Keďže išlo o medzinárodnú akciu, medzinárodný drogový gang, tak sme sa rozhodli iniciovať stretnutie v Haagu za účasti sedem ďalších zástupcov prokuratúr, policajných zborov, kde bolo dohodnuté.

Podobné vyjadrenie nachádzame aj u Jaroslava Spišiaka: "Zvolali sme kvôli tomu osobitné stretnutie policajných zložiek siedmich štátov v Haagu." Ak by mohli existovať námietky voči nestrannosti Spišiaka, SME ďalej uvádza: "Zorganizovali sme koordinačné stretnutie v Haagu, kde som zabezpečil tureckého delegáta, všetko sa mu preplatilo vrátane tlmočenia. Prijali sa dohody, ktoré porušili," tvrdí Hamran." - teda zástupca Slovenska pri Eurojuste, vybraný bývalou vládou.

stretnutie stretnutie


Myslím že niektorá z Transparency International, myslím, že to zverejnila, naši poslanci hlasovali v najväčšom počte za prijímanie všetkých protikorupčných opatrení.

Na základe porovnania hodnotenia predkladaných a schválených zákonov s hlasovaním v parlamente Transparency International Slovensko zostavila za minulé volebné obdobie v apríli 2010 rebríček poslancov a politických strán, ktorý odráža snahu cez legislatívne hlasovanie zvýšiť transparentnosť, resp. posilniť boj proti korupcii v politike a spoločnosti.

Transparency International Slovensko


Ale zase to, čo sme sľúbili ľuďom, aj na stránke to máme, je postoj k tomu dvojakému občianstvu.

Na stránke Obyčajných ľudí sú prezentované tri roviny, cez ktoré hnutie nazerá na "maďarský problém" . Prvá vyjadruje postoj k dvojitému občianstvu, avšak o žiadnom konkrétnom sľube sa nedá hovoriť. Druhý sa vyjadruje k autonomistickým snahám Duraya a jeho súkmeňovcoch, nie však k prijímaniu štátneho občianstva. Autonómia južných území (kultúrna? politická?) je niečo iné, ako prijatie Maďarského občianstva. "Prvá je problém s maďarskými extrémistami žijúcimi v Maďarsku. (...) Taktiež za nebezpečné považujeme aj aktivity najsilnejšej strany Fidesz, ktoré smerujú k posilňovaniu maďarskej spolupatričnosti aj formou zavádzania dvojitého štátneho občianstva. Druhá je problém s maďarskými extrémistami žijúcimi na Slovensku. S pohoršením sledujeme výroky pána Duraya a jeho súkmeňovcov, ktorý otvorene spomínajú ako formu riešenia maďarskej otázky, vytvorenie autonónie našich južných území. Sme toho názoru, že každému občanovi Slovenskej republiky, ktorý koná proti zachovaniu celistvosti územia Slovenskej Republiky, by malo byť zo zákona automaticky odňaté štátne občianstvo SR."

stránke


Ja zarábam, 30 rokov mám firmy a keď si zoberiete Finstat, za minulý rok som zarobil takmer 2 milióny eur čistého zdaneného.

Najnovšie majetkové priznanie Borisa Kollára na stránke NRSR z apríla 2022 ukazuje len príjmy za rok 2021, ktoré má z verejných funkcií. Firmy, ktoré momentálne Boris Kollár vlastní, na Finstate uvádzajú údaje o ziskoch za rok 2021 - jedná sa o viac ako 1,6 milióna eur. Nie je však jasné, aké sú jeho osobné príjmy za uplynulý rok. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Aktuálne Boris Kollár spoluvlastní 10 firiem. Zisková je firma GOIMPEX BRATISLAVA, ktorá v roku 2021 dosiahla zisk 713 829 €, ICE BERG PROJECT, ktorý v roku 2021 priniesol zisk 109 282 €, ako aj RADIO GROUP , a.s. s celkovým ziskom 844 811 €. Nevieme však z verejných dát povedať, akú časť zisku firmy vyplatili a koľkým príjemcom.

V majetkovom priznaní za rok 2021 priznal Boris Kollár príjem 42 900 eur z verejnej funkcie a podiely v niekoľkých firmách, ktorých hodnotu však nevyčíslil.

Nadácia Zastavme korupciu upozornila , že Boris Kollár požičiava strane Sme rodina vysoké sumy, ktorých pôvod nevie zdôvodniť. Jeho majetok odhadla na viac ako 20 milónov eur.

zisk
zisk
RADIO GROUP
majetkovom priznaní
upozornila


Nikto z nich (vládna koalícia, pozn.) nehovorí o tom, že treba pomôcť občanom, treba riešiť elektrickú energiu, treba riešiť potraviny.

Prezidentka SR 16.12. odvolala vládu SR, keďže jej pred tým v parlamente bola vyslovená nedôvera. Túto vládu prezidentka dočasne poverila vykonávaním pôsobnosti v obmedzenom rozsahu.

Podľa 3. odseku článku 115 Ústavy SR má vláda v demisii obmedzené kompetencie. Nemôže napríklad rozhodnúť o závažných opatreniach v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky ani o zásadných otázkach vnútornej a zahraničnej politiky.

Nie je však pravdou, že "nikto" z vládnej koalície nehovorí o pomoci občanom či o cenách energií alebo potravín. V súvislosti energetickou napríklad vláda schválila nové výkupné ceny pre zdroje, ktoré vyrábajú elektrinu z biomasy a bioplynu a s ambulantným sektorom sa dohodla na dofinancovaní, vďaka čomu sa nezavedú poplatky za ambulantnú starostlivosť pre občanov.ä

Poslanci vládnej koalície avízovali riešenie vysoký zálohových faktúr za energie, minister práce si cez slogan "Pomoc ľuďom" robí politickú reklamu na Facebooku a robí tlačovky o tom, ako pomohol zvládať účty zariadeniam sociálnych služieb.

odvolala
Ústavy SR
schválila
dohodla
avízovali
robí


2 miliardy. 2,5? (odpoveď na Ficovu otázku, koľko má štát z dane z príjmu fyzickej osoby)

V roku 2017 celkový výnos dane z príjmov fyzických osôb (DPFO) činil 2,52 mld. eur. Avšak táto hodnota pripadla v plnej výške samosprávam. Keďže podľa kontextu bola otázka myslená ako príjmy štátu z DPFO a nie ako príjmy samospráv hodnotíme tento výrok ako nepravdivý.

zákon pdf pdf


Pán predseda, protiústavnosť vašich krokov, opatrení, návrhov z prvého obdobia je už veľmi dobre známa. Celá séria protiústavných rozhodnutí z vlády vyšla a cez parlament prešla a ústavný súd to konštatoval.

V roku 2008 presadila vláda R. Fica vyvlastňovanie pozemkov na výstavbu diaľnic, pričom Ústavný súd vyhlásil túto zmenu za protiústavnú v januári 2011. Takisto zákon o zákaze zisku zdravotných poisťovní ustanovený Ficovou vládou v roku 2007 bol vyhlásený za protiústavný . V roku 2011 Ústavný súd SR rozhodol, že Slovensko v tomto prípade porušilo ústavu a SR následne stiahla legislatívne opatrenia, ktorých cieľom bolo to, aby si zdravotné poisťovne nesmeli rozdeliť zisku ani s ním nakladať, a museli vrátiť peniaze do verejného zdravotníctva. Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

protiústavnú protiústavný


Keď som nastúpil na pozíciu primátora, tak som mal 47 % dlhovú službu, to znamená každý rok som platil z rozpočtu 47 % (...) ja som musel investovať do vecí, ktoré boli rýchlo návratné (...) mal som najväčšie investície zo všetkých miest na Slovensku na obyvateľa. A za 6 rokov som mal zo 47 % dlhovej služby 1 % a vytvoril som najviac pracovných miest.

Nevieme overiť, aká bola výška dlhovej služby v percentách v čase keď Vladimír Maňka nastúpil na post primátora Zvolena, rovnako ako nevieme overiť či vytvoril "najviac" pracovných miest. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. "Dlhová služba obce (VÚC) je počítaná ako (výdavky na splácanie istiny + úrokové splátky) bežné príjmy za predchádzajúci rok). Ukazovateľ informuje o tom, aké vysoké výdavky má samospráva v súvislosti s obsluhou dlhu. Zákonný limit je 25 %; ak obec prekročí túto hranicu, nemôže podľa zákona prijať ďalšie návratné zdroje financovania." Vladimír Maňka nastúpil do pozície primátora mesta Zvolen v roku 1999. Dlhová služba mesta Zvolen bola v tomto roku približne 40 tisíc SK a každým rokom sa znižovala. Koľko percent z celkového rozpočtu táto suma v roku 1999 predstavovala sa nám nepodarilo zistiť. Mesto Zvolen na svojej stránke zverejňuje len rozpočet na roky 2014-2016. V roku 2006 predstavovala dlhová služba mesta 2,7%. Výrokom Maňku ohľadne nezamestnanosti a tvorbe pracovných miest sme sa už venovali pri jeho kandidatúre na predsedu VÚC. Nevieme, čo presne myslel Vladimír Maňka tým, že vytvoril "najviac" pracovných miest - či to malo byť spomedzi všetkých miest na Slovensku, alebo časové porovnanie v rámci mesta Zvolen. Túto časť výroku nevieme overiť. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

roku stránke služba venovali


Po ďalšie, musíme veľmi razantne postupovať vôči školám, ktoré nemajú kvalitatívne kritéria, pretože hocikde nám vznikli všelijaké vysoké školy a nemajú ani pedagógov a majú aj zlé učebné osnovy. A samozrejme chcem pripomenúť, že sme zaviedli pomerne úspešne inštitút vysokoškolskej praxe pre absolventov, ktorí si nevedia nájsť prácu, štát za nich platí určitú sumu peňazí, môžu nastúpiť na 6 mesiacov k zamestnávateľovi, získať nejakú prax a potom sa zamestnávateľ môže rozhodnúť, či si ich nechá, alebo nenechá.

Vysokoškolská prax bola zavedená od minuloročnej jesene.

prax


...tých 8 % za rok 2009 deficitu a 2010 takmer...

Deficit SR bol za rok 2009 na úrovni presne 8% HDP. V roku 2010 bol tento deficit na úrovni 7,5% HDP, čo možno brať ako takmer 8% HDP. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Deficit SR


My sme predložili materiál o riešení spoločenských problémov (v mestskej časti Dražovce) ...

Jozef Dvonč predložil dňa 4. septembra 2018 materiál na rokovanie Mestského zastupiteľstva v Nitre, ktorým je petícia za riešenie spoločenských problémov obyvateľov mestskej časti Nitra - Dražovce. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Petíciu podpísalo 1000 občanov a prerokovaná bola 13. septembra 2018. Petícia obsahuje osem požiadaviek: " Žiadame revitalizovať mestskú časť Nitra – Dražovce ako „tradičnú dedinu“ s využitím jej prírodných, historických, kultúrnych hodnôt, so zameraním na rozvoj turizmu a agroturizmu. Žiadame dodržať verejný prísľub primátora, ktorý bol daný na verejnom zhromaždení dňa 16.12.2015, preinvestovať 4 mil. € do mestskej časti Dražovce, ako najviac zasiahnutej strategickou investíciou JLR. Žiadame, aby mestská polícia prijaté oznámenia nebagatelizovala, aby ich prešetrila, vyhodnotila a nezverejňovala oznamovateľa. Zároveň oznamovateľa odborne poučila a v prípade potreby vec postúpila kompetentným orgánom. Žiadame kompetentné mestské orgány o zvýšenie preventívnych aktivít v oblasti drogovej závislosti a kriminality. Žiadame zvýšenie počtu kamier v mestskom kamerovom systéme min. o 10 kusov. Žiadame, aby sa dodatočne neschvaľovali čierne stavby na bývanie a nezákonné užívanie stavieb na cudzích pozemkoch. Žiadame preskúmať a prehodnotiť efektivitu vzdelávacieho procesu v ZŠ Ščasného. Žiadame vytvoriť samostatný volebný obvod Dražovce. " Petícia reaguje na sťažnosti obyvateľov mestskej časti Dražovce týkajúce sa bezpečnosti. Podľa mestského poslanca za Dražovce Pavla Vargu majú problémy spôsobovať pracovníci blízkeho priemyselného parku pochádzajúci z cudziny ako aj miestni neprispôsobiví občania. Varga pre denník SME povedal, že na stráženie dražovských viníc, kde má často dochádzať ku krádežiam a poškodzovaniu úrody, oslovili neregistrovanú polovojenskú organizáciu Slovenských brancov. Náčelník mestskej polície Erik Duchoň sa vyjadril, že od marca 2018 je v mestskej časti posilnená hliadková činnosť. O pôsobení brancov Duchoň nevedel. V správe o činnosti Mestskej polície za rok 2017 sa uvádza, že v Dražovciach na ulici J. Zelenáka bola vykonaná preventívno-bezpečnostná akcia, keďže v tejto lokalite boli hlásené sťažnosti na správanie neprispôsobivých osôb ( .pdf , s. 8). V Dražovciach je nainštalovaná jedna kamera mestského kamerového systému, ďalšie kamery by mali pribudnúť v budúcnosti. Ďalšie preventívno-bezpečnostné akcie mestská polícia vykonala v mestských častiach Dolné Krškany, Orechov dvor, Mlynárce a Staré mesto, kde takisto bolo hlásených väčšie množstvo sťažností na nevhodné správanie. Dátum zverejnenia analýzy: 27.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

materiál sťažnosti .pdf


Napríklad keď išiel dať...Igor Matovič, keď sa pohádal s Róbertom Kaliňákom, čo sa až pobiť išli, to sa stalo práve keď to viedol Pavol Hrušovský, čiže...

R. Sulík má na mysli incident z 10. septembra 2010, kedy sa rokovalo o zrušení trestnoprávnej imunity. Ako uvádza portál sme.sk (SITA), I.Matovič povedal o R.Ficovi, že patrí do basy , načo reagoval R. Kaliňák a označil I. Matoviča za zlodeja a pašeráka. Obaja poslanci potom vyšli z rokovacej miestnosti, ale k fyzickému kontaktu neprišlo. Portál spravy.pravda.sk informuje, že toto zasadnutie NR SR viedol P. Hrušovský. Preto hodnotíme výrok R. Sulíka ako pravdivý.

sme.sk

spravy.pravda.sk


Postoj OKS je dlhodobo jasný v tejto veci. Keďže OKS je kritická vôči centralizačným tendenciám v Európskej únii a dlhou dobou upozorňuje na negatívne javy, ktoré by sa dali nazvať rozpočtovou nezodpovednosťou alebo zvyšovaním miery prerozdeľovania, zvyšovaním miery regulácií v Európskej únii, a čiže my sme kriticky vnímali ak pôžičku Gréckou, tak už aj ten prvý euroval.

OKS hlasovala proti prvej prvej pôžičke Grécku. V prípade prvého eurovalu hlasoval proti len Ondrej Dostál. Ostatní poslanci OKS hlasovali za návrh.

