček pre mladé rodiny do parlamentu, ktorý sa týkal detských skupín, lebo nie sú škôlky, ktorý sa týkal stavebného sporenia, zdravotnej starostlivosti o deti.

Na konci roka 2013 podal Daniel Lipšic spolu s Janou Žitňanskou návrh na zmenu zákonov pod názvom balíček pre rodiny , ktorý zahŕňal napr. zníženie zdanenia rodín s deťmi alebo vytvorenie detských skupín (alternatíva ku škôlkam). Tento návrh bol však Národnou radou SR zamietnutý . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Konkrétne tento balíček obsahoval nasledujúcich päť návrhov a spolunavrhovateľkou bola Jana Žitňanská, ktorá je, rovnako ako Lipšic, členkou strany Nova:

balíček pre rodiny
zamietnutý
nasledujúcich päť návrhov


Ministerstvo spravodlivosti bude mať jednu dôležitú úlohu.A to je vytvárať podmienky na skracovanie súdneho konania, pretože v tomto predchádzajúca vláda úplne úplne zlyhala.

Rezolúcia Výboru ministrov Rady Európy uvádza pokles priemernej dĺžky občianskeho súdneho konania od roku 2005 po rok 2009. "Na základe štatistík poskytnutých slovenskými orgánmi priemerná dĺžka občianskeho súdneho konania v niekoľkých posledných rokoch bola nasledovná: 2002 15.18 mesiaca 2003 16.56 mesiaca 2004 17.56 mesiaca 2005 16.86 mesiaca 2006 15.40 mesiaca 2007 15.06 mesiaca 2008 14.07 mesiaca 2009 13.00 mesiaca" Čo sa týka rokov 2010 a 2011, Ministerstvo spravodlivosti SR uvádza nasledovné. Priemerná dĺžka konania na SR v roku 2010 za veci občianskoprávne bola 11,77 mesiacov a v roku 2011 11,35 mesiacov. Podľa štatistiky sa teda Ministerstvu naďalej podarilo zachovať klesajúcu tendenciu dĺžky súdneho konania. Demagog.sk preto hodnotí výrok Róberta Fica za nepravdivý.

Rezolúcia
Ministerstvo spravodlivosti


Jeden príklad by som povedal, v minulom roku pri schvaľovaní štátneho rozpočtu do kapitoly pôdohospodárstva sme dostali kapitolu vidiecka zamestnanosť - 2 mil. €. Schválili sme schému štátnej pomoci na základe skupinových výnimiek, poslali sme do Bruselu, teraz sa to vrátilo naspäť. Je to na rozbehnutie, aby v pôdohospodárstve mohli vytvárať pracovné miesta za účasti podpory štátu.

Podľa štátneho rozpočtu na rok 2012 sa celkové výdavky pre Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka (.pdf, s.22) vyčlenilo 1 409 113 939 eur. Samostatná podkapitola s názvom vidiecka zamestnanosť sa v sekcii nenachádza, ale Zsolt Simon mal pravdepodobne na mysli Rozvoj vidieka s vyčlenenou časťou financií 501 349 564 eur, pričom táto suma je uvedená len celkovo pre danú časť a jednotlivé opatrenia už nie sú bližšie finančne špecifikované. Zámerom je: "Životaschopné a ekologicky udržateľné vidiecke prostredie, stabilizujúce existujúcu populáciu na vidieku prostredníctvom generovania pracovných príležitostí a vyššej životnej úrovne." Rozvoj vidieka sa v štátnom rozpočte,v sekcii pôdohospodárstva, rieši i čiastkovo v rámci cezhraničnej spolupráce so susednými krajinami. Štát aj prostredníctvom ministerstva pôdohospodárstva poskytuje pomoc i formou schém štátnej pomoci, ktoré sa podľa ústredného portálu verejnej správy poskytujú na tieto účely:

Deje sa tak priamou i nepriamou formou:

Zákon rozlišuje priamu a nepriamu formu štátnej pomoci.

