A súčasťou týchto záverov (z posledného summitu EÚ, pozn.)) už veľakrát ste ich citovali, máte ich tu, tak si ich prečítajte. Súčasťou je aj to, že súčasťou toho riešenia, že to (euroval, pozn.) boli nevyhnutné riešenia, ale nie dostatočné a ešte naviac popri eurovaloch musíme robiť aj ďalšie opatrenia.

V žiadnom z článkov Vyhlásenia hláv štátov a vlád eurozóny a Záverov zo summitu Európskej rady sa neuvádza, že EFSF a ESM ("euroval 1" a euroval "2") boli nevyhnutné, ale nedostatočné riešenia, a preto boli potrebné ďalšie opatrenia. Aj keď takýto záver sa dá vyvodiť z toho, že štáty sa rozhodli posilniť dané inštitúcie ( články 12-15, strany 5-6 ), nikde sa o tom explicitne nepíše, tak ako o tom hovorí Ivan Mikloš. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Vyhlásenia hláv štátov a vlád eurozóny
Záverov zo summitu Európskej rady
články 12-15, strany 5-6


Všetci vieme, že tie vrtuľníky sú nezmysel, že ich nepotrebujeme, že nám ich Američania natlačili.

Ministerstvo obrany dostalo od amerických partnerov ponuku na nákup bojových vrtuľníkov AH-1Z Viper. Slovenská republika môže nakúpiť nové moderné stroje aj s vybavením so zľavou vyše 600 miliónov dolárov, ako kompenzáciu za posunutie našich stíhačiek na Ukrajinu. Po oznámení ponuky sa spustila debata, či sú bojové vrtuľníky pre Slovensko dobrou investíciou. Pozitívne vyjadrili viacerí odborníci, dokonca aj niektoré opozičné strany. V neprospech nákupu hovorí fakt, že dlhodobý plán ministerstva obrany s takouto akvizíciou nepočítal. Niektorí kritici sa preto obávajú, že by nákup vrtuľníkov šiel na úkor techniky, ktorú Slovensko potrebuje prioritne. Minister obrany ho však obhajuje so slovami, že armáda s bojovými vrtuľníkmi nepočítala, pretože bez takejto výraznej zľavy na ne nevedela nájsť peniaze. Nákup mali navyše ohodnotiť ako výhodný aj vrchné veliace zložky armády - náčelník vojenského štábu a vojenská rada. Nie je ale pravdou, že by nám američania tieto vrtuľníky, ako hovorí poslanec Fico, “natlačili”. Zo strany USA sa jedná len o ponuku, ktorú Slovensko nemusí akceptovať. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivý.

Minister obrany Jaroslav Naď na svojom facebookovom profile oznámil , že Slovenská republika dostala od USA ponuku na kúpu 12 vrtuľníkov Bell AH-1Z Viper aj s príslušenstvom v hodnote vyše 1 miliardy amerických dolárov, ako kompenzáciu za poslanie našich stíhačiek MiG-29 Ukrajine. Slovenská republika by pritom takáto akvizíciu stála približne 340 miliónov.

Napriek cenovej výhodnosti tejto ponuky Slovensko nie je zaviazané návrh USA akceptovať. Jedná sa len ponuka od americkej vlády, ktorú môže poverená vláda prijať alebo odmietnuť. Dôležitou otázkou preto ostáva či Slovensko takéto vrtuľníky potrebuje.

Názory odborníkov, novinárov ale aj politikov sa líšia. K nákupu sa pozitívne vyjadrili politici bývalej koalície SaS a či Sme rodina, mimoparlamentné PS a pomerne prekvapujúco sa pridal aj predseda opozičného Hlasu Peter Pellegrini. Naopak proti vystupuje Smer, ktorý vyhlásil , že ak bude po voľbách vo vláde, nákup nechá preveriť.

Vojenský publicista Vladimír Bednár hovorí , že ponúkaný AH-1Z Viper patrí medzi tri najlepšie vrtuľníky tejto kategórie na svete a predstavuje obrovskú bojovú hodnotu. Na druhú stranu hodnotí, že ministerstvo by malo primárne investovať peniaze do tých systémov, ktoré vojaci považujú za prioritu.

Prioritné potreby obstarávanie obsahuje takzvaný Dlhodobý plán rozvoja rezortu Ministerstva obrany, ktorý ministerstvo obrany vydalo v záujme dlhodobého a predvídateľného vyčleňovania finančných zdrojov a ich efektívneho a transparentného využitia. Tento dokument bol schválený v roku 2022 parlamentom a stanovuje priority obstarávania na ministerstve obrany do roku 2035.