"Sme si istí, že takáto politika ako dnes robí Európska únia je v podstate cestou k sebadeštrukcii eurózony a v konečnom dôsledku aj EÚ," uviedol líder strany Peter Zajac." Predseda OKS Peter Zajac a podpredseda OKS Ondrej Dostál, tvrdia vo vyhlásení z dňa 26. júla 2011: "Pokiaľ možno brať vážne tvrdenie lídrov Európskej únie, že nejde o smerovanie k Európskej únii transférov, spoločných európskych daní, fiškálnej politiky a európskeho superštátu, musí ostať „grécke“ riešenie výnimočným a ojedinelým aktom a nesmie prerásť do vytvorenia druhého, trvalého eurovalu." "Cestou k ozdraveniu ekonomík európskych krajín nie sú pôžičky, ktoré jedny zadlžené krajiny poskytujú druhým zadlženým krajinám, ani vytváranie európskeho superštátu, ani zvyšovanie prerozdeľovania, nové regulácie a posilňovanie moci eurobyrokracie. Skutočným riešením súčasných problémov sú reformy, zodpovedná rozpočtová politika a obmedzovanie zásahov verejného sektora do ekonomiky na úrovni EÚ aj jednotlivých krajín."

OKS hlasovala
hlasoval
TASR z dňa 25. júna 2011
vyhlásení


...hovorili sme o generálnom prokurátorovi, ktorý mal právo sedieť na rokovaniach vlády... ste zrušili túto účasť aj generálnemu prokurátorovi, ale aj guvernérovi Národnej banky Slovenska...

Na základe informácií zverejnených agentúrou SITA sa rokovaní vlády sa nebudú zúčastňovať guvernér Národnej banky Slovenska, generálny prokurátor SR a riaditeľ Sociálnej poisťovne. Vyplýva to z novely kompetenčného zákona, ktorú 13. augusta 2010 schválila vláda.

Najskôr bola prezidentom vetovaná, no nakoniec ju parlament opätovne schválil 13. októbra 2010 .

zverejnených agentúrou SITA
schválil 13. októbra 2010


Igora Matovič tvrdí, že bolo dohodnuté, že on môže hlasovať na návrh Smeru, ktorý teda išiel ako ďalší v poradí a ja tvrdím, že toto dohodnuté nebolo a moje tvrdenie viem doložiť aj citátom práve Igora Matoviča, ktorý je nasledovný: "Dali sme návrh, ktorý bol prijatý, koalícia bude rešpektovať slobodnú vôľu každého poslanca a nechá na jeho svedomí ako zahlasuje pri novele zákona o štátnom občianstve, my budeme hlasovať tak, že podporíme náš pozmeňujúci návrh." To bola dohoda, to sa stalo, uviedol Matovič na dnešnom brífingu.

R. Sulík správne odcitoval vyjadrenie I. Matovica, s ktorým prišla tlacová agentúra TASR :

"'Dali sme návrh, ktorý bol prijatý. Koalícia bude rešpektovat slobodnú vôlu každého poslanca a nechá na jeho svedomí, ako zahlasuje pri novele zákona o štátnom obcianstve. My budeme hlasovat tak, že podporíme náš pozmenovací návrh,' uviedol Matovic na dnešnom brífingu."

TASR


Keď bol ministrom Daniel Lipšic, tak asi tým naviditeľnejším a najzrejmejším výsledkom jeho pôsobenia bolo to, že sa po 40 rokoch rekodifikovalo trestné právo, aj Trestný zákon, aj trestný poriadok.

Výrok Radoslava Procházku hodnotíme ako pravdivý, pretože keď bol ministrom spravodlivosti Daniel Lipšic (2002-2006) bol úplne rekodifikovaný Trestný zákon aj Trestný poriadok. Túto skutočnosť zhrnul zborník (.pdf, s.2) Katedry trestného práva pôsobiaci na Právnickej fakulte v Košiciach. "Dňa 1.1.2006 nadobudli účinnosť zákon č. 300/2005 (.pdf) Z.z. – Trestný zákon a zákon č. 301/2005 (.pdf) Z.z. – Trestný poriadok, ktoré predstavujú komplexnú rekodifikáciu (a nahradenie) doteraz platných a mnohokrát novelizovaných trestnoprávnych predpisov, a síce Trestného zákona, ktorý bol uverejnený pod č. 140/1961 Zb. a Trestného poriadku – zákona č. 141/1961 Zb."

zborník


Lebo ešte raz tvrdím, v Papierničke sme sa dohodli, že ešte budeme rokovať. A čo sa stalo? Ani jedno rokovanie nebolo, ale SaS nechalo nastúpiť celý svoj poslanecký klub, síce oni tvrdili, že len kvôli tomu, že boli informácie, že nie sú jednotní, ale celý klub cez médiá bez rokovania, bez čolen jedného rokovania nám oznámil, že fakticky oni sú proti eurovalu.

Ako informovala TASR , vládna koalícia sa ani po celodennom rokovaní v Častej – Papierničke (12. september 2011) nezhodla na ďalšom postupe vlády v otázke podpory eurovalu. Premiérka Iveta Radičová však vyhlásila, že vláda bude na danú tému ďalej rokovať. "Máme však zhodu, že pri každom rozhodovaní budeme postupovať tak, aby občania SR neprišli ani o cent. Tento záväzok je spoločný a platí. Platí aj dohoda postupu o ďalších rokovaniach, aj keď sa obávam, že naša situácia asi nebude ľahko zmeniteľná, ak vôbec," uviedla Radičová. Následne 20. septembra 2011 Róbert Sulík na tlačovej besede vyhlásil, že žiadny z poslancov strany SaS nepodporí v parlamente navýšenie eurovalu. Medzi týmto obdobím nie je v médiách ani na stránke úradu vlády žiadna informácia o ďaľších rokovaniach.

TASR
tlačovej besede


Sme aj prišli s tým, s tou definíciou muža a ženy a očakávam od KDH, že teda sa k tomu jasne postaví, že kde má problém v tom, že 80 % Slovákov chce, aby toto bolo ukotvené v ústave.

Agentúra NMS vykonala prieskum o tom, či Slováci súhlasia, aby bolo v Ústave Slovenskej republiky ukotvená existencia iba dvoch pohlaví. Tento návrh podľa prieskumu podporuje 69 % opýtaných. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Agentúra NMS pre Markízu vykonala prieskum , v ktorom sa pýtala, či ľudia súhlasia, aby malo Slovensko v Ústave zakotvenú existenciu iba dvoch pohlaví - muž a žena. Kladnú odpoveď volilo 69 % opýtaných.

Počas odvolávania sa Robert Fico v pléne Národnej rady vyjadril , že považuje za povinnosť, aby v ústave boli zakotvené dve pohlavia - muž a žena. Okrem toho plánuje zadefinovať aj podobu štátneho vzdelávacieho programu a úpravu adopcie detí.

O pár dní v STVR spomínal rovnaký zámer o definícii pohlaví v ústave. Dodal, že v otázke adopcií detí chcú podať návrh, kde si ich môžu osvojiť len manželia, vdovec, vdova alebo vo výnimočných prípadoch aj osamelá osoba. K problematike štátneho vzdelávacieho programu povedal, že je potrebné učiť to, čo hovorí Ústava SR: „Ak raz ústava hovorí, že manželstvo je jedinečný zväzok muža a ženy, tak nemôžu na školách učiť nič iné,“ dodal v spomínanej relácii.

prieskum vyjadril spomínal dodal


Slovenská republika je jediná krajina, ktorá má takýto operačný program na vedu a výskum, žiadna iná ho nemá a to vďaka ešte vláde pána Dzurindu, kedy sme dohodli takýto operačný program.

Nepodarilo sa nám zistiť, či Slovenská republika je jediná, ktorá má operačný program na vedu a výskum.


U.S. Steel zamestnáva takmer 100 rómov z Veľkej Idy, aj z Luníka IX.

Podľa článku SME pracovalo v roku 2012 vo firme U.S. Steel 109 rómov. Ako ďalej informoval tento článok, U.S. Steel odštartoval tento program zamestnanosti Rómov v roku 2002. Spoločnosť v súčasnosti zamestnáva Rómov z Veľkej Idy, Šace a Luníka IX, ako o tom informuje Správa o spoločenskej zodpovednosti (.pdf). Nevieme však overiť reálny počet zamestnaných rómov v U.S. Steel, nakoľko je táto informácia internou záležitosťou danej spoločnosti. Výrok teda hodnotíme ako neoveriteľný.

článku
Správa o spoločenskej zodpovednosti


Úloha pre žiakov štvrtej triedy na hodine etiky. To myslíte vážne? Rodičia dávajte pozor na úlohy vašich detí.

Martina Šimkovičová zverejnila na sociálnej sieti Facebook fotografiu domácej úlohy s varovaním, aby rodičia dávali pozor na úlohy, ktoré dostávajú ich deti. Zadanie hovorí o tom, že deti si majú predstaviť, že sa im sníva sen, v ktorom sa premenili na dieťa opačného pohlavia a majú tento sen opísať. V skutočnosti sa jedná o úlohu z učebnice z roku 2014, ktorá v danej podobe nikdy nebola publikovaná. Vtedajší minister školstva Peter Pellegrini dal učebnicu upraviť tak, aby sa v nej táto úloha nenachádzala.

Martina Šimkovičová zverejnila 11. októbra 2023 na svojom facebookovom profile status s fotkou zadania z učebnice, v ktorom varuje rodičov aby dávali pozor na úlohy svojich detí. Zadanie hovorí o tom, že deti si majú predstaviť, že sa im sníva sen, v ktorom sa premenili na dieťa opačného pohlavia. Kladie im otázky ako napríklad: akými by chceli byť, ako by to prežívali, čo by im daná zmena priniesla, aké výhody by táto zmena mala, alebo to, či by chceli aby sa tento sen stal skutočnosťou?

Spomínanú úlohu využil aj Robert Fico na svojom prvom vystúpení po podpise memoranda s Hlasom SD a SNS: „Naše deti prichádzajú domov s úlohami, ako nám oznámila mama jednej deväťročnej malej žiačky, že do rána sa jej sníval sen, a že v tomto sne sa z dievčaťa stane chlapec a z chlapca sa stane dievča a majú napísať slohovú prácu na tento sen, že ako si predstavujú Slovensko, keď nebudú to, čo naozaj sú.“ (v čase od 19:55 )

Táto úloha však pochádza z učebnice etickej výchovy z roku 2014 a medzi žiakov sa nikdy nedostala . Stopol ju totiž ešte Peter Pellegrini ako minister školstva. Učebnicu dal upraviť tak, aby sa v nej daná úloha nenachádzala. Do škôl bola teda distribuovaná verzia učebnice bez spomínanej úlohy.

Ako reakciu na výroky politikov o zadaní z učebnice učitelia spísali otvorený list , v ktorej vyzývajú politikov, aby sa nenavážali do škôl a neširili nepravdivé informácie, ktoré iba stupňujú agresivitu medzi rodičmi. Autor otvoreného listu sa ohradzuje aj voči tomu, že by v školách šírili rodovú ideológiu. „Na to v školách ani nie je priestor. Učitelia nemajú čas na sexuálnu výchovu. Okrem toho, učiteľ nie je schopný manipuláciou presvedčiť dieťa, aby si chcelo zmeniť pohlavie,“ konštatuje Mráz . Autor otvoreného listu hovorí aj o tom, že ak by aj išlo o skutočnú úlohu, tak mala za cieľ rozvíjať kritické myslenia, empatiu a toleranciu medzi deťmi - teda podľa neho nejde o šírenie ideológie, ale o pedagogickú metódu.

status
19:55
nedostala
otvorený list
konštatuje Mráz
otvoreného listu


...len málo krajín, a je to najmä Nemecko a Slovensko dnes a možno európska banka, si požičiavame peniaze za úrokovú sadzbu zápornú, my jednoducho si dnes požičiame peniaze a na konci vrátime menej, ako sme si požičali.

Slovensko si požičiavalo peniaze so zápornou úrokovou sadzbou a predalo dlhopisy, ktoré odkúpili prevažne zahraniční investori. Ponúkaný dlhopis v aukcii so záporným výnosom predstavuje, že štát vráti menej peňazí, ako si požičal. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

požičal dlhopisy vysvetlil


Igor Matovič predložil pozmeňovací návrh. Na to potrebujete 15 podpisov. 4 boli od nich, 11 bolo od poslancov Smeru. Nepovedali sme pol slova.

Denník SME 8. februára 2011 uviedol: "Poslanec NR SR Igor Matovič (SaS) predloží svoj pozmeňovací návrh ku koaličnej novele zákona o štátnom občianstve. Umožnia mu to poslanci Smeru, ktorí sa mu pod iniciatívu podpísali." Aj hnonline.sk uviedlo, že poslanec NR SR Igor Matovič predloží svoj pozmeňovací návrh ku koaličnej novele zákona o štátnom občianstve: "Potvrdil to dnes v parlamente Matovič s tým, že už má dostatok podpisov na predloženie návrhu. Koaličný však ani jeden pokiaľ neráta svoj a tri podpisy od jeho kolegov z hnutia Obyčajní ľudia, ktorí sa dostali do parlamentu na kandidačnej listine strany SaS.

SME

hnonline.sk


Ten zákon, ktorý pripravila ešte vláda Róberta Fica, bol schválený kresťanskými demokratmi, vtedy, priznám sa, hlasovali zaň, ale časom sa ukázali aj vážne nedostatky, nedostatky charakteru takého, že niektoré ustanovenia sú v rozpore s medzinárodným právom, ale v tomto prípade sú tu dva návrhy koaličné.

Poslanci klubu KDH podporili novelu zákona o štátnom občianstve SR. Rozpory s medzinárodným právom konštatuje aj správa Benátskej komisie (odstavec 136).

podporili


Poslanci dva projekty neschválili. (hovorí o projektoch na výstavbu nájomných bytov, pozn.)

Je pravdou, že Richard Rybníček predkladal Mestskému zastupiteľstvu (ďalej len MZ, pozn.) dva návrhy týkajúce sa výstavby nájomných bytov a ani jeden nebol schválený. Prvý návrh týkajúci sa výstavby nájomných bytov odmietli poslanci Mestského zastupiteľstva ešte v roku 2011. Na zasadnutí MZ 26. mája 2011 neschválili (str. 6) PPP projekt IDEA GRANDE . Vo februári 2013 sa Rybníček opäť pokúšal o predloženie návrhu, ktorý by smeroval k výstavbe nájomných bytov. Tento " Návrh na schválenie zámeru vyhlásiť verejné obstarávanie - podlimitnú zákazku na poskytnutie služieb „Projektová dokumentácia na nájomné byty – Soblahovská ulica, areál za MHSL“ bol však napokon stiahnutý ešte predtým, ako sa malo o ňom hlasovať. Ako vyplýva zo zápisnice z mimoriadneho zasadnutia MZ z dňa 8. februára 2013, sa členovia Mestskej rady dohodli, že uvedený návrh sa stiahne z rokovania MZ. Rybníček vyhovel tomuto odporúčaniu a navrhol, aby bol daný návrh stiahnutý, čo následne drvivá poslancov schválila (str. 3). Druhý návrh týkajúci sa výstavby nájomných bytov nebol teda priamo odmietnutý poslancami v hlasovaní. Ak však vezmeme do úvahy skutočnosť, že Mestská rada je zložená z poslancov MZ, pričom jej zloženie odzrkadľuje zastúpenie politických strán v MZ, je pochopiteľné, že Rybníček po odporúčaní Mestskej rady navrhol stiahnutie návrhu z rokovania, pretože mohol očakávať, že tento nebude tak či tak schválený. Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

neschválili
IDEA GRANDE
zápisnice
schválila
Mestská rada


Ja som sa s odbormi aj zamestnávateľmi spolu, na spoločných rokovaniach stretol od volieb minimálne desaťkrát. Niekoľkokrát z toho sme sa bavili o zvyšovaní minimálnej mzdy.