Priamou formou štátnej pomoci je najmä:

Nepriamou formou štátnej pomoci je najmä:

Štátna pomoc sa môže poskytnúť podľa schém štátnej pomoci alebo ako individuálna štátna pomoc.

Na základe týchto informácií výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože sa nám nepodarilo zistiť, aké presné množstvo financií sa v rozpočte venovalo na rozvoj vidieckej zamestnanosti. Rovnako, ak bola Európskou komisiou schválená i štátna pomoc na podporu rozvoja vidieka formou skupinovej výnimky, na oficiálnom portáli Ministerstva financií to ešte zverejnené nebolo.

štátneho rozpočtu

portálu verejnej správy

portáli Ministerstva financií


Počas 4 rokov bývalej vlády sa podnikateľské prostredie zhoršovalo podľa všetkých rebríčkov, aké sú k dispozícií.

Podnikateľská aliancia Slovenska zverejňuje vývoj IPP (index podnikateľského prostredia). Vývoj IPP v rokoch 2006 - 2010 bol nasledovný ( čím vyššia je hodnota, tým viac sa zlepšilo podnikateľské prostredie):

vývoj IPP


Progresívne Slovensko, SPOLU a strana Sloboda a Solidarita, sú už, všetci sme za Európsku úniu, my (SMER-SD, pozn.) máme záujem na posilňovaní európskej spolupráce, rovnako ako má Progresívne Slovensko.

Programy spomenutých strán naznačujú, že sú všetky za zachovanie projektu Európskej únie, aj keď každá iným spôsobom. Rovnaké pohľady strán Smer-SD a Progresívneho Slovenska v oblastiach posilňovania európskej spolupráce potvrdzujú aj druhú časť výroku, ktorý hodnotíme ako pravdivý. Strany Progresívne Slovensko a Spolu pripravili v rámci spoločnej kandidatúry do EP spoločný program , v ktorom sa hneď v úvode píše: „Pred 15 rokmi ľudia na Slovensku urobili správne rozhodnutie vstúpiť do Európskej únie. Ako európski občania sme slobodnejší, bohatší a Slovensko je bezpečnejšie, než kedykoľvek predtým. Môžeme sebavedomo presadzovať národné záujmy aj rozhodovať o osude celej Európy.“ Tento úvod jednoznačne poukazuje na fakt, že koalícia PS-Spolu je za Európsku úniu. Na rozdiel od týchto dvoch strán, SaS s väčším dôrazom poukazuje aj na nutnosť reforiem. Strana SaS v súvislosti s voľbami do EP vydala Manifest slovenského eurorealizmu, ktorý sa začína nasledovne: „Sme eurorealisti. Na rozdiel od eurooptimistov, ktorí vravia, že ak niečo nefunguje, treba presunúť ďalšie kompetencie do Bruselu, a na rozdiel od europesimistov, ktorí požadujú vystúpenie z EÚ, vravíme my – eurorealisti, že Európska únia je síce vynikajúci projekt, ale potrebuje reformu.“ Ďalej sa v tomto dokumente dočítate, že členstvo v EÚ je našim strategickým záujmom, ale aj, že cieľom SaS je úspešné pokračovanie a napredovanie EÚ. Strana Smer-SD síce nezverejnila pre eurovoľbami žiadny program ani manifest, no na svojej webstránke má zverejnenú vizualizáciu s názvom „Sebavedomé Slovensko v Európe!“ V tejto vizualizácii je stručne rozpracovaných viacero bodov, medzi ktorými nájdeme napríklad: „Európa nám garantuje viac práce a stabilitu,“ alebo „Sedíme pri tom najdôležitejšom stole,“ či „Eurofondy pre Slovensko. Musíme v tom pokračovať.“ Z týchto zopár bodov je zrejmé, že strana Smer-SD je za Európsku úniu. Čo sa týka posilňovania spolupráce v rámci EÚ, je zaujímavé pozrieť sa na analýzu portálu euractiv.sk, v ktorej sa portál jednotlivých relevantných strán kandidujúcich do EP pýtal na rôzne otázky týkajúce sa budúceho smerovania EÚ. Na otázku, či je posilňovanie kompetencií EÚ za určitých okolností možné odpovedal Smer-SD, rovnako ako PS-Spolu, kladne. Tieto dve strany resp. koalície sa taktiež zhodli na otázke prechodu z jednomyseľného hlasovania na hlasovanie kvalifikovanou väčšinou v špecifických otázkach spoločnej zahraničnej politiky EÚ ( .pdf , str. 10). Táto zhoda potvrdzuje Petrákovo tvrdenie, že obe strany, Smer-SD a PS, majú záujem na posilňovaní európskej spolupráce.