V dokumente sa spomína ako priorita obstaranie viacúčelových vrtuľníkov. Vrtuľníky AH-1Z Viper sa však radia medzi bojové vrtuľníky, ktoré tento plán nespomína.

Letecký inžinier Vladimír Koláček taktiež tvrdí, že bojové vrtuľníky by Slovensko kupovať nemalo pretože sa nenachádzajú v dlhodobom pláne rezortu obrany. Nákup vrtuľníkov by podľa neho mohol znamenať, že ministerstvo nebude mať prostriedky na nákup obrannej techniky, ktorá sa v pláne spomína. (v čase od 2:27)

To, že bojové vrtuľníky neboli v pláne potvrdil aj minister Naď v relácii Na telo PLUS: „Je to pravda, že neplánovala (armáda, pozn.), lebo si nevedela predstaviť, že nájde jednu miliardu eur na to, aby ich kúpila.”

Zástupca náčelníka generálneho štábu Ľubomír Svoboda tiež potvrdzuje , že do plánu dali ľahšie vrtuľníky aj z finančných dôvodov. „Potrebovali sme ich aj predtým, len sme nemali tú drzosť napísať si ich do akvizičných plánov. Boli za horizontom finančných možností tohto štátu. Preto tam bojové vrtuľníky neboli. A nie preto, že by sme ich nechceli.”

Český publicista Jan Grohmann zo serveru Armádní noviny si myslí, že Slovensko by s touto kúpou nemalo váhať. Akvizíciou vrtuľníkov Viper by sme podľa Grohmanna výrazne zvýši silu svojho letectva, čo môže byť dôležitým odkazom aj pre možného agresora.

Minister obrany navyše argumentuje, že ohľadom nákupu sa pozitívne vyjadrili vrchné veliace zložky armády - náčelník vojenského štábu a vojenská rada. Tieto vrtuľníky by podľa nich výrazne zvýšili obranný potenciál Slovenskej republiky.

oznámil ponuka vyjadrili vyhlásil hovorí parlamentom dokumente radia čase potvrdzuje


...hovorí aj súčasná teda maďarská už vláda, že teda by chcela nejakým spôsobom inštitucionalizovať 15 miliónov Maďarov, že treba spojiť to, čo Trianon rozdelil...

Výroky o inštitucionalizácií 15 miliónov Maďarov a spájaní rozdeleného Trianonom sa nám nepodarilo overiť.


KDH nie je kresťanskou stranou a nepovedal som to ja. Povedal to zakladajúci člen KDH pán Čarnogurský, o ktorého kresťanstve asi nikto nepochybuje. Povedal, že nebude voliť KDH na čele s Hlinom, ktorý rokuje teraz s pedofilmi.

Ján Čarnogurský - jeden zo zakladateľov KDH - na svojom blogu strane v júli 2019 vyčítal, že uzatvorila zmluvu s Progresívnym Slovenskom; že je oportunistická voči „liberálnej politickej korektnosti a že v „ideových otázkach” dokáže len ustupovať. Zároveň napísal, že síce ešte nevie koho bude voliť, no vie, že KDH voliť nebude. Predsedom KDH je Alojz Hlina. Čarnogurský však nepovedal, že KDH nie je kresťanskou stranou, naopak, označil ju za „ideový protiklad” Progresívneho Slovenska. Rovnako nepovedal, že Alojz Hlina „rokuje s pedofilmi” - čo však možno vnímať ako Harabinov dovetok. Štefan Harabin neprimerane posunul kritiku Jána Čarnogurského do krajnej polohy KDH ako „nekresťanskej strany” - čo však Čarnogurský takto nenapísal. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

zakladateľov blogu


Veď tá vláda ešte ani nevznikla a už Socialistická európska strana vylúčila dvoch budúcich členov tejto koalície, teda stranu Smer a stranu Hlas zo svojich radov.

Strana európskych socialistov pozastavila kvôli výrokom Roberta Fica ako aj spolupráci so SNS členstvo stranám Smer a Hlas, nevylúčila ich ale. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vedenie Strany európskych socialistov 12. októbra rozhodlo o pozastavení plného členstva strany Smer a asociovaného členstva strany Hlas. Strana ako dôvod uviedla odklon lídra Smeru od hodnôt frakcie, ako aj spojenie s radikálne pravicovou stranou SNS.