Zamestnávatelia pre Demagóg.SK potvrdili vyše desať spoločných rokovaní, počítali do nich aj neoficiálne stretnutia. Odborári potvrdili šesť oficiálnych stretnutí. Obe strany uviedli, že na stretnutiach rokovali aj o minimálnej mzde. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé. Asociácia priemyselných zväzov pre Demagóg.SK uviedla, že „môžeme potvrdiť, že to bolo (stretnutia s ministrom a odbormi) minimálne desaťkrát. Na väčšine stretnutí sa rokovalo aj o výške minimálnej mzdy.” Asociácia zamestnávateľských zväzov potvrdila, že je „pravdou, že s pánom ministrom sa predstavitelia AZZZ SR stretli viackrát. Stretnutia však boli na rôznych úrovniach a rôznych platformách, kde predmetom rokovania boli aj iné témy, nie vždy len minimálna mzda. Presný počet kvantifikovať nevieme, ale odhadom to môže byť plus mínus spomínané číslo.” Republiková únia zamestnávateľov odhadla počet debát s ministrom - vrátane telefonických - na „viac než desaťkrát”. „Minimalna mzda mohla byť témou viac než desaťkrát – verifikovat to na sto percent však nevieme.” Konfederácia odborových zväzov potvrdila pre Demagóg.SK šesť „oficiálnych” rokovaní na „pôde Predsedníctva a plenárnej schôdze HSR (tripartity).” Odborári uviedli, že „ tripartita rokovala o minimálnej mzde trikrát, a to dvakrát v „zúženom“ formáte, kedy bola minimálna mzda predmetom rokovania predsedníctva HSR a raz na ostatnom rokovaní tripartity, ktoré bolo predčasne ukončené.”


Pani redaktorka, ak oni chceli stavať v čase hospodárskej krízy v stavebníctve, kde ceny prác, kde ceny materiálov išli o 30, 20 % dolu, a oni chceli stavať o 30 % drahšie, prosím vás, no aká to bola podpora ekonomického rastu? Veď to bolo čisté plytvanie. Ja viem ...


Predstavte si, že vlastne na školenia štát vydáva ročne 20 miliónov eur.

Demagog.sk nezistil analýzu, ktorá by hovorila o tom, že štát dáva na školenia 20 miliónov ročne. Uvedená položka na nenachádza ani v schválenom štátnom rozpočte na roky 2013-2015. Jednotlivé ministerstvá financujú školenia zo svojej kapitoly, pričom na to majú vytvorené príspevkové organizácie. Na základe rozpočtu však nie je možné jasne určiť, cez ktorú príspevková organizáciu sa tieto školenia financujú a teda ani to, koľko vynakladá ročne štát na školenia.

Ministerstvo vnútra SR
rozpočtovaná
Ministerstvo práce
rozpisu


Na rozdiel od súčasnej premiérky, už odvolanej, podporujem a budem podporovať celou svojou politickou váhou napr. projekt Širokorozchodnej železnice, ktorá má ísť z východu, tzn. cez Rusko, Ukrajinu, Slovensko až do Rakúska. A na rokovaniach s ruským premiérom Putinom som povedal, že budeme súhlasiť a súhlasíme s týmto projektom, ale chceme mať logistické centrá.

R. Fico viackrát rokoval priamo s V. Putinom o projekte Širokorozchodnej železnice. Naposledy rokoval v novembri 2011, kedy sa zúčastnil zjazdu strany ruského premiéra a pri tejto príležitosti s predstaviteľmi ruských železníc prebral tento projekt.

rokoval rokovaní vyhlásil


A pozrite sa napríklad aj ako sa skrátila dĺžka súdnych konaní na Najvyššom súde. Povedzte k tomu niečo.

Žiadnu dostupnú štatistiku o dĺžke súdnych konaní sa nám nepodarilo získať. Ministerstvo spravodlivosti vedie štatistiku o vybavovaní agiend na súdoch (okrasných a krajských). Štatistiku o dĺžke konaní na Najvyššom súde ministerstvo spravodlivosti nevedie. Denník SME 6. mája 2010 naopak informuje o súdnych prieťahoch na Najvyššom súde pod vedením Š. Harabína. Vedenie NS obišlo elektronickú podateľňu voči čomu sa ohradila Elena Berthotyova, ktorá tieto spisy odmietla. "Hlavným kritikom prieťahov v konaní bol aj Štefan Harabin, ktorý ešte ako minister spravodlivosti za HZDS vyhlásil vojnu lenivcom v talári. Ako predseda Najvyššieho súdu však nezabránil tomu, aby tridsiatka spisov vyše pol roka nehľadala sudcu, ktorý by o nich rozhodol. Ide o spisy, ktoré ešte vlani koncom novembra pridelilo vedenie súdu sudkyni Elene Berthotyovej s účinnosťou od začiatku mesiaca. Oficiálne išlo o rozhodnutie Harabina, ktorého však zastúpila a podpísala podpredsedníčka súdu Daniela Švecová. Berthotyová sa k prideleniu ohradila. Namietala retroaktivitu aj nezákonnosti, keďže vedenie obišlo elektronickú podateľňu. Ide však o špecifický prípad, ktorý nepotvrdzuje ani nevyvracia tvrdenia M. Maďariča. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


Kauzu (s nahrávkou R. Fica, pozn.) otvoril denník Sme dva dni pred parlamentnými voľbami.

Nahrávka, na ktorej má byť R. Fico bola zverejnená v SME 10. júna 2010, teda dva dni pred parlamentnými voľbami.

SME


Ak mám dobré údaje, ja sa ospravedlňujem, ak tie údaje nie sú dobré, ale pamätám si veľmi dobre, že účasť v tomto referende, ktoré organizovalo Združenie robotníkov Slovenska bola nad 40%, opakujem nad 40%. Ak si teraz zoberieme, že 23% alebo 22,8% reprezentuje nejakých 900 tisíc voličov, tak nad 40 % môžme hovoriť o 1,8 až 2 miliónov voličov a títo ľudia prišli do referenda a v absolútnej väčšine povedali, že nesúhlasia s privatizáciou strategických podnikov.

Robert Fico hovoril pravdu a tohto referenda sa naozaj zúčastnilo vyše 40% oprávnených voličov, presný počet bol 44,06%. A pri vtedajšom počte všetkých (4 023 191) oprávnených voličov, môžeme hovoriť o takmer 1,8 voličoch. Referendum malo takú vysokú účasť nepochybne aj z toho dôvodu, že sa konalo zároneň s parlamentnými voľbami 25. - 26. septembra 1998. Presné znenie otázky, o ktorej mohli voliči hlasovať, bolo: "Ste za to, aby Národná rada Slovenskej republiky prijala ústavný zákon, ktorým sa zakáže privatizácia týchto strategických podnikov: 1. Západoslovenské energetické závody, š.p., Bratislava, 2. Stredoslovenské energetické závody, š.p., Žilina, 3. Východoslovenské energetické závody, š.p., Košice, 4. Slovenský plynárenský priemysel, š.p., Bratislava, 5. Slovenské elektrárne, a.s., Bratislava, 6. Transpetrol, a.s., Bratislava?" Iniciátorom referenda bolo HZDS, ktoré vyzbieralo podpisy pod petíciu na vypísanie referenda o neprivatizácii strategických podnikov, kedže v parlamente návrh na vypísanie referenda neprešiel. Referendom chceli dosiahnuť prijatie ústavného zákona o neprivatizovaní týchto podnikov a to tri roky potom, čo na Slovensku prebiehala privatizácia ľuďmi blízkymi vládnym stranám a po privatizovaní niektorých strategických podnikoch (Nafta Gbely atď.).

zúčastnilo počte konalo bolo


Dokonca si pamätám bilbordy z roku 2010 tuším, že vtedy, zavedieme trinásty dôchodok. Nezaviedli ho.

Strana Smer sľubovala pred voľbami 2010 zavedenie trinástych dôchodkov - v programe aj na bilbordoch . Chcela nimi nahradiť vianočné príspevky. Keď sa Smer v roku 2012 dostal k moci a vládol sám, 13. dôchodky nezaviedol. Urobil tak až niekoľko dní pred voľbami 2020 v pochybnom skrátenom legislatívnom konaní. Tvrdenie Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivé.

programe bilbordoch pochybnom


Uvediem vám jeden príklad, to boli tie klimatické ciele. Ja si myslím, že schváliť klimatické ciele je proti národným záujmom Slovenska a preto ja by som napríklad nikdy za ne nehlasoval. Koniec koncov aj Robert Fico sa tak vyjadril, že to je proti záujmom Slovenska. A napriek tomu poslanci Smeru všetci hlasovali za.

R. Fico skutočne vyjadril odmietavý postoj ku klimatickému rámcu navrhovanému Európskou komisiou. Stalo sa tak začiatkom marca 2014. Ešte začiatkom februára 2014 (5. februára 2014) však všetci europoslanci SMERu návrh ( klimatický balíček ) pri hlasovaní podporili.

klimatický balíček
TASR
hlasovania
pdf


Strana SMER-SD získala 737 481 platných hlasov v parlamentných voľbách 5. marca 2016 (zdroj: Štatistický úrad SR ). Oproti predčasným voľbám do parlamentu v roku 2012 došlo k výraznému poklesu počtu voličov, pred štyrmi rokmi SMER-SD volilo 1 134 280 ľudí (zdroj: Štatistický úrad SR ). Rozdiel v odovzdaných hlasoch je 396 799, čiže dá sa zjednodušene povedať, že SMER-SD stratila skoro 400 000 voličov. Zisk strany je dokonca menší, ako bol vo voľbách v roku 2010, vtedy SMER-SD dostala 880 111 hlasov (zdroj: Štatisický úrad SR ), čo jej nestačilo na vytvorenie vlády.

Štatistický úrad SR
Štatistický úrad SR
Štatisický úrad SR


Eurostat EÚ potvrdil, že SR malo v januári najvyššie zdražovanie v celej EÚ. Ja tu vetu zopakujem. Najvyššie zdražovanie v celej EÚ v porovnaní s decembrom.

Podľa Eurostatu malo Slovensko v januári 2011 v porovnaní s decembrom 2010 nárast cien o 2,1% , čo bolo najviac v EÚ.

Eurostatu


Už boli všelijakí favoriti, pán Fischer v Českej republike, bol pán Kukan.

Podľa prieskumu agentúry PPM Factum viedol Jan Fischer v preferenciách od januárového prieskumu v roku 2012 až po novembrový prieskum v roku 2012. V prieskume v decembri 2012 a januári 2013 už ale v preferenciách podľa tejto agentúry viedol Miloš Zeman. Je však faktom, že Jan Fischer bol podľa prieskumov dlho jedným z hlavných favoritov na post prezidenta ČR - alebo minimálne na postup do druhého kola volieb. Napriek tomu sa nedostal ani do druhého kola.

Eduard Kukan bol podľa Národní tískové agentury ČR jednoznačným favoritom prezidentských volieb v roku 2004. Tento názor rovnako spomínajú aj HN . Podľa oboch týchto zdrojov skončil koaličný favorit Eduard Kukan v prvom kole volieb na treťom mieste a nedostal sa do druhého kola a nestal sa ani prezidentom SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

januárového prieskumu
novembrový prieskum
decembri
januári
Národní tískové agentury ČR
HN


...čo sme vytvárali napríklad za vlády Ivety Radičovej, 15 000 pracovných miest...

Podobný výrok sme Bugárovi overovali už v januári tohto roku. Tento výrok spochybňujú štatistiky Štatistického úradu SR, ako aj vyjadrenia bývalého ministra práce za Radičovej vlády Jozefa Mihála. Hodnotíme ho ako nepravdivý. Ku koncu Radičovej vlády sa objavili mediálne vyhlásenia Radičovej a vtedajšieho ministra práce Mihála , podľa ktorých mala počas ich vlády byť vytvorených 50 000 nových pracovných miest, je tak možné, že Bugár referoval k tomuto údaju. Podľa Štatistického úradu SR bola zamestnanosť v prvom štvrťroku 2010, na konci vlády Roberta Fica na úrovni približne 2 283 tisíc. Zamestnanosť v druhom štvrťroku 2010, keď nastúpila vláda Ivety Radičovej 2 312,5 tisíc a na konci vlády v prvom štvrťroku 2012 bola zamestnanosť na úrovni 2 325 tisíc. Nárast zamestnanosti je teda približne o 12 500 zamestnaných, keď porovnávame prvý a posledný štvrťrok Radičovej vlády, a 42 000 keď porovnávame posledný štvrťrok Ficovej a posledný štvrťrok Radičovej vlády. Ak berieme ako posledný údaj štvrtý kvartál roku 2011 ( pád Radičovej vlády v októbri), číslo je ešte menšie. Štatistický úrad uvádza štvrťročné údaje o stave zamestnanosti, preto pri overovaní tohto výroku vychádzame zo stavu zamestnanosti v 2. kvartáli 2010 (čas tesne pred nástupom vlády I. Radičovej) a 4. kvartál 2011 (pád vlády I. Radičovej). Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali Radičovej Mihála zamestnanosť pád


Gréci majú viac diaľnic na obyvateľa ako napríklad Nemecko...

V apríli , kedy tento výrok odznel, sme mali k dispozícii oficiálne údaje o cestách rôznych kategórii v štátoch EÚ len z roku 2010. Na základe vtedy dostupných údajov bolo toto Sulíkove tvrdenie nepravdivé.