program Manifest vizualizáciu .pdf


My sme požiadali Európsky súd o právny výklad, že či rozhodnutie o povinných kvótach, ktoré bolo prijaté v roku 2015 mohlo byť prijaté takým spôsobom, akým bolo prijaté. My sme namietali predovšetkým, že malo byť jednomyseľné rozhodnutie, že to mal byť legislatívny akt. Európsky súd povedal, že v tomto, Európsky súdny dvor, v tomto prípade povedal, že procedúra bola v poriadku.

V septembri 2015 Rada ministrov vnútra Európskej Únie schválila kvóty na prerozdelenie 120 000 utečencov. Následne Slovensko a Maďarsko podali žalobu na Súdny dvor EÚ proti dočasnému mechanizmu EÚ na prerozdelenie utečencov na základe kvót. Žaloba obsahovala šesť žalobných dôvodov, vrátane námietok voči väčšinovému schváleniu rozhodnutia a nelegislatívnemu charakteru rozhodnutia. Súdny dvor žalobu zamietol. Legislatívny postup bol podľa neho v poriadku. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Rada ministrov vnútra EÚ prijala väčšinovým hlasovaním pozmenenú podobu návrhu Európskej komisie. Voči tomuto rozhodnutiu Rady ministrov podala Slovenská republika a Maďarsko žalobu , v ktorej uviedla šesť dôvodov, prečo by malo byť rozhodnutie neplatné. Slovenská vláda tvrdila , že rozhodnutie Rady (ministrov) je v rozpore s rozhodnutím Európskej rady, teda prezidentov a premiérov EÚ, ktorí predtým odsúhlasili nepovinné kvóty. Ďalej Slovensko namietalo, že obsah rozhodnutia má legislatívny charakter a teda na jeho prijatie je potrebná účasť národných parlamentov. Podľa vlády nebola rešpektovaná ani požiadavka verejnej diskusie a hlasovania v Rade. SR ďalej tvrdilo, že malo ísť o jednomyseľné rozhodovanie a nie väčšinové, keďže sa hlasovalo o návrhu Európskej komisie, pričom v ňom prišlo k zmenám. Taktiež podľa SR rozhodnutie nemalo byť postavené na článku 78 (3) o opatreniach v núdzovej situácii, keďže podmienky na jeho aktiváciu neboli splnené a celkovo je rozhodnutie nepotrebné na dosiahnutie želaného cieľa. Žaloba bola zamietnutá Súdnym dvorom EÚ. Generálny advokát Yves Bot uviedol , že článok 78 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ oprávňuje na prijatie opatrení, ktoré v reakcii na jasne vymedzenú núdzovú situáciu dočasným spôsobom a v presne vymedzených bodoch zavádzajú výnimky z legislatívnych aktov v oblasti azylu. Toto ustanovenie oprávňuje Radu EÚ prijať všetky dočasné opatrenia, ktoré pokladá za potrebné ako odpoveď na migračnú krízu s tým, že tieto presné a dočasné výnimky nemožno prirovnať k trvalej zmene základných pravidiel v legislatívnych aktoch Únie vo veciach azylu. To znamená, že prijatím napadnutého rozhodnutia nebol obídený legislatívny postup EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 11.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila návrhu rozhodnutiu žalobu tvrdila článku uviedol


Dokázali sme upratať verejné financie pod 3 %? Bolo Slovensko vyradené z procedúry nadmerného deficitu?