Európski socialisti už dávnejšie kritizovali stranu Smer za proruské postoje, konkrétne za odmietnutie poskytnutia vojenskej pomoci Ukrajine. Strany tiež vopred varovali, že koalícia s krajnou pravicou by mala byť pre ľavicové strany červenou čiarou.

Európsky socialisti v minulosti rozhodli aj o vylúčení strany maďarského premiéra Fidesz. V roku 2019 najskôr členstvo Orbánovej strane pozastavili, neskôr schválili možnosť ich vylúčenia. Po týchto udalostiach Fidesz v roku 2021 sám zo strany odišiel.

rozhodlo kritizovali rozhodli


Bolo ESO, jednoducho ministerstvo a zodpovednosť za školstvo sa rozsypalo na dve ministerstvá. Na ministerstvo vnútra a ministerstvo školstva.

Reforma ESO mala za cieľ zefektívniť verejnú správu tým, že kompetencie krajských školských úradov preniesla na okresné úrady, ktoré spadajú pod Ministerstvo vnútra SR. Okresný odbor školstva je teda podriadený MV SR. Tak sa na správe školstva skutočne podieľajú ako Ministerstvo školstva, tak aj Ministerstvo vnútra. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Celý názov programu ESO je "Efektívna, spoľahlivá a otvorená verejná správa". Podľa MV SR " ide o dosiaľ najväčšiu plánovanú reformu štátnej správy od roku 1989 a jej ambíciou je zefektívniť fungovanie, zabezpečiť kvalitu, transparentnosť a dostupnosť verejnej správy pre občana. Implementovaním opatrení programu ESO sa dosiahne zníženie a optimalizácia nákladov na fungovanie verejnej správy, zjednodušenie vybavovania vecí fyzických a právnických osôb na úradoch miestnej štátnej správy. Štátna správa sa priblíži k občanom tak, že občan kompletne vybaví agendu štátnej správy na jednom úrade v mieste jeho bydliska a v neposlednej miere dôjde k zvýšeniu transparentnosti fungovania štátnej správy. " V praxi to znamená najmä zlučovanie inštitúcii a decentralizáciu ako vládnych tak výkonných zložiek. Tým pádom, vrámci programu ESO , "pôsobnosť krajských školských úradov prejde na existujúce obvodné úrady v sídle kraja v pôsobnosti MV SR." Podľa denníku Pravda " Ministerstvo vnútra, ktoré reformu ESO riadi, navrhlo ministerstvu školstva, ako by sa mohli jeho organizácie transformovať. Pohlodová však nechcela prezradiť, ako konkrétne. „Rezort vnútra pokračuje v rokovaniach s ostatnými rezortmi o ďalšej transformácií úradov,“ hovorí Pohlodová. V prípade rezortu školstva ide napríklad o Ústav informácií a prognóz školstva, Agentúru na podporu výskumu a vývoja či Metodicko-pedagogické centrum. Transformácia sa má uskutočniť do roku 2016. " Určité kompetencie vrámci riadenia školstva spadajú pod Ministerstvo školstva ( .rtf ) a iné zas pod okresný Odbor školstva ( .pdf ), ktorý prináleží k MV SR. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

MV SR
ESO
Pravda
.rtf
.pdf


Každoročne sa uskutočňuje konferencia o vzdelávaní. Pozve sa jeden profesor, kapacita, ktorý je garantom a tým sa konferencia ukončí, žiadne uznesenie, teória je na slove, len s praxou je to horšie.

Z odkazom na uverejnené články v kategórii ,,Novinky" Nitrianskeho samosprávneho kraja súdime, s konkrétnymi odkazmi tu a tu , že sa jedná o Koferenciu o výchove a vzdelávaní. Na konferencii sa účastnia predstavitelia univerzít, zástupcovia Ministerstva školstva, vedy, výzkumu a športu SR, hostia zo zahraničia a ďalší. Výsledkom konferencii sú konštatovania a odporúčania na smerovanie vývoja v danej oblasti v budúcnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tu tu


...prvýkrát nebudeme mať reprezentanta, poslanca za maďarskú národnostnú menšinu na Slovensku, čo sa týka Európskeho parlamentu.

Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 získala strana Most-Híd 5,83 % platných odovzdaných hlasov. Europoslancom za túto stranu sa stal József Nagy . Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2009 kandidovala strana SMK, získala 11,33 %, jej europoslancami sa stali Edit Bauer a Alajos Mészáros. Vo voľbách do EP v roku 2004 získala strana SMK 13,24 % hlasov, europoslancami sa stali Edit Bauer a Arpád Duka-Zólyomi. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

József Nagy

europoslancami

europoslancami


Naša otvorená ekonomika je veľmi previazaná s Európou. Dokonca aj export, ktorý zo Slovenska vyvážame, tak je 85% napojený do týchto krajín.

Podľa údajov ktoré každoročne zostavuje Štatistický úrad SR je zahraničný export SR do krajín EÚ dlhodobo na úrovni cca. 85%.

údajov


...ak v konkrétnom súdnom prípade boli súdne prieťahy, teda porušenie článku 6 európskeho dohovoru...

Tvrdenie hodnotíme ako pravdivé, keďže v Hlave I. - Práva a slobody v Európskom dohovore o ľudských právach sa v článku 6 uvádza:

Hlave I. - Práva a slobody


V tom momente, keď vlastne prebiehala tá tlačová beseda (Richarda Sulíka k trinástim vládnym opatreniam k boju s COVID-19, pozn.), tak ešte sme nemali kvantifikáciu práve z ministerstva financií, z Inštitútu finančnej politiky, ktorý práve toto má vo svojej kompetencii.

16. marca 2020 predstavil dosluhujúci minister hospodárstva Peter Žiga spolu s jeho nástupcom Richardom Sulíkom balík 13 protikrízových opatrení. „Obaja ministri sa zhodli, že kvantifikovať dopady opatrení je v tejto chvíli ťažké, nie je totiž jasné ako dlho bude vzniknutá situácia trvať,” uvádza web ministerstva. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

predstavil uvádza


Zároveň som ubezpečila pána komisára, že máme spoločný postup s pánom ministrom dopravy a v rámci tohto spoločného postupu budeme čerpať a zrýchlime čerpanie eurofondov a všetky priority súvisiace so stratégiou Európa 20, 20 a nevylúčili sme, že v prípade, že splníme túto silnú domácu úlohu a my ju splníme, môžeme otvoriť rokovania o prípadných ďalších využitiach eurofondov v prípade, že ich nevyčerpáme v iných operačných programoch.

Podľa správy SITA z dňa 12. marca 2011: "Slovenská republika bude môcť na dostavbu diaľnice D1 využiť dodatočné zdroje aj z tých operačných programov, ktoré sa jej nepodarí v stanovenom období vyčerpať. V piatok sa na tom počas rokovania v Bruseli dohodla slovenská premiérka Iveta Radičová a šéf Európskej komisie (EK) José Manuel Barroso ."

SITA


Slovenská národná strana, to si asi nebudete pamätať, lebo ste neboli vtedy v parlamente, iniciovala prijatie štyroch takýchto uznesení v minulom volebnom období, okrem iného napríklad k činnosti Fóra maďarských poslancov Karpatskej kotliny, kde okrem iného teda sa boli podriadení, naši ústavní činitelia, maďarskému parlamentu, respektíve tomu podvýboru a malo to, malo to určitý efekt.

SNS v minulom volebnom období iniciovala minimálne štyri uznesenia: Uznesenie o nedotknuteľnosti povojnových dokumentov k usporiadaniu pomerov po druhej svetovej vojne na Slovensku (2007) Uznesenie NR SR k činnosti Fóra poslancov Karpatskej kotliny schválené aj hlasmi SNS (2008) Uznesenie o zabezpečení rokovania rady vlády pre národnostné menšiny a etnické skupiny o názvoch v učebniciach (2008) Uznesenie o výzve pre poslancov SMK, aby plnili poslanecký sľub - vernosť Slovenskej republike (2008)

Uznesenie Uznesenie Uznesenie Uznesenie


My nemáme záujem riadiť odborne tie jednotlivé odborné úseky, či školstvo, či životné prostredie, stavebný úrad, my im zabezpečujeme len logistiku. Naďalej riadiacich pracovníkov, teda tých šéfov odborov (školstvo, životné prostredie, stavebný úrad, pozn.), ktorí aj vydávajú prvostupňové rozhodnutia, budú riadiť príslušné odvetvia ministerstva, nie ministerstvo vnútra.