Koncom roka 2016 bola publikovaná nová štúdia European Union Road Federation Road Statistics 2016 (.pdf), ktorá pracuje s údajmi z roka 2012. Podľa týchto údajov je v Grécku 1 659 km diaľníc, v Nemecku 12 879 km. V prípade Nemecka nedošlo k rapídnej výstavbe diaľníc, v roku 2010 sa evidovalo 12 819 km diaľníc, čiže o 60 km viac. Naopak je to v Grécku, kde novšia analýza eviduje už o skoro 500 km viac diaľníc, než ako to bolo v roku 2010. Sulíkov výrok síce ani tak nie je pravdivý, ale rozdiel medzi Nemeckom a Gréckom v pomere diaľníc na milión obyvateľov je teraz veľmi malý, dalo by sa povedať, že zanedbateľný. Grécko má približne 10 793 tisíc obyvateľov , Nemecko skoro osemkrát viac, 82 162 tisíc obyvateľov. Grécko má na milión obyvateľov 153,7 km diaľníc, v Nemecku to číslo vychádza na 156,7 km.

apríli

obyvateľov


Takže sú podané (na parlamentnú schôdzu, pozn.) zníženie dane z príjmov na 15% podnikateľom do 100 tisíc obrat. To sa týka živnostníkov, eseročiek. Po druhé, dôchodcovia nebudú platiť koncesie.

V programe schôdze NR SR, ktorá začne 18. júna 2019, figuruje návrh novely zákona o znížení sadzby dane z príjmov právnických osôb z 21 % na 15 % ako aj návrh na vydanie zákona , ktorý by oslobodil od povinnosti platiť koncesionárske poplatky vybrané skupiny obyvateľstva, vrátane poberateľov dôchodku. Obidva návrhy predložili skupiny poslancov z SNS. Prvý spomenutý návrh má však mierne odlišné znenie než uviedol Danko. Spomína sa v ňom totiž zníženie dane z príjmu pre právnické osoby bez rozdielu výšky obratu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Andrej Danko o nižšej sadzbe dane z príjmu pre právnické osoby hovoril už dlhšie. V apríli 2019 pripustil, že si vie predstaviť dve sadzby dane z príjmu 15 % a 20 %, ktoré by sa určovali podľa obratu firiem, pričom nižšia sadzba by platila práve pre firmy s nižšími obratmi. V návrhu zákona, ktorý na júnovú schôdzu parlamentu predložila skupina poslancov zo SNS, sa takéto odstupňovanie sadzby dane z príjmu nenachádza - sadzba sa navrhuje plošne znížiť z úrovne 21 % na 15 %. V dôvodovej správe k návrhu zákona, ktorý upravuje platenie a vyberanie koncesionárskych poplatkov, sa uvádza: “C ieľom predkladateľov tejto novely zákona o úhrade za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska je oslobodiť od povinnosti platiť koncesionárske poplatky všetky fyzické osoby, ktoré podľa tohto zákona v súčasnosti platia koncesionárske poplatky v polovičnej sadzbe, t.j. 2,32 eura mesačne. Jedná sa o: -poberateľov dôchodkových dávok (starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku, invalidného dôchodku, vdovského a vdoveckého dôchodku, a sirotského dôchodku), ktorí nemajú pravidelný príjem zo zárobkovej činnosti a nežijú v domácnosti s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti, -poberateľov dávky v hmotnej núdzi a osoby spoločne posudzované s poberateľom dávky v hmotnej núdzi. ” Účinnosť zákona bola navrhnutá na 1. január 2020.

schôdze
návrh novely zákona
návrh na vydanie zákona
dve sadzby
dôvodovej správe


A celkový dlh stúpol v rokoch 2007 až 10 v časoch fungovania našej vlády o 10,2 miliardy eur. Vrátane dvoch najťažších rokov, ktoré vôbec ekonomika Slovenska pamätá. V čase 11 a 12 a budúcoročný rozpočet, ak si narátame, stúpne zadĺženie o 7,5 miliardy eur. Čiže u nás za 4 roky za 10. Oni za 2 roky 7,5 miliardy.

Témou nárastu štátneho dlhu sme sa už niekoľko krát zaoberali. Úroveň štátneho dlhu SR skutočne stúpol v rokoch Ficovej vlády o 10,2 miliardy eur, podobne ako plán Radičovej vlády na roky 2011 a 2012 počítal s nárastom dlhu o 7,5 miliardy eur.

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

HDP (mld. €)

55,08

61,56

67,01

63,05

65,91

70,17

75,30

81,20

87,50

Dlh (mld. €)

16,77

18,05

18,62

22,33

27,00

30,97

34,08

36,73

39,58

Dlh (% HDP)

30,45%

29,33%

27,78%

35,42%

40,97%

44,13%

45,26%

45,23%

45,23%

Zdroj: ŠÚ SR, Program stability SR na roky 2011 až 2014

skutočne


Uskutočnili sa aj nejaké pracovné cesty pracovníkov ministerstva do Poľska. Do Poľska, ktoré isté opatrenia prijalo a v konečnej miere v Poľsku bol uplatnený II. pilier 4-5 rokov pred nami.

Na základe zákona č.43/2004 Z.z. o starobnom dôchodkovom poistení sa zavádza II. pilier na Slovensku od 1. januára 2005.

Poľsko uplatnilo existenciu II. piliera dôchodkového systému 1. januára 1999 , teda šesť rokov pred Slovenskom, čo sa výrazne nelíši od časového údaju, ktorý uvádza Ján Richter.

zákona
1. januára 1999


Zopakujem ešte raz. Ak má Slovensko najvyššiu nezamestnanosť za posledných 8 rokov.

Štatistický úrad, Eurostat aj ÚPSVaR má odlišné štatistiky. Pre porovnanie a relevantnosť uvádzame údaje všetkých troch zdrojov. Ficov výrok nie pravdivý vo vzťahu ku žiadnemu zdroju. Najviac sa blíži pravdivosti vzhľadom na mesačnú štatistiku ÚPSVaR. Miera nezamestnanosti podľa nej bola v decembri 2011 na úrovni 13,59%. Horšia miera nezamestnanosti bola naposledy v mesiaci júl 2004 čo je 7 rokov a 5 mesiacov.


Ja som predložil do Národnej rady návrh zákona o zmene zákona o konaní pred Ústavným súdom, aby v prípade takýchto sťažností, kde navrhovateľ žiada vydať predbežné opatrenie, Ústavný súd mal a musel rozhodnúť do 90 dní.

Dňa 28. septembra 2012 podal Hrušovský spolu s Monikou Gibalovou a Pavlom Abrhanom návrh na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 38/1993 Z.z. o organizácii Ústavného súdu SR, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov. Tento navrh novely zakona zakotvuje povinnost, aby v pripade, ak ustavny sud prijme navrh na zacatie konania o sulade pravnych predpisov podla cl. 125 ods. 1 Ustavy Slovenskej republiky a ucastnik konania navrhne pozastavenie ucinnosti napadnutych pravnych predpisov, ich casti, pripadne niektorych ich ustanoveni, o tomto navrhu rozhodne ustavny sud najneskor do 90 dni odo dna zacatia konania. Momentálne je tento legislatívny návrh v legislatívnom procese.

návrh


Momentálne máme k dispozícii v zásobníku 1,77 miliardy metrov kubických plynu. Samotné SPP má k dispozícii okolo 800 miliónov. Sme schopní držať krajinu v prevádzke bez dodávok plynu zo zahraničia 4 – 5 mesiacov.

Vzhľadom na absenciu presných údajov o zásobách plynu zo zdrojov iných než Úrad vlády SR hodnotíme výrok Roberta Fica ako neoveriteľný. Informáciu o zásobách plynu premiér predstavil na tlačovej konferencii na Úrade vlády SR a následne ju zverejnili tlačové agentúry a následne médiá . Neexistuje však verejná databáza, ktorá by tieto informácie poskytovala, informačné systémy SPP sú k dispozícii iba pre užívateľov distribučnej siete. Zdroj z prostredia SPP ešte pred spomínanou tlačovou konferenciu predsedu vlády, ktorá sa konala 3. marca, informovalo o "dostatku plynu natlačeného v zásobníkoch". Hovorca SPP Peter Bednár však 27. februára zároveň uviedol , že sa nedá presne určiť, o aké množstvo plynu ide, a známe je len, že "je ho tam viacej ako býva v minulých rokoch v tomto istom mesiaci". Správa Ministerstva hospodárstva SR o zabezpečení dodávok energií a riešení prípadných núdzových stavov z polovica augusta 2013 mala obsahovať informáciu, že "v zásobníkoch prevádzkovateľov Nafta, a. s., Pozagas, a. s., SPP Storage, a. s., bolo k 14. augustu 2013 uskladnených 1,78 miliardy m3 zemného plynu, teda približne 50 % z celkovej kapacity." Ohľadom sebestačnosti SR v prípade absencie zahraničných dodávok sa zdroj z prostredia SPP vyjadril , že "ak by sa tok z Ruska hneď zastavil, zásoby by im vydržali aspoň do júna," čo je približne totožné s dolnou hranicou lehoty do vyčerpania zásob spomínanou predsedom vlády.

predstavil
tlačové agentúry
médiá
sú k dispozícii
uviedol
obsahovať
vyjadril


Každý mesiac na Slovensku príde o prácu 10 tisíc ľudí.

Len v januári 2013 narástol počet nových uchádzačov o zamestnanie o približne desať tisíc oproti predchádzajúcim mesiacom. V mesiacoch roka 2012 bol medzimesačný stav počtu nových uchádzačov o zamestnanie výrazne nižší ako 10 tisíc. Ani v prípade celkového počtu evidovaných nezamestnaných, nemožno hovoriť o náraste 10 tisíc každý mesiac. Lipšicove číslo by približne sedelo ak by sme spriemerovali mesiace november, december 2012 a január 2013. V tom prípade by sme mohli hovoriť o priemernom náraste 10 tisíc evidovaných nezamestnaných len za tri mesiace (november 2012 - január 2013). Ako však upozorňuje IFP, tento nárast uchádzačov o zamestnanie je spôsobený aj poklesom dočasne práce neschopných ľudí, nielen stratou zamestnania. Decembrové údaje boli ovplyvnené skončením PN-niek. Skutočný stav v decembri podľa IFP nebol vyšší ako v predchádzajúcom mesiaci. Skutočný úbytok pracovných miest, resp počet ľudí ktorí prišli každý mesiac o prácu bude výrazne nižší. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie.

Uvádzame tabuľku od apríla 2012 do januára 2013 (údaje ÚPSVR ), kde medzimesačný rozdiel počtu nových uchádzačov o zamestnanie, ktorí si oproti predchádzajúcemu mesiacu hľadajú prácu. Medzimesačný rozdiel celkového počtu evidovaných nezamestnaných predstavuje zmenu počtu evidovaných nezamestnaných oproti predchádzajúcemu mesiacu.

Ako však upozorňuje IFP , nárast uchádzačov o zamestnanie je spôsobený aj poklesom dočasne práce neschopných ľudí. V skutočnosti tak v decembri 2012 nedošlo k odchodu 13 500 pracovných miest, ale skutočný úbytok pracovných miest bol výrazne nižší. Inými slovami, v decembri nárast nezamestnaných nebol taký výrazný, len im skončili PN-ky.

" Štatistický ukazovateľ disponibilná nezamestnanosť stúpol, ale reálne sa počet ľudí bez práce z novembra na december nezmenil. Reálny rast nezamestnanosti bol tak v polovici roka oveľa výraznejší ako naznačovali štatistiky a naopak v decembri sa nezamestnanosť už stabilizovala." Štatistika ŠÚ, ktorá spracováva štvrťročné výberové zisťovanie nezamestnanosti.

ÚPSVR IFP Štatistika


KDH je Notre-Dame, KDH je veľká stavba, na slovenské pomery stavba, ktorá má 30 rokov.

Kresťanskodemokratické hnutie (KDH) vzniklo 17. novembra 1990 na ustanovujúcom sneme v Nitre. Nadväzovalo na rodiace sa kresťanskodemokratické kluby, ktorých zárodky siahajú do novembra 1989. K októbru 2019 bolo na Slovensku registrovaných 64 politických strán a hnutí. Starším politickým subjektom než KDH je SNS - Slovenská národná strana (marec 1990); SMK-MPK - Strana maďarskej komunity (marec 1990); SĽS - Slovenská ľudová strana (apríl 1990;, SNJ - Slovenská národná jednota (január 1991); KSS - Komunistická strana Slovenska (marec 1991) a SZ - Strana zelených (október 1991). Výrok Alojza Hlinu hodnotíme ako ešte pravdivý.

vzniklo Nadväzovalo registrovaných


Keď sme v roku 2009 preberali úrad, dosahoval dlh Bratislavského samosprávneho kraja až 46,09%....na konci apríla tohto roka (2017) dostali dlh župy na úroveň 28,25%

K 31. decembru 2009 boli záväzky Bratislavského samosprávneho kraja vo výške 44,56 mil. euro. Tak to uviedol Pavol Frešo na tlačovej konferencii v roku 2013 . Podľa informácií uvedených na tejto tlačovej konferencii bol oficiálny dlh kraja 19,82 milióna eur a skryté záväzky z finančne nekrytých zmlúv, súdnych sporov a neuhradených faktúr boli vo výške 24,74 milióna eur. Avšak Pavol Frešo na danej tlačovej konferencii nezverejnil analýzu, z ktorej vychádzal a ktorá by tieto čísla potvrdzovala. Oficiálny dlh vo výške 19,82 mil. eur je potvrdený aj v analýze INEKO. Iné nevysporiadané záväzky za rok 2009 sa nedajú úplne presne vyhľadať. Túto časť výroku preto hodnotím ako neoveriteľnú.

Podľa analýzy INEKO z roku 2016 je Bratislavský samosprávny kraj druhým finančne najzdravším krajom. V roku 2015 bol dlh kraja vo výške 33,24% verejných financií, za rok 2017 Frešo udáva 28,25%. Túto časť preto hodnotím ako pravdivú.

Celkovo hodnotím výrok ako (skôr) pravdivý.

na tlačovej konferencii v roku 2013


Prvá vec, ja nechodím, ja nechodím s ministrom Ficovej vlády na spoločné tlačovky tak, ako pán Matovič chodí s pánom Kaliňákom. Kde oznámia veľkú rómsku reformu a doteraz pán poslanec Pollák jediný návrh v parlamente nedal.

Spoločnú tlačovku s Robertom Kaliňákom na tému rómskej problematiky spomína samotný Igor Matovič vo svojom blogu z 19.9.2012. O žiadnej podobnej spoločnej tlačovke Martina Poliačika s predstaviteľom SMERu sme nenašli správy.

blogu spolupredkladateľom pozmeňovacích


A vy si spomeňte, že vy ako koalícia svojim predstaviteľom vtedajším v opozícii ste urobili tlačovú konferenciu (ohľadom útoku na H. Malinovú, pozn.), kde ste vyzvali mňa a predsedu vlády, aby sme urobili tlačovku a reagovali. Dokonca dvakrát to bolo...