Podobný výrok uvádza Robert Fico opakovane. Naposledy overoval Demagog.SK tento výrok 14. decembra 2014 V politike, 23. novembra 2014 O5M12 alebo napríklad 14. septembra 2014 v relácii O5M12 . Informácie o procedúre nadmerného deficitu (deficit nad 3 % HDP) na stránke Európskej komisie potvrdzujú, že v súčasnosti je v tomto mechanizme 11 z 28 štátov EÚ. Slovensko sa medzi nimi nenachádza a nachádza sa v skupine krajín vyradených z tejto procedúry, keď sme boli vyradení 20. júna 2014. Deficit Slovenska v roku 2013 bol podľa Eurostat na úrovni 2,6 % HDP (konečné číslo za rok 2014 nie je známe). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

O5M12 O5M12 procedúre vyradení Eurostat TASR SITA


Keď som si prečítal požiadavky slovenských lekárov, tak sú sústredené do dvoch zásadných bodov a to je zvýšiť mzdy lekárom a navýšiť podiel peňazí zo štátneho rozpočtu do systému zdravotníctva.

Zdravotníci zhrnuli svoje požiadavky do 4 bodov, ktoré uvádza aj oficiálna stránka Lekárskeho odborového združenia ( LOS ). Sú to nasledovné:

LOS


Najväčším problémom tejto politiky je nerovnosť podmienok medzi starými a novými členskými štátmi, pričom rozdiely vo výške priamych platieb sú v priemere 150 – 200 % (napríklad dotácie na 1 ha predstavujú v SR 206 eur, v Holandsku 495 eur, v Grécku 500 eur atď.).

Podľa štúdie ECIPE je výška priamych platieb na hektár na Slovensku je 200 eur, v Grécku 544, v Holandsku 469 eur. Priemerná dotácia starých členských krajín je podľa tejto štúdie 295 eur, nové členské krajiny majú priemernú dotáciu 185 eur. Podľa naších výpočtov sú s použitím týchto čísel dotácie starých členských krajín v priemere vyššie o 60%. SaS preto neporovnáva priemerné paltby ako to tvrdí vo svojom volebnom programe, ale pravdepodobne porovnávajú priemerné hodnoty nových členských štátov s hodnotami najvyšších priamych dotácii v starých členských štátoch. Takéto porovnanie je zavádzajúce.

ECIPE


Má sa zaviesť jednotný formulár na stavebné povolenia a kolaudačné rozhodnutia, ktoré pomôžu zefektívniť proces stavebného konania.