O školských úradoch a stavebných úradoch hovorí príslušný zákon 345/2012 Z. z. v Čl. 1 § 2:

345/2012 BA TT TN NR BB ZA KE PO


Povodňové hrádze sme vybudovali v rokoch 2006-2010, počas prvej vlády, boli v podstate zapustené až do hĺbky 18 metrov, 12-18 metrov podľa podložia do hĺbky aj priamo s vodotesnou izoláciou.

R. Kaliňák nekorektne uvádza obdobie budovania bratislavskej protipovodňovej hrádze, pretože príprava projektu začala už v roku 2004 a podpísaný projekt bol koncom roka 2005, v čase 2. vlády M. Dzurindu. Samotné stavebné práce prebiehali v rokoch 2007-2010, za 1. vlády R. Fica. Minister vnútra taktiež nesprávne uvádza najhlbšiu časť hrádze. V skutočnosti 12 metrov je najhlbšia časť protipovodňovej hrádze. Výrok vzhľadom na uvedené nepresnosti hodnotíme ako zavádzajúci. Denník SME (6. júna 2013) uvádza, že budovanie protipovodňovej ochrany firmou Váhostav sa uskutočnilo v rokoch 2005 - 2010, rovnaký časový horizont uvádza aj článok portálu 24hod.sk. Vodohospodársky podnik o tento projekte informuje, že samotné prípravné fázy začali už v roku 2004: " Projektové práce sa začali už v máji roku 2004 , v decembri Európska komisia schválila pomoc z Kohézneho fondu Európskej únie, ktorá predstavovala 85% nákladov, 26 552 936 eur. Desiatimi percentami sa podieľal štátny rozpočet SR a 5 % hradili zdroje Slovenského vodohospodárskeho podniku. Zhotoviteľom stavby sa po výberovom konaní stal Váhostav Žilina. Koncom roku 2010 stavbu Bratislava - protipovodňová ochrana skolaudovali, pričom celkové investičné výdavky projektu dosiahli 32 648 356,06 eur, z toho stavebné práce 27 091 291,48 eur." Infografika Vodohospodárskeho podniku informuje, že projekt bol podpísaný 13. decembra 2005 (počas 2. Dzurindovej vlády) a skolaudovaný 31. decembra 2010 (v čase vlády I. Radičovej). O postupe samotných prác informuje mesto Bratislava. Samotné stavebné práce začali v roku v júni 2007. Stavebné práce prebiehali v rokoch 2007-2010. Denník SME informuje , že najhlbšia časť steny hrádze je 12 metrov pod zemou, najmenej 4 metre. Správny interval by teda mal byť 4-12 metrov. Pri uvádzaní tejto hĺbky vychádza zo slov Pavla Virága zo Slovenského vodohospodárskeho podniku. „Vybudovali ju vykopaním ryhy a jej vyplnením ílovobetónovou zmesou, vŕtaním pilót a injektážou,“ opisuje Virág. Najhlbšie je až 12 metrov pod zemou, najmenej štyri. Nad terénom je vybudovaný protipovodňový múrik, ochranná hrádza alebo ich kombinácia." Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

článok Infografika práce prebiehali informuje


A tiež za ostatné týždne som počul, že bolo vyčlenených 20 000 000 práve splnomocnencovi pre rómske menšiny na mediálny dom, ešte raz, 20 000 000 na mediálny dom, ktorý má byť v Banskej Bystrici. (...) 60 000 000 ste vyčlenili na to, že sa budú vysadzovať stromčeky, stromčeky, prosím vás, v okolí rómskych osád.

Vláda v decembri 2024 schválila Akčný plán k Stratégii rovnosti, inklúzie a participácie Rómov do roku 2030 na roky 2025 – 2027. V tomto dokumente sa nachádza výstavba mediálneho domu s navrhnutým rozpočtom 20 miliónov eur. Na aktivity súvisiace s podporou pestovania a ochrany lesa v rámci akčného plánu vyčlenených 51 miliónov z prostriedkov EÚ a 9 miliónov zo štátneho rozpočtu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vláda v decembri 2024 schválila Akčný plán k Stratégii rovnosti, inklúzie a participácie Rómov do roku 2030 na roky 2025 – 2027.

Súčasťou plánu je aj „vytvorenie a fungovanie Rómskeho mediálneho domu ako prostriedku na zlepšenie mediálneho obrazu Rómov“ s navrhnutým rozpočtom 20 miliónov eur v rokoch 2025 a 2026 ( .pdf , s. 109).