Celá chronológia prípadu je na stránke Aliancie Fair Play. Tlačová konferencia ministra vnútra Kaliňáka sa uskutočnila 12. septembra 2006. Prípad napadnutia študentky H. Malinovej sa stal 25. augusta 2006. Aliancia Fair Play uvádza výroky ohľadom tohto prípadu. Dňa 6. septembra 2006 Parlament prijal vyhlásenie proti prejavom extrémizmu. Podporili ho poslanci všetkých politických strán okrem opozičnej strany SDKÚ-DS. 12. septembra 2006 Gábor Gál (vtedy SMK) vyhlásil , že bude ako právnik zastupovať Hedvigu Malinovú. Práve na vyhlásenia G. Gála mal v ten istý deň o 17tej hodine mať tlačovku minister vnútra. Demagog.SK nezistil čo Gál povedal na tlačovke a či boli Kaliňák a Fico až dvakrát vyzvaní reagovať. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke uskutočnila stal výroky prijal vyhlásil


To (potreba zrevidovania základnej zmluvy medzi Slovenskom a Maďarskom, pozn.) je otázka na asi hlbšiu diskusiu a otázka pre budúce vlády. My to vnímame tak, že tá zmluva má pätnásť rokov a nie všetky časti zmluvy sú už aktuálne...

O vyhlásení Józsefa Berényiho píše napríklad server hnonline.sk . Csáky správne uvádza, že základná zmluva medzi SR a MR je 15 rokov stará .

hnonline.sk

stará


Po tretie pripomínam, že dnes, keď je premiérkou pani Radičová a ja som predsedom strany sa naše preferencie blížia k 20 hraniciam, takže zhrniem to a poviem, som si absolútne istý, že máme potenciál, aby sme urobili výrazne vyšší výsledok a my ho aj urobíme.

Podľa agentúry Focus sú preferencie SDKÚ-DS 18 % v októbri, pričom v septembri boli 16 %, môžeme povedať, že preferencie sa blížia k dvadsiatim percentám.

Focus


Časť tých platov (navýšených platov učiteľov, pozn.) zobrala vláda Ivety Radičovej na úkor rekondičných pobytov.

Je pravdou, že vláda I. Radičovej zmenila zákon o pedagogických a odborných zamestnancoch, pričom došlo k realokovaniu finančných zdrojov z rekondičných pobytov do platov.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 25. novembra 2012; O5M12 , 29. apríla 2012).

Pôvodný Zákon o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch (. pdf ) zaručoval (§ 53) pedagógom úhradu preukázaných nákladov súvisiacich s rekondičným pobytom, alebo liečebným pobytom v rámci kúpeľnej starostlivosti. Tieto rekondičné či liečebné pobyty pre pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov boli zrušené resp. vypustené z príslušného § 53 počas vlády Ivety Radičovej Zákonom č. 390/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa Zákon č. 317/2009 o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch.

Pôvodný Zákon o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch (.pdf) zaručoval:

"Odborári zdôrazňujú, že ide skôr o kozmetickú úpravu ako o skutočné navýšenie miezd. "Nie je to zvýšenie taríf, ide len o preklasifikovanie," zhodnotil pre Aktuálne.sk Jozef Lužák, podpredseda Odborového zväzu pracovníkov školstva a vedy. Peniaze na platy totiž vezmú z rekondičných pobytov, na ktoré by mali učitelia právo podľa zákona, ktorý prijala ešte bývala garnitúra, od nového roka. Takisto sa zoseká aj v preplácaní očkovania."

Rovnako televízia TA3 uvádza, že zvýšenie platov učiteľov pôjde na úkor rekondičných pobytov pre učiteľov. Porovnaním rozpočtov kapitoly Ministerstva školstva SR za roky 2011 a 2012 je medzi mzdami zamestnancov rozdiel vo výške cca. 3,8 mil.

Jednotlivé ukazovatele kapitoly Ministerstva školstva za roky 2011 a 2012 nám kvôli nedostatočnej detailnosti neumožňujú analyzovať relokáciu zdrojov zo zrušených rekondičných a liečebných pobytov.

pdf

Zákonom

Akluálne.sk


Nie, určite by som tlačil na parlament a na vládu, aby konkurencieschopnosť Slovenska, my sme sa prepadli z 37.miesta na 71. Z pohľadu EÚ je za nami už len Grécko a Rumunsko.

Andrej Kiska hovorí, že "sme sa prepadli na 71. miesto", to sú však údaje za roky 2012 - 2013, pričom už sú dostupné aktuálnejšie údaje za roky 2013 - 2014. Podľa týchto sa Slovensko umiestnilo v rebríčku ešte nižšie a nie je tak už pravda, že Rumunsko je ešte za nami. Keďže A. Kiska cituje staré údaje, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa rebríčka konkurencieschopnosti, ktorý každoročne vypracúva Svetové ekonomické fórum, sa Slovensko prepadlo z 37. miesta v roku 2006 na 78. miesto v roku 2013. Na 71. mieste (str. 13) bolo Slovensko v rebríčku za roky 2012 - 2013, pričom v tom čase bolo nižšie umiestnené aj Rumunsko a Grécko. V najaktuálnejšom hodnotení je už Rumunsko na vyššej priečke ako Slovensko, Grécko stále zaostáva. Dátum zverejnenia analýzy: 16.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

37. miesta
78. miesto
71. mieste


Aj dnes v správach vyšlo, že boli zastavené, program na ničenie hrádzok, ktorý fungoval, prinášal prácu pre tisíce ľudí.

Dňa 28. októbra 2013 bol naozaj zastavený program hrádzok a nahradený bude iným programom z dielne ministerstva životného prostredia, ktorý je pripravený na obdobie 2014 - 2020. Informoval o tom denník SME . O novom projekte informovalo aj ministerstvo životného prostredia . Podľa správy SME v priebehu projektu budovania hrádzok prácu dočasne našlo až 7 700 nezamestnaných. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
ministerstvo životného prostredia
správy


Ja chcem v tejto chvíli možno úplne netradične oceniť postoj policajného prezidenta pána Gašpara, ktorý veľmi, veľmi slušne, kompetentne sa vyjadril na adresu naliehavosti hrozby, ktorú dnes na Slovensku predstavujú, poviem to v skratke, sýrski lekári, ktorí tu 20 rokov žijú a liečia ľudí.

Na základe vyjadrení policajného prezidenta pána Gašpara hodnotíme výrok ako pravdivý. Ten v relácii TabletTV upozornil, že slová ako terorizmus a hrozba treba používať opatrne, a netreba šíriť demagógiu. „Oficiálne je na Slovensku vyhlásený stupeň bezpečnostnej hrozby číslo jeden, čo je nízky," povedal Gašpar.

povedal


Fakt je ten, že došlo k miernemu poklesu reálnych miezd, ale len preto, že sme zmrazili platy vo verejnej správe. Platy v produktívnych odvetviach, priemysel, stavebníctvo, poľnohospodárstve reálne rástli.

Najskôr overíme prvú časť výroku: "Fakt je ten, že došlo k miernemu poklesu reálnych miezd ale len preto, že sme zmrazili platy vo verejnej správe."

O 5 minút 12
pdf
reálnych miezd


To sú doporučenia aj Rady Európy (rodičovský príspevok vo výške minimálnej mzdy, materský príspevok navýšiť na 80% predošlého zárobku matky, pozn.)

Nepodarilo sa nám nájsť takéto odporúčanie Rady Európy , výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Rady Európy
prehľad
štúdiu
odporúčaniach


Dnes je to 10 rokov, čo sa táto kauza vyšetruje (Gorila, pozn.)…nepoznáme žiadne výsledky, nevieme kto je vinný (…)

Oficiálne vyšetrovanie kauzy Gorila začalo 9. januára 2012. Za takmer päť rokov sa však nepodarilo vyšetrovanie tejto kauzy dotiahnuť do úplneho konca. Podľa portálu kauzagorila.sk prebehlo 17 trestných stíhaní, no doposiaľ neboli vznesené žiadne obvinenia. Čo priniesol rok 2016 v tejto otázke? Už je to viac ako jedenásť rokov, odkedy SIS požiadala Krajský súd v Bratislave o použitie informačno-technických zariadení na odpočúvanie bytu na Vazovovej ulici v Bratislave. Krajský súd zaevidoval túto žiadosť 21. decembra 2005. V tomto byte mali prebiehať údajné stretnutia medzi šéfom Penty Jaroslavom Haščákom s Robertom Ficom, Annou Bubeníkovou či Jirkom Malchárkom. Dokument obsahujúci prepis konverzácií z týchto stretnutí sa na verejnosť dostal 21. decembra 2011 pod krycím menom Gorila. (Zdroj: Demagog.SK ) Najväčšou zmenou v celom prípade bol odchod vyšetrovateľa Mareka Gajdoša, ktorý stál na čele špecializovaného tímu. Ten bol vytvorený ešte v roku 2012 Danielom Lipšicom, vtedajším ministrom vnútra, a určený k vyšetrovaniu kauzy Gorila. Médiá o Gajdošovom odchode informovali 18. októbra 2016. "Prácu vyšetrovateľa som vždy mal a stále mám rád, avšak podmienky, v ktorých som sa vzhľadom na prístup viacerých osôb majúcich vplyv na moju prácu a nepriamo aj na jej výsledky ocitol, sú z dlhodobého hľadiska mnou subjektívne netolerovateľné,“ vyjadril sa k svojmu odchodu do civilu. Krátko po informovaní o odchode Gajdoša, opoziční poslanci zvolali mimoriadny výbor NR SR pre obranu a bezpečnosť, na ktorý mal byť pôvodne prizvaný šéf polície Gašpar spolu s Gajdošom a ministrom vnútra Kaliňákom. Gajdoš sa nakoniec výboru nezúčastnil. Údajne mu v tom zabránil minister vnútra, ktorý podotkol, že na výbory nechodia policajti ani vyšetrovatelia. Ešte v januári 2015 Gajdoš avizoval , že pomerne veľké množstvo faktov sa z kauzy Gorila potvrdilo, za čo bol kritizovaný policajným prezidentom Tiborom Gašparom a špeciálnym prokurátorom Dušanom Kováčikom. Podľa viacerých zdrojov (napr. SME , Denník N a Aktuality.sk ) Gajdoš mal od už začiatku problémy s Kováčikom. Ten vo vyšetrovaní robil obštrukcie napríklad v prípade firmy HM-Invest, cez ktorú mal byť vyplácaný exminister Malchárek. Rovnako mu bolo zabránené vypočuť kľúčového svedka Petra Holúbeka a vypočúvanie predsedu vlády Roberta Fica sa v tejto kauze odkladá už päť rokov. "Z dôvodu, že prokurátor vykonával previerku spisu, sa v tom nejaký čas nedalo pokračovať," poznamenal Gajdoš ohľadom vypočúvania Fica pri príležitosti stretnutia s prezidentom Kiskom. Naopak, Kováčik na vypočutie premiéra nevidí dôvod. Gajdoša od 1. decembra nahradil Lukáš Kyselica. Fico na odchod šéfa vyšetrovacieho tímu reagoval negatívne. „ Nikto ho nevyháňal... Ak sa niekto zbavuje zodpovednosti, uteká, tak nech je potom radšej ticho,“ odkázal premiér Gajdošovi. Zároveň povedal, že je pripravený kedykoľvek vypovedať a zdôraznil, ako veľmi mu záleží na vyšetrení kauzy Gorila, ktorá podľa jeho slov je "kupovanie poslancov" za druhej Dzurindovej vlády. „Ak môžem akýmkoľvek spôsobom prispieť k objasneniu tejto kauzy, som kedykoľvek pripravený spolupracovať s orgánmi činnými v trestnom konaní,“ dodal Fico. Gajdoš, podobne ako ďalší členovia vyšetrovacieho tímu, je viazaný mlčanlivosťou a informácie o výsledkoch vyšetrovania kauzy Gorila si vyhradil právo poskytovať len dozorujúci prokurátor Kováčik . Prečo Fica doteraz nevypočuli, polícia nevysvetlila. V inkriminovanom dokumente vedie premiér rozhovor s Jaroslavom Haščákom, riaditeľom finančnej skupiny Penta, o financovaní strany Smer. Fico návštevu bytu na Vazovovej nikdy nepotvrdil, ani nevyvrátil. "Ja sa tejto téme nevyhýbam. Ak by sa potvrdilo, že niečo na tomto spise je pravdivé, tak si prečítajte, čo sú tam popísané za hrôzostrašné veci, ale čo to má spoločné so Smerom? Do tohto nás nezaťahujte," povedal krátko po spustení vyšetrovania v roku 2012. Fico od začiatku tejto kauzy zdôrazňuje , že škandál sa týka druhej Dzurindovej vlády, nie strany Smer, ktorá v tom čase bola v opozícii. Tesne pred predčasnými voľbami v roku 2012 navyše Fico sľúbil, že vyšetrovací tím určený na kauzu Gorila v prípade výhry ponechá. „Lipšic – Cattani, postavil tím, ktorý vraj Gorilu vyšetrí. Tak ako som tu, vám hovorím, že ak pôjdeme do vlády, my sa tohto tímu nedotkneme,“ vyjadril sa pre denník SME . Podobne reagoval aj Robert Kaliňák, minister vnútra druhej Ficovej vlády, ktorý vyšetrovaciemu tímu chcel zaručiť dostatočnú voľnosť. " Chcem nechať vyšetrovateľom čo najširší priestor. Ministerstvo vnútra je hlavne logistické zabezpečenie vyšetrovateľov. Právne velenie je na Špeciálnej prokuratúre, ktorá dozoruje tento prípad, " povedal Kaliňák v apríli 2012. Tesne pred voľbami v januári 2016 Kaliňák popieral informácie o nových dôkazoch v kauze Gorila a zdôraznil, že do volieb tento prípad určite nebude vyriešený. 23. októbra 2016 sa v relácii o 5 minút 12 vyjadril: „Pred voľbami 2012 sme dali jasný sľub, že vyšetrovací tím Gorily, ktorý bol vytvorený na poslednú chvíľu Danielom Lipšicom po vyslovení nedôvery vlády Ivety Radičovej, že nebudeme ju meniť.“ Síce vláda sa zaviazala ponechať pôvodný tím, Gajdoš nie je prvým, ktorý tím opustil. V marci 2013 opustilo 20-členný tím osem ľudí. „Zmeny sú motivované zdravotnými dôvodmi, zmenou miesta bydliska niektorých policajtov alebo ich ustanovením do riadiacej funkcie,“ vyjadril sa k zmenám vtedajší šéf tímu Gajdoš. Podľa dostupných informácií zmeny pôvodného obsadenia si nevyžiadala vláda. Odchod garanta vyšetrovacieho tímu Rudolfa Cádru nebol však dostatočne objasnený. Jeho odchod kritizoval Lipšic, potom ako ho nový policajný prezident Gašpar odvolal z funkcie zástupcu riaditeľa Úradu boja proti organizovanej kriminalite. Ten sa však vyjadril, že Cádra sám odmietol funkciu vedúceho tímu. Cádra tvrdí, že garantom bol iba štyri mesiace a neskôr jeho funkcia vo vyšetrovaní bola skôr symbolická, "na papieri", uviedol v rozhovore pre Týždeň . Gašpar konštatuje , že od roku 2012 sa počet policajtov v tíme menil. Najprv mal k dipozícii 12 policajtov a neskôr až 20. Ďalších 10 odišlo po nezhodách s jeho šéfom. „Členovia tímu boli niekoľkokrát odmenení finančne, 23 odmien členom tímu udelil minister, 285 odmien udelili členom tímu nadriadení, ale napríklad aj mimoriadnymi povýšeniami,“ píše Gašpar. Na druhej strane, Gašpara kritizoval opozičný poslanec Ľubomír Galko (SaS). Podľa jeho slov sa Gajdošovi nedostalo uznania a poďakovania za jeho prácu. " Ak teda mali slabé výsledky, za čo dostali odmeny?" pýtal sa Galko. Koniec koncov to či sú informácie z dokumentu Gorila pravdivé nedokáže potvrdiť ani prezident Kiska . „Nie preto, aby si priznali chybu, ale aby priznali, kde v tom systéme, kde v procese celej kauzy zlyhávame. Máme zlé zákony? Máme zlú prokuratúru?“ vyjadril sa k tejto kauze prezident. Napriek tomu, že je navyšší ústavný činiteľ SR, SIS ho o výsledkoch vyšetrovania odmieta informovať. V januári 2017 ubehne presne päť rokov od otvorenia prípadu Gorila, ktoré nestačili na jeho objasnenie. Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

kauzagorila.sk
stretnutia
Demagog.SK
odchod
vyjadril
zabránil
avizoval
SME
Denník N
Aktuality.sk
zabránené
vypočúvanie
nahradil
odkázal
dodal
Kováčik
Fico
povedal
zdôrazňuje
denník SME
popieral
vyjadril
Odchod
Týždeň
konštatuje
kritizoval
prezident Kiska


Zriadil som dozornú radu, ktorá ešte na záver kontrolovala všetky zmluvy, či sú v súlade s tým ako ich vyhodnotila projektová komisia. V projektovej komisii sú všetci relevantní riaditelia odborov z 92% ľudia, ktorí tam boli za pána Lajčáka.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže sa nám nepodarilo nájsť personálne obsadenie projektovej komisie.