Zavedenie jednotného formulára na stavebné povolenia a kolaudačné rozhodnutia je jedným z 34 opatrení, ktoré predstavil minister hospodárstva Peter Žiga na tlačovej konferencií 4. mája 2017. Ich cieľom je zlepšenie a zjednodušenie podnikateľského prostredia na Slovensku. Materiál Návrh opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia by mala vláda predstaviť už v najbližších dňoch a uviesť ho do medzirezortného pripomienkového konania. Detaily návrhu preto nie sú zatiaľ známe. Návrh by mal byť prerokovaný na zasadnutí vlády v júli. Preto je tento sľub zatiaľ aktívny. Podľa Ondreja Mateja , predsedu Predstavenstva Inštitútu hospodárstva a dopravy, je v prvom rade potrebná novela stavebného zákona a v nej sa má určiť, či vôbec potrebujeme samostatné povolenia pre rôzne úkony. "Máme štvorstupňové stavebné konanie a bolo by dobré ho zjednodušiť na jeden. Ale toho sa asi nedočkáme. Navrhované opatrenie nevyrieši základný problém," dodáva Matej. Stavebné povolenia a kolaudačné rozhodnutia v súčasnosti upravuje Stavebný zákon ( 50/1976 Zb. ). Podľa tohto zákona sa stavebné povolenie vyžaduje pri stavbách každého druhu bez zreteľa na ich stavebnotechnické vyhotovenie, účel a čas trvania, a zároveň sa vyžaduje aj pri zmene stavieb, najmä pri prístavbe, nadstavbe a pri stavebných úpravách. Zákon tiež vymedzuje určité drobné stavby, ktoré stačí ohlásiť stavebnému úradu bez stavebného povolenia. Žiadosť o stavebné povolenie spolu s dokladmi a predpísanou dokumentáciou vypracovanou oprávnenou osobou podáva stavebník stavebnému úradu. V žiadosti je potrebné uviesť účel a spôsob užívania stavby, miesto stavby a predpokladaný čas jej skončenia a pri stavbe na určitú dobu aj dobu užívania stavby. Kolaudačné rozhodnutie je zavŕšením kolaudačného konania, ktoré vykonáva stavebný úrad po dokončení stavby a ktorého cieľom je povolenie užívania stavby. Vyžaduje sa aj pre jednoduché stavby, ich prístavby a nadstavby, ktoré postačilo ohlásiť. Nevyžaduje sa len na reklamné stavby, na ktorých najväčšia informačná plocha má veľkosť od 3 m2 do 20 m2. Stavebné povolenia spolu so všetkými písomnosťami týkajúcimi sa stavebného povolenia, kolaudačné rozhodnutia a iné opatrenia týkajúce sa stavieb eviduje a ich ukladanie zabezpečuje príslušný stavebný úrad a miestne príslušná obec. Sú evidované v informačnom systéme o výstavbe, ktorý spadá pod ministerstvo hospodárstva. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

predstavil
Mateja
50/1976 Zb.


23. októbra sme splatili poslednú splátku spoločnosti Marius Pedersen za dlh, ktorý bol vyrobený v roku 2010.

Je pravdou, že splatenie poslednej splátky spomínaného dlhu bolo naplánované na posledný štvrťrok 2014, avšak nepodarilo sa nám nájsť zdroj, ktorý by potvrdzoval, že táto splátka bola uhradená 23. októbra 2014. Okrem iného sme preskúmali napríklad zverejnené zmluvy, objednávky a faktúry na stránke mesta Trenčín. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V roku 2011 bola uzavretá dohoda o urovnaní medzi mestom Trenčín a spoločnosťou Marius Pedersen. V tejto zmluve (.pdf, s. 3) sa uvádza, že posledná splátka má byť uhradená do 31.12.2014. SITA napísala v januári 2014: "V roku 2014 splatí Trenčín poslednú splátku dlhu voči spoločnosti Marius Pedersen z roku 2010. Celkovo išlo o sumu viac ako 4 mil. eur, ktorú mesto dlhovalo za kosenie, údržbu ciest a odpady" Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke zmluve SITA


Zmluva na parkovanie. ktorú máme so spoločnosťou Sirs - Development, ktorá je spoluvlastníkom žilinskej parkovacej spoločnosti

Kanditát Fiabáne sa svojím výrokom snažil poukázať na nevýhodnú zmluvu, ktorú vedie mesto so Žilinskou parkovacou spoločnosťou, v ktorej okrem mesta Žilina, má 41 % podiel aj súkromná spoločnosť Sirs - Development a.s. Na základe toho hodnotíme výrok ako pravdivý.

zmluvu finstat.sk petíciu


Vidíme veľkú vlnu protestov v dôsledku zmluvy EÚ a USA (TTIP, pozn).

Medzi prvé protesty proti TTIP môžeme zaradiť protest v Bruseli, na ktorom sa zúčastnilo približne 10 000 ľudí a odohral sa v decembri minulého roka. V tomto roku sa uskutočnil protest TTIP aj 15. mája. Voči TTIP neprotestujú len občania ale aj niektorí európski poslanci napríklad za stranu Zelených alebo aj nemecká europoslankyňa Ska Keller, francúzska europoslankyňa Francoise Castex. V hodnotení neoverujeme či sa jednalo o "veľkú vlnu" protestov.

protesty môžeme roku neprotestujú