Ďalším z viacerých bodov plánu je aj „podpora pestovania a ochrany lesa v oblastiach v blízkosti osídlení marginalizovaných rómskych komunít a rómskych komunít v nadväznosti na sociálnu integráciu MRK a RK prostredníctvom ich zamestnávania v lesnom hospodárstve,“ ktorá má byť financovaná sumou 51 miliónov z prostriedkov EÚ a sumou 9 miliónov zo štátneho rozpočtu ( .pdf , s. 45).

Úrad tvrdí , že projekt výsadby stromov má podporiť zamestnanosť obyvateľov so základným vzdelaním a zároveň zlepšiť životné prostredie.

schválila plán .pdf .pdf tvrdí


Ukazovateľ 1. Q. 2. Q. 3. Q. Počet pracujúcich spolu v tis. osôb 2332,0 2355,6 2366,5 Tabuľka ŠÚ SR: Pracujúci podľa Výberového zisťovania pracovných síl v roku 2011 Ukazovateľ 1. Q. 2. Q. 3. Q. 4. Q. Počet pracujúcich spolu v tis. osôb 2283,1 2312,5 2335,0 2339,4 Tabuľka ŠÚ SR: Pracujúci podľa Výberového zisťovania pracovných síl v roku 2010 ŠÚ SR uvádza štvrťročné údaje o stave zamestnanosti, preto pri overovaní tohto výroku R. Sulíka vychádzame zo stavu zamestnanosti v 2. kvartáli 2010 (čas tesne pred nástupom vlády I. Radičovej) a 3. kvartáli 2011 , ktorý je zatiaľ najnovším údajom o počte zamestnaných osôb na Slovensku. 2. kvartál 2010: 2 312,5 tis pracujúcich 3. kvartál 2011: 2 366,5 tis. pracujúcich Nárast: + 54 tis. pracovných miest Celkový nárast pracujúcich počas vlády I. Radičovej predstavoval presne 54 tisíc. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


To bol náš návrh (zákona na obmedzenie potratov, pozn.), to bol návrh Mareka Krajčího, ktorý neprešiel o jeden jediný hlas Andreja Danka.

V auguste 2019 podala skupina poslancov OĽaNO - vrátane Mareka Krajčího - návrh novely zákona o umelom prerušení tehotenstva. K prijatiu návrhu zákona je podľa slovenskej Ústavy potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov. Pri hlasovaní o tomto návrhu zákona bolo prítomných 137 poslancov, za návrh hlasovalo 68 poslancov, teda jeden hlas skutočne chýbal. Andrej Danko sa hlasovania zdržal tak, ako aj ďalších 62 poslancov. Tvrdenie hodnotíme ako zavádzanie, lebo aj keď návrh OĽaNO neprešiel o jeden hlas, nemožno povedať, že sa tak stalo práve kvôli hlasu Andreja Danka (a nie iného hlasu).

podala Ústavy hlasovaní


Dzurinda sa pokúšal zrušiť amnestiu,..Ústavný súd to povedal, že ako to vyšetrovanie prebiehalo, bolo zatknutých na tri mesiace päť príslušníkov SIS s jedinou otázkou - povedzte, že Mećiar vedel.

Po oficiálnom vymenovaní novej pravicovej vlády v roku 1998 sa jej predseda Mikuláš Dzurinda neúspešne pokúsil o zrušenie Mečiarových amnestií. Jeho pokus o zrušenie mal viesť k vyšetreniu prípadu zavlečenia slovenského občana za hranice štátu.Ústavný súd tento podnet riešil, ale priamo sa o priebehu vyšetrovania nevyjadroval. Mečiarov výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

neúspešne pokúsil o zrušenie
dočasného zrušenia
odmietnutý


Ešte chcem povedať, že SNS nemá v týchto mestách (kde sú teplárne, o ktorých privatizácii sa uvažuje, pozn.) ani jedného primátora, kdežto ostatné strany áno. Takže, tu je úplne vylúčené akékoľvek nejaké iné koanie.

SNS nemá primátora ani v jednom z miest, kde sa nachádzajú teplárne, o ktorých privatizácii sa uvažuje: Bratislava - nezávislý s podporou Smer-SD Trnava - KDH Martin - nezávislý Zvolen - koalícia Smer-SD, ĽS-HZDS, KDH, Most-Híd, KSS, HZD, SZS, ZRS, EDS a SF Žilina - koalícia Smer-SD, SZ, ĽS-HZDS a HZD Košice - Smer-SD, Most-Híd Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Bratislava Trnava Martin Zvolen Žilina Košice


..sa zvyšujú rôzne sociálne príspevky a dávky, chceme teraz výraznejšie zvyšovať dôchodky...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v roku 2016 sa naozaj väčšina sociálnych dávok a príspevkov zvýšila. Informácie vyberáme z dokumentu , ktorý bol publikovaný 17. decembra 2015 z Ústredia Sociálnej poisťovne.