MZV SR
MVRO


Nemyslím si, že Smer bude korigovať svoju politiku. Je to veľmi taký ťažký populizmus, ktorému je úplne jedno, či budeme stavať diaľnice za dvojnásobné ceny. Ktorému je úplne jedno, že získame, povedzme, za predaj národného bohatstva ako sú tie emisie, polovičnú sumu, a to sú sumy v miliardách, oproti Čechom, alebo Maďarom. To sú skrátka dva rozdielne svety.

Podľa viacerých medalizovaných informácií bola cena predaja emisií na Slovensku polovičná oproti Česku, alebo Maďarku. Slovensko predávalo za 6,05 eura (182 Sk) za tonu, kým v Maďarsku to bolo za 13,5 až 14,5 eura za tonu, v Česku približne za 10 euro .

6,05 eura
13,5 až 14,5 eura
10 euro


Totiž, boli naakumulované miliardy dolárov, ktorých úlohou  bolo zaútočiť na euro cez rôzne slabé miesta v Portugalsku, Španielsku, v Taliansku a v Grécku. A my sme stáli pred veľmi jednoduchou otázkou, v nedeľu a pred tým ešte v piatok.

Nevieme (či a) kde mali byť tie miliardy na položenie eura naakumulované.


Európska komisia má 33 tisíc zamestnancov na 28 komisariátov.

Európska komisia po mnohých transformáciách, čo sa týka počtu členov komisie, sa ich počet ustálil po vstupe Chorvátska do EÚ v roku 2013 na čísle 28. Podľa dokumentu Európskej komisie HR Key Figures (staff members) 2017, ku dňu 01. 01. 2017 v komisii pracovalo 32 546 ľudí. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Počet komisárov sa menil v závislosti od počtu členov Európskej únie. Pred vstupom desať nových členov v roku 2004 mala Európska komisia 20 komisárov: 5 najväčších štátov - Francúzsko, Taliansko, Nemecko, Španielsko a Veľká Británia - malo v EK dvoch komisárov, ostatné členské krajiny EÚ po jednom. Po vstupe nových členov 1. mája 2004 se zvýšil počet komisárov na 30 (plus jeden komisár z každej novej členskej krajiny). 18. septembra 2004, kedy se ujala vlády nová Európska komisia, sa počet komisárov znížil na 25 (každá členská krajina má už len po jednom komisárovi). Od 1. januára 2007 do 30. júna 2013 mala Komisia celkom 27 členov (po vstupe Bulharska a Rumunska do EÚ). Od 1. júla 2013 má Komisia 28 komisárov (po vstupe Chorvátska do EÚ). Európska komisia sídlí v Bruseli, ústrednou budovou je palác Berlaymont , niektoré časti sú dislokované v Luxemburgu. Člení sa na množstvo generálnych riaditeľstiev a služieb. Úlohou Európskej komisie je dbať na dodržovanie zakladajúcich zmlúv EÚ a z úradnej povinnosti podávať žaloby v prípade zisteného porušenia. Dôležitou právomocou je účasť na tvorbe legislativy, právo predkladať návrhy legislatívnych predpisov má výhradne Komisia. Ďalšími právomocami sú vydávanie doporučení a stanovísk. Komisári pochádzajú z členských štátov EÚ a sú týmito štátmi do svojej funkcie navrhovaní. V čele stojí predseda navrhnutý Európskou radou, následne schválený voľbou v Európskou parlamente, kde musí získať väčšinu hlasov poslancov. Ostatní komisári sú spoločne menovaní Radou Európskej únie a predsedom Európskej komisie, ktorý sám prideľuje komisárom rezorty. Dátum zverejnenia analýzy: 05.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

HR Európska Berlaymont Komisári


A preto mi v programe, napríklad chýba podpora živnostníkov, samostatne zárobkovo činných osôb, mikropodnikov, malých podnikov preto, lebo oni reprezentujú väčšinu zamestnanosti. 53 percent (zamestnanosti) je v malých firmách.

Z údajov ŠÚ SR vyplýva, že živnostníci, zamestnanci v mikropodnikoch a malých podnikoch netvoria väčšinu ale len 49,2 % zo všetkých zamestnaných. J. Figeľ tak neuvádza presné číslo, hoci nie je od pravdy úplne vzdialený.

zamestnaných Slovstat


...do tých nemocníc ide častokrát aj menej financií ako by malo ísť, to dokázal aj teraz Najvyšší kontrolný úrad, (...).

Univerzitné a fakultné nemocnice dávajú na zdravotnú starostlivosť viac peňazí, ako im prichádza od zdravotných poisťovní. Vyplýva to z Čiastkovej správy o výsledku kontroly "Verejné financie a majetok zdravotníckych zariadení" za rok 2016 ( .pdf ) a 2017 ( .pdf ), ktorú vyhotovil Národný kontrolný úrad (NKÚ) SR. Nemocnice tak vo všeobecnosti získavajú menej financií ako by mali, a preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
tretiu etapu


Prvá vláda Roberta Fica mala celú sériu, celú sériu protiústavných zákonov. V oblasti zdravotníctva boli 4, v prvom období.

V oblasti zdravotníctva sa nám z prvého obdobia vlády Roberta Fica podarilo nájsť iba jeden zákon, ktorý Ústavný súd vyhlásil za protiústavný. Predseda KDH počíta do "série protiústavných zákonov" aj neuznané napadnutia Zajacovej reformy zdravotníctva na Ústavnou súde. Všetky návrhy boli uznané Ústavným súdom ako neopodstatnené. Rozhodnutie ÚS o poplatkoch bolo vydané ešte za 2. vlády M. Dzurindu. Označovanie podnetov na Ústavný súd za "sériu protiústavných zákonov" je fakticky nesprávne. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Protiústavný zákon: Tzv. zákon o zisku zdravotných poisťovní. V priebehu roka 2007 prešiel zákon vládou, parlamentom a podpísal ho prezident. V októbri 2008 bol podaný návrh na ÚS, ktorý o zákone rozhodol na začiatku roka 2011. V zákone išlo o to, že okrem presne určenej sumy na prevádzku poisťovne musia všetky vybrané peniaze poistencov smerovať naspäť do zdravotného systému. Teda zdravotné poisťovne si časť peňazí nemôžu ponechať ako zisk. Zákon napadla vtedajšia opozícia s argumentom, že obmedzuje majetkové práva poisťovní a podala podnet na ÚS. Po niekoľkoročnom čakaní na rozhodnutie bol zákon označený za protiústavný. Neuznané návrhy na ÚS SR: Ústavný súd rozhodoval aj o časťou Zajacovej reformy o poplatkoch (20 a 50 korunáčky). Tieto poplatky napadol Smer-SD spolu s poslancami Slobodného fóra v roku 2003. V máji 2004 Ústavný súd konštatoval , že 20 a 50 korunáčky nie sú v rozpore z Ústavou SR. Prvá vlády R. Fica znížila tieto poplatky na 0, samotný zákon resp. spornú časť nezrušila . Poslanci SMER-SD napadli v roku 2005 vydávanie kategorizačných zoznamov podzákonnou formou. Namietali, že takéto záznamy musia mať zákonnú formu. Počas ministrovania R. Zajaca sa liečebný poriadok, resp. kategorizačné záznamy vydávali podzákonnou formou teda nariadenia a opatreniami vlády. Ústavný súd v roku 2008 rozhodol, že kategorizačné záznamy vydávané podzákonnou formou nie sú protiústavné. TASR , 2. Júla 2008: „Základné ústavné právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť môžu naďalej upravovať nariadenia vlády SR i opatrenia Ministerstva zdravotníctva SR. Rozhodol o tom dnes Ústavný súd (ÚS) SR na verejnom pojednávaní.“ ČTK , 2. Júla 2008: „Vláda i ministerstvo zdravotníctva môžu aj naďalej obmedzovať rozsah bezplatnej zdravotnej starostlivosti svojimi nariadeniami a vyhláškami. Rozhodol o tom dnes Ústavný súd, ktorý zamietol podanie skupiny poslancov. Tí tvrdili, že určenie rozsahu zdravotnej starostlivosti či zoznamy preplácaných liekov môže stanoviť len zákon. Vyhlášky ministerstva a nariadenia vlády určujú zoznamy lekárskych zákrokov a liekov, ktoré sú úplne alebo čiastočne preplácané z povinného zdravotného poistenia.“ V roku 2005 napadli poslanci SMER-SD časť Zajacovej reformy, ktorá umožnila poisťovniam byť akciovými spoločnosťami. Aj tu poslanci SMER-SD neuspeli a Ústavný súd konštatoval, že poisťovne môžu byť naďalej akciové spoločnosti. ČTK , 2. júla 2008: „Zdravotné poisťovne môžu byť naďalej súkromnými akciovými spoločnosťami. Rozhodol o tom dnes Ústavný súd, keď zamietol podanie skupiny poslancov z roku 2005. Poslanci tvrdili, že súkromná právna povaha poisťovní je v rozpore s ústavou, keďže spravujú verejné zdravotné poistenie. Podľa Ústavného súdu však právne postavenie zdravotných poisťovní neovplyvňuje záväzok štátu zabezpečiť zdravotnú starostlivosť.“ Poslanci SMER-SD napadli na Ústavnom súde až štyri časti Zajacovej reformy (20 a 50 korunáčky, akciové spoločnosti, vydávanie kategorizačných záznamov a zisk zdravotných poisťovní). Všetky podania na Ústavnom súde neboli uznané ako opodstatnené. Ústavný súd vyhlásil za neústavnú aj novelu zákona počas pôsobenia prvej Ficovej vlády, ktorá zakázala zisk poisťovniam. Celkovo sa dá preto povedať, že SMER-SD vs Zajacová reforma skončila stavom 0:4. HPI vydal sumár prehier podaní na Ústavný súd v súvislosti so Zajacovou reformou. *výrok doplnený o podanie poslancov SMER-SD na Ústavný súd SR Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zisku zákon konštatoval nezrušila napadli TASR ČTK ČTK sumár


V roku 2009, začiatkom toho roku udrela na nás tvrdou rukou hospodárska kríza. Štát mal čo robiť, vypadlo 40% daní, 40% daní vypadlo, jednoducho tá kasa sa vyprázdnila a teraz sa hľadali riešenia...

Podľa štatistickej správy (.pdf) o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2009 (strana 14, pozn.) celkové príjmy štátneho rozpočtu za rok 2009 oproti roku 2008 klesli o 811,6 mil. Eur (o 7,1%) na 10 540,8 mil. Eur. V štruktúre dosiahnutých príjmov tvorili daňové príjmy 76,1%, granty a transfery 16% a nedaňové príjmy 7,9%. Medziročne bol nižší výber daňových príjmov o 998 mil. eur. Celkové príjmy štátneho rozpočtu za rok 2009 - 10 540,8 mil. eur. daňové príjmy tvorili 76,1%, čo je 8021 mil. eur. 2008 - 11 352,4 mil. eur. daňové príjmy tvorili 79,4%, čo je 9019 mil. eur Medziročne bol nižší výber daňových príjmov o 998 mil. eur., čo je pokles cca o 11% oproti roku 2008.

štatistickej správy (.pdf)


Čiže, nad 90 dní pobytu v EU, podľa schengenského práva, Každý deň navyše sa hlási a musí sa vybaviť špeciálny pobyt. Hlavne u našich susedov sú za to brutálne pokuty.

Podľa Schengenského dohovoru (.pdf) sú pevne ukotvené dĺžky pobytov na spomínaných 90dní len pre cudzincov z tretích krajín, konkrétne:

Schengenského dohovoru
návrh
Zákon o pobyte cudzincov (404/2011 Z.z)


...projekt Nord Stream 2, kde veľmi jasne komunikujeme, že ak tento projekt bude postavený, tak ohrozujeme nielen tranzit plynu cez Ukrajinu, ale ohrozujeme aj tranzit plynu cez Slovensko, čo sú stámilióny eur, ktoré prichádzajú do štátneho rozpočtu.

Robert Fico poukázal presne, že tranzit plynu cez Slovensko predstavuje niekoľko sto miliónovú príjmovú položku v štátnom rozpočte Slovenskej republiky. Avšak SR by nemala prísť o značnú sumu peňazí z tranzitu, ak bude postavený Nord Stream 2, pretože slovenský prepravca plynu Eustream má s Rusmi dohodu o preprave plynu až do roku 2028. Keď ju Rusi nebudú plniť, musia tranzitné poplatky tak či tak zaplatiť. Tiež medializované vyjadrenia premiéra (napríklad po stretnutí s V. Putinom) na túto tému, sú často v rozpore s tým, čo zaznelo v jeho výroku. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Ako sa uvádza na stránke Nord-Stream 2.com plynovod Nord Stream 2 bude postavený, aby prepravoval zemný plyn do Európskej únie kvôli posilneniu bezpečnosti dodávok, podpore cieľov v oblasti klímy a posilneniu vnútorného trhu s energiou. Základnou premisou projektu je, že EÚ musí dovážať viac plynu, kvôli tomu, že ťažba plynu v EÚ, by sa mala znížiť o 50 percent v nasledujúcich 20 rokoch. Ruský plyn je podľa spoločnosti najlepšou možnosťou, ako toto kompenzovať. Nord Stream 2 by mal prechádzať teritoriálnymi vodami a výlučnou ekonomickou zónou Ruska, Fínska, Švédska, Dánska a Nemecka, pričom jeho trasa by mala ísť po dne Baltického mora . Prostredníctvom medzinárodneho povoľovacieho procesu, bude Nord Stream 2 usilovať o povolenia na výstavbu a prevádzkovanie plynovodu z každej z týchto krajín. Takisto bude tieto veci konzultovať s ostatnými susednými pobaltskými štátmi - Poľskom, Litvou, Lotyšskom a Estónskom. Treba pripomenúť, že ide o politicky veľmi citlivý a diskutovaný problém. Svoje výhrady voči tomuto pripravovanému " komerčnému " projektu vyslovili politické špičky viacerých krajín. Medzi inými ide o predstaviteľov USA (viceprezident Biden), Česka, Chorvátska, Estónska, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Poľska, Rumunska, Slovenska a Talianska. Čo sa týka nemeckého pohľadu na vec „ nemecké a iné západné firmy vidia v projekte Nord Stream 2 ekonomický zmysel. Obchodníci nemusia platiť poplatky za "tradičný“ tranzit cez Poľsko či Slovensko a Česko, ale dostanú plyn priamo z Ruska a môžu ho ďalej dodávať či reexportovať ," vyjadrila sa Lenka Ferenčáková, šéfredaktorka portálu energia.sk. Suma, ktorá prichádza do štátneho rozpočtu z tranzitu plynu je v stámiliónoch eur, ako uvádza premiér Fico. Pri overení sme si pomohli vyhlásením bývalého ministra hospodárstva Hudáka uvedeným na stránke ministerstva hospodárstva, ako aj ekonomickými ukazovateľm i akciovej spoločnosti Eustream , ktorá zabezpečuje transport plynu cez územie SR. Tiež treba podotknúť, že podľa toho, čo uvádza Pravda , SR by nemala prísť o značnú sumu peňazí z transportu zemného plynu, pretože slovenský prepravca plynu Eustream má s Rusmi dohodu o preprave plynu až do roku 2028 a keď ju Rusi nebudú plniť, musia tranzitné poplatky tak či tak zaplatiť. Nord Stream 2 chcú totiž postaviť najneskôr do konca roka 2019, keď Ukrajine vyprší tranzitná zmluva na prepravu plynu. Rusko sa netají tým, že po tomto dátume už nechce prepravovať plyn cez krajinu, ktorá sa zmieta vo vojne. Čo sa týka Fica a jeho aktivity v medzinárodno-politickom ohľade v súvislosti s Nord Streamom 2, za zmienku určite stojí jeho výrok z augusta 2016, kedy po stretnutím s prezidentom Ruskej federácie povedal: „ Obhájili sme naše národné záujmy a pre všetky prípady, či už Nord Stream bude, alebo nebude, prepravná kapacita cez Slovensko zostane zachovaná. “ Vo vzťahu komunikácie Fica k Bruselu sme zachytili tlačovú konferenciu po summite EÚ v decembri 2015, kedy pripomenul, že nová vetva plynovodu má obísť Ukrajinu a dodávať ruský plyn severom do Nemecka. „ Významne by sa tým posilnilo postavenie Ruska a Nemecka. Je to čisto politický projekt, odmietame jeho charakteristiku ako komerčného ," povedal. Inokedy zase spomína , že Slovensko je príliš malá krajina, aby dokázala takéto projekty ovplyvniť. Určitá zmienka o tom, že Fico otvoril tému Nord Stream 2 na Summite v Bruseli sa objavila aj v októbri 2016 opäť v Pravde , s tým že ho odmietla nemecká kancelárka. Oveľa skôr, v septembri 2015 zase povedal, že „ nie je možné politicky hovoriť o potrebe stabilizovať situáciu, a potom prijať rozhodnutie, ktoré stavia nielen Ukrajinu, ale predovšetkým Slovensko do nezávideniahodnej situácie, pretože ide o tranzit v obrovských objemoch cez územie Ukrajiny a Slovenska ," kritizoval slovenský premiér. V prípade prerušenia tohto toku podľa neho Ukrajina príde o miliardy a Slovensko stovky miliónov eur. Samozrejme, dopátrať sa vieme iba k tej komunikácii predsedu vlády smerom k Bruselu (ohľadom Nord Streamu), ktorá je medializovaná. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Nord-Stream 2.com
Baltického mora
výhrady
pohľadu
vyhlásením
ekonomickými ukazovateľm
Eustream
Pravda
postaviť
aktivity
zachytili
spomína
Pravde


Zle máte nastavený systém, keď hovoríte, že to tí regionálni. To som vám vyčítal, keď ste to priniesli do Národnej rady niekedy pred dvoma rokmi, že dávate regionálnym bossom moc, ako budú rozhodovať o vysokých peniazoch a budú ich dávať tým, ktorí im pôjdu po ruke v tých regiónoch.

Podla zdroja Pravda :

V aktuálnej novele mu napríklad chýba úprava platenia odvodov z dohôd. Súcasná vláda podla Mihála zaviedla odvody z dohôd s úlavami len pre študentov ci dôchodcov. Ale všetci ostatní platia odvody z dohôd už od príjmu jedného eura.

Toto podla Mihála spôsobuje problémy neziskovým organizáciám, napríklad športovým klubom, ci rôznym centrám volného casu, alebo záujmovým združeniam.

Napríklad, ak športový klub zamestná na dohodu rozhodcu, za zápas mu zaplatí desat eur. Z toho však musí odviest odvody 3,50 eura.

"To možno nie je vela, ale nakopí sa to. A pre neziskovú organizáciu sú to v konecnom dôsledku tisíce eur rocne," argumentoval Mihál. Pýtal sa preto, kde na to má takýto klub vziat peniaze.

Pravda


Máme (BSK, pozn.) nedostatok miest v sociálnych zariadeniach.

Bratislavský samosprávny kraj má v zriaďovateľskej pôsobnosti celkovo 14 zariadení sociálnych služieb. Ide o domovy sociálnych služieb, zariadenia pre seniorov, rehabilitačné strediská, zariadanie podporovaného bývania, špecializované zariadenia a sociálne rehabilitácie ( .pdf , s. 1). Na základe najnovších údajov bol počet evidovaných žiadostí v týchto zariadeniach značne vyšší ako počet voľných miest, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
čakacia doba


Naše politická skupina, která patří mezi pět hlavních hráčů v Evropském parlamentu, ..

Skupina Evropských konzervativců a reformistů je dnes s 56 poslanci skutečně pátou největší skupinou v Evropské, parlamentu. Jinak v parlamentu působí 7 skupin(včetne EKR ) a 31 nezařazených poslanců.

Skupina EKR


V piatok poobede pred dvoma rokmi alebo koľko to bolo (zvolal R. Sulík voľbu GP 17. júna, pozn.), keďže vedel, že na druhý deň ale vyjde predbežné opatrenie ústavného súdu.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 17. marca 2013)

Pavol Paška sa odvoláva na predbežné opatrenie k pozastavení účinnosti novely zákona o Rokovacom poriadku NR SR. Na jednej strane, je pravdou že voľba GP, ktorú zvolal R. Sulík sa uskutočnila v piatok 17. júna 2011, čo je približne pred dvoma rokmi. Nie je však pravdou, že voľba sa uskutočnila skôr ako vyšlo predbežné opatrenie. Predbežné opatrenie o pozastavení účinnosti novely zákona o Rokovacom poriadku NR SR vyšlo už 15. júna 2011, čiže dva dni pred voľbou. Toto predbežne opatrenie nadobudlo účinnosť publikovaním v zbierke zákonov až v 29. júna 2011, čiže takmer dva týždne po voľbe. Výrok predsedu NR SR hodnotíme ako zavádzajúci.

Zastupujúci generálny prokurátor Tichý a 35 opozičných poslancov 30. mája. 2011 podali návrh na ÚS, aby rozhodol o neústavnosti koaličnej novely Rokovacieho poriadku, ktorá mala priniesť zmenu voľby nového generálneho prokurátora z tajnej na verejnú. ÚS SR prijal tento návrh na prejednanie a 15. júna 2011 vydal oznámenie o pozastavení účinnosti novely zákona o rokovacom poriadku NR SR, ktorý zavádzal verejnú voľbu. Bod 6, v ktorom navrhovateľ namieta voči novele zákona o rokovacom poriadku, ktorý : "Je dôvodný predpoklad, že Národná rada Slovenskej republiky pristúpi v najbližšom čase k verejnej voľbe kandidáta na generálneho prokurátora, postupujúc v súlade s protiústavnou zákonnou právnou úpravou. Generálny prokurátor by tak bol zvolený postupom podľa zákona, ktorý by na základe tohto návrhu mohol byť nálezom Ústavného súdu Slovenskej republiky deklarovaný za rozporný s ústavou." Navrhovateľovi treba dať preto za pravdu (bod 6), že nový kandidát na generálneho prokurátora by tak mohol byť zvolený postupom podľa napadnutých ustanovení zákona, ktorých ústavný prieskum ústavný súd pripustil (ako je uvedené v bode 1 výroku tohto uznesenia), pričom nemožno vylúčiť ani vyslovenie nesúladu napadnutých ustanovení s ústavou." Predbežné oparenie Ústavného súdu pozastavilo účinnosť nasledovných častí novely zákona o rokovacom poriadku: "V § 39 odsek 8 znie: „(8) Tajne sa hlasuje v prípadoch ustanovených ústavou alebo ak sa na tom na návrh najmenej 15 poslancov bez rozpravy uznesie národná rada. Taký návrh sa podáva najneskôr do začiatku rokovania o tomto bode programu schôdze národnej rady.“ 6. V § 123 ods. 3 sa vypúšťajú slová „v tajnom hlasovaní“. 7. V § 124 ods. 2 sa vypúšťajú slová „v tajnom hlasovaní“." Išlo teda o pozastavenie možnosti voliť generálneho prokurátora alebo iného predstavitelia, na návrh 15 poslancov v tajnej voľbe.

Vtedajšia vládna koalícia sa rozhodla voľbu uskutočniť skôr, než bude predbežné opatrenie Ústavného súdu publikované v Zbierke zákonov a tým nadobudne účinnosť. Predseda parlamentu R. Sulík zvolal na 17. júna 2011 novú voľbu do ktorej sa zapojil Jozef Čentéš, SME : "napriek tomu, že z májovej tajnej voľby odstúpil pre údajné podozrenia z korupcie, je teraz pripravený ísť aj do tajného hlasovania." Národná rada hlasovala na základe schváleného procedurálneho návrhu tajným hlasovaním a Jozef Čentéš bol zvolený za generálneho prokurátora.

Ústavný súd vydal konečné rozhodnutie 5. októbra 2011 a ponechal možnosť tajnej i verejnej voľby na rozhodnutí parlamentu. V tomto rozhodnutí vyjadril i svoje stanovisko ku konaniu NR SR, ktorá uskutočnila voľbu skôr než bolo jeho rozhodnutie o preventívnom pozastavení účinnosti publikované v zbierke zákonov: "Nerešpektovanie rozhodnutia ústavného súdu o prijatí návrhu navrhovateľa na ďalšie konanie a o pozastavení účinnosti z 15. júna 2011 bolo prevažne odôvodňované tým, že v čase konania ostatných tajných volieb, t. j. 17. júna 2011, nebolo ešte rozhodnutie ústavného súdu všeobecne záväzné, keďže nebolo vydané v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, a preto sa voľba mohla uskutočniť aj podľa napadnutých ustanovení . .. Na strane druhej bolo v súvislosti s ostatnou tajnou voľbou kandidáta na funkciu generálneho prokurátora zo 17. júna 2011 tiež zdôrazňované, že táto voľba sa uskutočnila tajným spôsobom, čím malo byť a (aj) podľa názoru ústavného súdu materiálne bolo rešpektované ratio decidendi rozhodnutia ústavného súdu o pozastavení účinnosti z 15. júna 2011 . Uznesenie o pozastavení účinnosti bolo vydané v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (v jej čiastke č. 61) 29. júna 2011 pod č. 199/2011, kedy sa stalo všeobecne záväzným (§ 38 ods. 4 zákona o ústavnom súde)."

O5M12 podali návrh prejednanie vydal novely SME rozhodnutie ponechal


Napríklad USA už v tieto dni dosahujú alebo najbližšie dni dosiahnu taký počet pacientov, aké mali maximálne stropy (počas predchádzajúch vĺn covidu-19, pozn.), kvôli omikronu.

V USA v januári 2022 naozaj stúpa počet nakazených v nemocniciach k rekordným číslam. Môže za to rozšírenie variantu omikron. Počet hospitalizovaných sa približuje k maximám z predošlých vĺn (viď. graf ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

rekordným predošlých graf


Zrazu došlo k výraznému oživeniu ekonomiky v druhom pol roku, Slovensko má druhý alebo tretí najvyšší hospodársky rast.

Vzhľadom na nedostatok dostupných štatistických údajov som sa obrátila na stránku Eurostat-u. Žiaľ nedostala som sa k iným zdrojom, ktoré by mi overili či doplnili moje zistenia. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/graph.do?tab=graph&plugin=1&language=en&pcode=tec00115&toolbox=type Podľa grafu (link vyššie) je Slovensko až na štvrtom mieste v porovnaní s ostatnými štátmi EU, teda tvrdenie Roberta Fica je nepravdivé.


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Napriek tomu, že pozmeňujúci návrh Smeru-SD k novele zákona o dani z pridanej hodnoty z roku 2015 skutočne znížil dan z pridanej hodnoty na viaceré druhy potravín (v podobe zniženej sadzby), výška základnej sadzby dane z pridanej hodnoty sa počas existencie Slovenskej republiky menila niekoľkokrát a zo strany pravicových vlád nešlo vždy len o jej zvyšovanie.

niekoľkokrát
znížila
zníženiu
zníženiu
dočasné navýšenie
kritiku


Ale určite nemôžem potvrdiť a musím odmietnuť to, že by sa Slovensko podvolilo povinným kvótam a že sme ochotní prijať povinne podľa nejakého kľúča, ktorý doteraz nepoznáme, prijať na Slovensko 1 500 migrantov, ktorých neviem kto vyberie.