Konkrétne dôchodkové dávky stúpli a to pevnou sumou v závislosti od typu dôchodku. „ Úrazová renta sa od 1. januára 2016 zvyšuje o 0,46 %... Maximálna výška nemocenských dávok sa v roku 2016 zvyšuje. Dôvodom je, že maximálny denný vymeriavací základ, resp. maximálny úhrn denných vymeriavacích základov na určenie výšky nemocenskej dávky sa zvýši zo 40,6357 eur na 42,3124 eur a materské sa zvyšuje zo súčasných 65% na 70% denného vymeriavacieho základu alebo pravdepodobného denného základu... Nárok na vyrovnávací príplatok má poberateľ slovenského starobného dôchodku, ktorému sa vypláca aj český starobný dôchodok. Nárok vzniká od 1. januára 2016 a po splnení zákonom stanovených podmienok... Sociálna poisťovňa bude od 1. januára 2016 opätovne priznávať pozostalostný dôchodok tým vdovám a vdovcom, ktorí ovdoveli pred 1. januárom 2004... Príspevok športovému reprezentantovi je nová štátna sociálna dávka k jeho dôchodku... Práca na dohodu je v sociálnom poistení bezo zmien. ”

1. júla 2016 sa menili aj dávky v nezamestnanosti . Tieto zmeny sú uvedené v dokumente Sociálnej poisťovne z dňa 13.júna 2016: „ Kým výška dávky v nezamestnanosti priznanej do 30. júna 2016 môže dosiahnuť v mesiaci, ktorý má 31 dní, maximálne sumu 874,50 eura a v mesiaci, ktorý má 30 dní, sumu 846,30 eura, od 1. júla 2016 to bude v mesiaci, ktorý má 31 dní, suma 900 eur a v mesiaci, ktorý má 30 dní, suma 871 eur .“ V júli 2016 sa zmenila aj maximálna výška dávky garančného poistenia , ktorá stúpla z 2 574 eur na 2 649 eur.

Vláda chce skutočne aj od roku 2017 zvyšovať dôchodky o 2 % z priemernej mesačnej sumy daného dôchodku. V článku, ktorý uverejnil plátok Pravda 19. septembra 2016, sa píše: „ Starobní dôchodcovia by mali dostať 8,20 eura, predčasní penzisti 7,90, invalidní dôchodcovia s mierou poklesu schopnosti pracovať do 70 % – štyri eurá, ak majú mieru poklesu schopnosti pracovať viac ako 70 %, mali by dostať 7,10 eura “. Výška minimálneho dôchodku sa však meniť nebude, pretože je úzko spätá s výškou životného minima, ktorá nepodľahne zmene. Vianočný príspevok by zase malo dostať o približne 28-tisíc dôchodcov viac.

dokumentu
dávky v nezamestnanosti
garančného poistenia
dôchodky
Pravda
minimálneho
Vianočný


Preto vláda posúdi možnosť zavedenia daňových zvýhodnení a osobitných stimulov pre rozvoj slovenského kúpeľníctva.

Zahrnutie rozvoja slovenského kúpeľníctva medzi koaličné sľuby presadila Slovenská národná strana. Ministerstvo dopravy spolupracuje so Zväzom cestovného ruchu (ZCR) na vypracovaní zoznamu opatrení prospešných pre rozvoj slovenského kúpeľníctva. Vláda o tejto oblasti začína rokovať, zatiaľ však nedospela ku konkrétnym riešeniam, preto sľub hodnotíme ako nesplnený.

Otázka slovenského kúpeľníctva bola súčasťou volebnej kampane SNS a jeho zlepšenie presadzoval Andrej Danko pred minuloročnými parlamentnými voľbami. Na oficiálnej stránke SNS uviedol, že v rozvoji kúpeľníctva vidí možnosti na naštartovanie ekonomiky a zníženie nezamestnanosti.