Na základe systému kvót by malo Slovensko pripadnúť presne 1 502 utečencov. Premiér Fico hlasoval proti povinným kvótam a i po ich odsúhlasení väčšinou zvyšných štátov EÚ sa zásadne vyjadril proti. Kľúč, podľa ktorého nám toto číslo bolo priradené, je však známy. Slovensko má taktiež posledné slovo v tom, ktoré osoby prijme na svoje územie, preto hodnotíme výrok ako nepravdivý. Na základe súčasných kvót by malo Slovensko prijať 1502 utečencov. Toto číslo vyplýva zo aktuálneho odhadu 120 000 ľudí, ktorí by mali byť prerozdelení medzi všetkými krajinami Európskej únie: Zdroj: npr.org Tento návrh bol schválený koncom septembra 2015, napriek tomu, že Slovensko, Česko, Maďarsko a Rumunsko hlasovali proti (pričom Fínsko sa hlasovania zdržalo). Toto nariadenie sa stretlo s veľkým odporom zo strany Slovenska, keď sa premiér Robert Fico vyjadril, že " povinné kvóty nebudú na Slovensku implementované pokiaľ je on pri moci: "Radšej by som sa dostal do infrigementu ( pojem označujúci to, keď člen EÚ zlyhá v naplnení nariadenia schváleného Európskou komisiou, pozn. ), než aby som prijal kvóty." " Následne vyhlásil, že chce toto nariadenie povinných kvót predviesť pred Európsky súd : " Pôjdeme dvomi smermi: za prvé, zažalujeme kvóty na súde v Luxemburgu... a za druhé, rozhodnutie o kvótach na Slovensku neimplementujeme. " Čísla a kľúč, na ktorom bolo prerozdelenie celkového počtu 120 000 utečencov založené, boli známe už začiatkom Septembra, čiže ešte predtým, než sa uskutočnilo celoeurópske hlasovanie o povinných kvótach: " Premiestnenie (utečencov, pozn.) bude vykonané na základe povinnej prerozdeľovacej rovnice, ktorá využíva objektívne a merateľné kritériá (40% veľkosti populácie, 40% HDP, 10% priemerného počtu predošlých žiadostí o azyl, 10% mieri nezamestnanosti) ." ( .pdf , p. 1) V tom istom dokumente je zakomponovaná aj dočasná doložka solidarity, ktorá stanovuje, že "ak sa z objektívnych dôvodov, akými je napríklad prírodná katastrofa, členský štát nemôže podieľať úplne či čiastočne na tejto relokácii, bude musieť finančne prispieť do európskeho rozpočtu čiastkou 0.002% svojho HDP. " Podľa tejto rovnice by malo Slovensko " na základe kvót do roka prijať 802 utečencov a v prípade nutnosti ďalších 656. Štát dostane 6 000 EUR na jedného utečenca ", informoval Denník N . Slovensko je na ôsmej najnižšej priečke spomedzi 28 členských krajín, pričom predbehlo iba krajiny s omnoho nižšou populáciou. Dané kvóty sa vzťahujú iba na utečencov zo Sýrie, Iraku a Eritrey. Taktiež nie je pravda, že by sme museli prijať ľudí, ktorých nepoznáme. Relokácia by mala podľa vedúceho tlačového oddelenia Zastúpenia EK na Slovensku vyzerať nasledovne: " Členské štáty najskôr určia národné kontaktné body pre výmenu informácií a nominujú styčných splnomocnencov, ktorí budú vyslaní do Talianska a Grécka. Tí dozrú na to, aby sa prihliadalo na súlad medzi podmienkami prijímajúcej krajiny a profesijnou kvalifikáciou utečenca, jeho jazykovými schopnosťami, rodinnými a kultúrnymi väzbami, čím sa zabezpečí jeho čo najlepšia integrácia. Členské krajiny zároveň pripravia plány na praktické uskutočnenie relokácie. V identifikačnej fáze kandidáti na premiestnenie absolvujú pohovor a dostanú informácie o podmienkach relokácie, vrátane dôsledkov nedovoleného pohybu do iných krajín ." Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

npr.org
schválený
odporom
súd
.pdf
dokumente
Denník N
podľa


...celý život som pracoval v diplomacii alebo v zahraničnej politike.

Podľa životopisu Eduarda Kukana ( osobnosti.sk , vlada.gov.sk ) vieme potvrdiť dlhoročné skúsenosti s diplomaciou: " Pôsobil na československých veľvyslanectvách v Lusake 1968-1973 (atašé, neskôr 2. tajomník - chargé d´affair, a. i.), Washingtone 1977-1981 (radca-vyslanec, zástupca veľvyslanca), Addis Abebe 1985-1988 (veľvyslanec). V roku 1990 bol vymenovaný za veľvyslanca - stáleho predstaviteľa ČSFR pri Organizácii spojených národov v New York ." Venoval sa Balkánu v rokoch 1999 - 2001, keď bol osobitným predstaviteľom generálneho tajomníka OSN pre Balkán a v súčasnosti je ako poslanec Európskeho parlamentu predsedom Delegácie pre vzťahy s Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Čiernou Horou a Kosovom v Európskom parlamente. Kukan pracuje už takmer 50 rokov v diplomacii, výrok hodnotíme ako pravdivý.

osobnosti.sk

vlada.gov.sk

predsedom


Každopádne paradox je to, že sme napríklad nenominovali do tej ústrednej volebnej komisie, to bol predsa jeden z troch dôvodov na moje odvolávanie.

V návrhu na odvolanie sa uvádzajú aj dôvody na odvolanie. V texte je skutočne spomenuté aj nenominovanie do ÚVK a dokopy v ňom vieme nájsť 3 hlavné argumenty, kvôli ktorým chcela opozícia Richarda Sulíka odvolať z postu predsedu NR SR. Medzi tieto argumenty patrilo okrem nevymenovania do ÚVK ešte vyhlásenie, že členovia okrskových komisií môžu ovplyvniť výsledok referenda a vymenovanie zástupcov svojej strany len do 5 z 50 obvodných komisií. Hodnotenie výroku bolo upravené 29.5.2013 a jeho pravdivostná hodnota bola zmenená zo "zavádzanie" na "pravda".

návrhu na odvolanie


Stransparentnili sme procesy. Nad rámec zákona zverejňujeme všetky dotácie, ktoré sú pridelené.

Informácie o pridelených dotáciách pre poľnohospodárov sa zverejňujú na stránke Pôdohospodárskej platobnej agentúry (PPA). Vyhľadať sa dajú informácie o prijatých žiadostiach o podporu a o pridelených dotáciách. Podľa legislatívy Európskej únie sa prijímatelia dotácií musia zverejňovať povinne ( .pdf , s. 1), výnimkami sú prijímatelia malých dotácií. V prípade Slovenska hranicou pre malé dotácie je 1 250 eur ( .pdf ), napriek tomu PPA zverejňuje dotácie aj pod touto hranicou. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

stránke
.pdf
výnimkami
.pdf
pod
Denník N
do štyroch kategórií
eurofondoch


Na jednej strane sme absolútne, ale absolútne priemyslom a všetkým ostatným viazaní na energonosiče z Ruska a na druhej strane sme zase vazalmi automobilového priemyslu a všetkého, čo s tým súvisí, čo sa týka na vyspelé krajiny Európskej únie.

Aj keď sa po začiatku plnohodnotnej invázie Ruska na Ukrajinu začali znižovať podiely ruských energetických surovín, Slovensko stále dováža plyn, ropu aj jadrové palivo z Ruska. Využívanie iných ako ruských surovín by bolo drahšie a vyžadovalo by si dodatočné investície. Slovenská ekonomika je od automobilového priemyslu závislá, tvorí 12 % HDP, pričom aj s dodávateľskými spoločnosťami zamestnáva viac ako 150 000 ľudí. Najväčšiu časť produkcie automobilky vyvážajú do krajín EÚ. Prílišná orientácia na výrobu v automobilovom odvetví môže byť riziková aj podľa Inštitútu pre stratégie a analýzy pri Úrade vlády. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kým v roku 2021 tvoril ruský plyn 70 % všetkého plynu dovezeného na Slovensko, v roku 2022 to bolo 60% a v roku 2023 50%. Na konci roka 2024 prestal na Slovensko prúdiť ruský plyn cez Ukrajinu, po tom, čo vypršala zmluva na prepravu medzi ruským Gazpromom a Ukrajinskou spoločnosťou Naftogaz. Od 1. februára sa ruský plyn začal dovážať na Slovensko cez južný plynovod TurkStream. Ak by malo SPP zabezpečiť všetky dodávky bez ruského plynu, zaplatilo by o 140 miliónov eur viac, najmä na vyšších tranzitných poplatkoch. SPP má kontrakty aj s inými spoločnosťami, podľa vyjadrenia pre Demagog.sk však využíva ruský plyn, kým je k dispozícii.

Slovenské elektrárne využívajú výhradne ruské jadrové palivo v atómových elektrárňach. Na konci roka 2024 mali Slovenské elektrárne na Slovensku ruské jadrové palivo na 2 a pol roka a využili opciu na jeho dovoz do roku 2030. Od roku 2027 však bude jadrové palivo na Slovensko dodávať aj francúzska spoločnosť Framatome, zmluvu so SE podpísali v lete 2024.

Na spracovanie neruskej ropy sa intenzívne začala pripravovať aj rafinéria Slovnaft. V roku 2023 pochádzala z neruských zdrojov štvrtina spracovanej ropy. Tento podiel bude rafinéria postupne zvyšovať. V roku 2025 plánuje Slovnaft spracovať 60 % ruskej ropy. Do roku 2027 investuje do rozsiahlych technologických úprav 200 miliónov eur.

Na Slovensku pôsobia štyri automobilky: Volkswagen, Jaguar Land Rover, Stellantis a Kia. Spolu zamestnávajú asi 27 000 ľudí. Ešte dôležitejšie pre slovenskú ekonomiku sú však dodávateľské spoločnosti, ktorých je asi 350 a zamestnávajú 130 000 ľudí. Automobilový priemysel tvorí 12 % HDP a je dôležitým pilierom slovenskej ekonomiky.

Bratislavský Volkswagen vyváža do Európy 40 % hodnoty svojej produkcie, nasledujú Severná Amerika (25 %) a Čína (20 %). Najväčšiu časť svojej produkcie vyváža na Európske trhy aj Kia, aj keď časť produkcie smeruje do Veľkej Británie, mimo EÚ.

Automobilový priemysel, vrátane dodávateľských firiem, tvorí približne polovicu slovenskej priemyselnej produkcie. V roku 2024 sa na Slovensku vyrobilo 993 tisíc áut, čo predstavuje až 182 áut na 1000 obyvateľov, čo robí zo Slovenska najväčšieho výrobcu áut na počet obyvateľov na svete. Prílišná orientácia na jedno odvetvie a osobitne na výrobu v automobilovom odvetví môže byť riziková aj podľa Inštitútu pre stratégie a analýzy.

riziková tvoril prestal dovážať zaplatilo využívajú mali dodávať pochádzala spracovať investuje zamestnávajú tvorí vyváža vyváža tvorí riziková


... myslím teraz (stranu, pozn.) pána Matoviča, kde sú členmi strany štyria ľudia...

Informáciu o štyroch členoch strany OĽaNO potvrdzujú viaceré mediálne zdroje, napríklad Teraz.sk či Aktualne.sk . " Strana má len štyroch členov, všetci ostatní sú viac-menej nezávislí. Kongresy, krajské a republikové rady teda môžu vynechávať, na čom aj významne šetria. K ich štvorke - Matovič, Jurinová, Viskupič, Fecko - od roku 2012 nepribudol nik ." Stanovy strany OĽaNO nie sú zverejnené. Počet členov strany však potvrdil predseda Igor Matovič napríklad v rozhovore pre Trend : " Áno, po formálnej stránke máme štyroch členov ." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Teraz.sk

Aktualne.sk

Trend


Máme 150 tisíc mladých ľudí do 29 rokov nezamestnaných.

Podľa údajov Štatistického úradu SR (3. štvrťrok 2013) a Eurostat (rok 2012), je číslo nezamestnaných mladých do 29 rokov na úrovni takmer 150 tisíc (presne približne 140 tisíc). Podľa Eurostat , bol v roku 2012 počet nezamestnaných mladých do 29 rokov na úrovni 140 tisíc. Podľa Štatistického úradu SR, bol v 3. štvrťroku 2013 počet nezamestnaných mladých do 29 rokov na úrovni 137,8 tisíc . Zdroj: databáza Slovstat Podľa údajov Ústredia práce , sociálnych vecí a rodiny (xls., Tabuľka č. 15), išlo presne o 123 638 evidovaných nezamestnaných mladých ľudí do 29 rokov. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Slovstat
Ústredia práce


Treba povedať jednu zásadnú vec. Že sme sa dohodli, že minister práce predloží nejaký návrh (ohľadom zmien v druhom pilieri, pozn.) a pustí ho do pripomienkového konania.  To znamená, že nie je čo sa týka tých konkrétnych parametrov, výšky poplatkov a nejakého ad hoc zlučovania, ešte nie je nič uzavreté...

Na tlačovej besede po ostatnej koaličnej rade premiérka uviedla, že sa na nej dohodli na: povinnom vstupe pre absolventov (s možnosťou výstupu do troch rokov), zachovaní garantovaných fondov a vytvorení možnosti na prestup do rizikovejšieho fondu. O konkrétnych parametroch premiérka nehovorila, kým nie je zákon schválený, tak sa pochopiteľne môže výška poplatkov v procese jeho prijímania meniť.

Na tlačovej besede


Ak dovolíte, samozrejme, že to bude zverejnené, budú zverejnené aj výsledky tohto auditu a oháňať sa verejným obstarávaním, vo verejnom obstarávaní, verejným obstarávaním prešiel aj tender na diaľničné mýto. Kde najdrahšia ponuka o 6,5 miliardy korún drahšia ako iné ponuky...

Mýtny tender prebehol verejným obstarávaním. Ako zhŕňa napríklad SME : Tender vyhralo konzorcium SkyToll (vtedy ešte pod názvom SanToll), ktoré prišlo s ponukou 852 miliónov eur. Tendra sa zúčastnilo aj konzorcium Slovakpass s ponukou 630 miliónov eur. Spoločnosť Slovakpass, ako aj všetky ostatné spoločnosti s lacnejšími ponukami, boli vylúčené Národnou diaľničnou spoločnosťou pre „podozrivo nízku cenu“. Rozdiel medzi najlacnejšou a najdrahšou ponukou presahuje 6,5 miliardy korún.

Európska komisia neuznala ani jeden z dôvodov, pre ktorý bola spoločnosť Slovakpass vylúčená z mýtneho tendra. Podľa komisára pre vnútorný trh Charlie McCreevy nie je možné, aby Národná diaľničná spoločnosť vylúčila Slovakpass z dôvodu neobvykle nízkej ponuky.

SME neuznala


Ďalšia informácia, ktorá tu je decembrová medziročná inflácia potravín a nealkoholických nápojov nás dostala na druhé miesto v eurozóne. Nárast cien o 6%. Pred nami je iba Estónsko.

Peter Kažimír má dobrý zdroj (Eurostat pdf.) údajov, ale nepozorne ich číta (prípadne jeho asistent odflákol prácu). Je pravda, že Estónsko má najvyšší nárast cien nealkoholických nápojov a potravín, 11,6%. Slovensko, ako uvádza Kažimír, má 6%. Pred Slovenskom sa však nachádza okrem Maďarska aj Rumunsko, Lotyšsko a Litva. Slovensko má šieste miesto v náraste cien potravín a nealko, nie druhé.

zdroj