TASR následne v apríli uviedla, že vláda posúdi možnosť daňových zvýhodnení pre kúpeľníctvo. Na rozvoji cestovného ruchu vo vybraných turisticky atraktívnych lokalitách by sa mala zároveň zúčastňovať aj celoštátna a regionálna doprava. Vláda sa zaviazala prijať opatrenia s cieľom lepšej koordinácie železničnej a autobusovej dopravy a prevádzkovateľov stredísk cestovného ruchu na celoročnej a sezónnej báze. Konkrétne zvýhodnenia by podľa Danka spočívali v znížení daňového zaťaženia, SNS navrhla zníženie DPH na úroveň 10 % na služby v kúpeľníctve a v cestovnom ruchu. Portál aktuality.sk ale podozrieva Danka z toho, že daňové zvýhodnenia pomôžu najmä podnikateľom, ktorí slovenské kúpele vlastnia. Namiesto stimulov odborníci hovoria o inej forme pomoci. „Kúpeľníctvo by potrebovalo najmä kvalitný marketing, jednotnú reklamu Slovenska ako kúpeľnej krajiny, modernizáciu služieb,“ tvrdí výkonný riaditeľ Podnikateľskej aliancie Slovenska Peter Kremský. Podľa neho treba využiť kapacity expertov z oblasti cestovného ruchu, ktoré štát zanedbáva. Finančný portál O peniazoch s odkazom na Agentúru SITA uviedol 24. januára, že Ministerstvo dopravy a výstavby SR (MDV) plánuje zlepšiť podmienky pre podnikanie v cestovnom ruchu, špeciálnu pozornosť bude venovať práve podpore kúpeľníctva. "Naším cieľom je pritiahnuť na Slovensko čo najviac turistov, pričom vidíme veľký potenciál v rozvoji slovenského kúpeľníctva ako unikátneho produktu cestovného ruchu,“ povedal štátny tajomník rezortu dopravy Peter Ďurček.

Portál O peniazoch ďalej uviedol, že ministerstvo dopravy sa chce zamerať aj na propagáciu kúpeľníctva. Ivana Magátová, riaditeľka sekcie cestovného ruchu Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, v rozhovore pre denník Pravda potvrdila, že ministerstvo oslovilo predstaviteľov a spoločne pripravujú zoznam opatrení, ktoré by rozvoju tohto segmentu cestovného ruchu mohli najviac pomôcť. Najväčším krokom je zatiaľ, že Slovenská agentúra pre cestovný ruch (SACR) bola v januári začlenená do štruktúr ministerstva dopravy. TASR informovala, že ZCR očakáva zvýšenie podpory domáceho cestovného ruchu. Uviedol to prezident zväzu Marek Harbuľák. "Tieto zmeny vnímame ako snahu vlády o efektívnejšiu podporu turizmu. Pokiaľ zabezpečia aktívnejšiu podporu podnikania našich členov a dostatočný marketing ich aktivít, bude zlúčenie správnym krokom do budúcnosti," avizoval Harbuľák.

Na oficiálnej stránke SNS
TASR
SNS navrhla
aktuality.sk
Agentúru SITA
O peniazoch
Pravda
TASR informovala,


Ale to Poliakom nepomôže. Skvelý príklad. Čo urobili Poliaci ako reakciu? Postavili plot a zabránili tomu, aby sa mohli dostať na ich územie.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Poľsko v roku 2022 dokončilo výstavbu oceľového plotu na svojej hranici s Bieloruskom ako odpoveď na vysoký počet prichádzjúcich migrantov prevažne zo štátov Ázie.

Poľsko

Prílev migrantov z Bieloruska do Poľska začal približne v lete 2021. V auguste Poľsko obvinilo Bielorusko z úmyselného posielania migrantov cez hranicu a poslalo na ňu okolo 900 poľských vojakov v úmysle zabezpečiť ju. Následne v septembri Poľsko vyhlásilo núdzový stav v pohraničných oblastiach s Bieloruskom práve kvôli príchodu vysokého počtu migrantov z krajín ako Irak či Afganistan.

V tom čase boli na Bielorusko zo strany Európskej únie uvalené už štyri sankčné balíky, najnovší aj v dôsledku nezákonného núteného pristátia letu spoločnosti Ryanair v Bielorusku s cieľom zadržať bieloruského opozičného aktivistu Ramana Prataseviča.

V októbri 2021 poľskí poslanci schválili výstavbu trvalého múru na hraniciach s Bieloruskom, už predtým tam stál žiletkový plot. Oceľový plot s dĺžkou 185 kilometrov dokončili v lete 2022.

Okolité krajiny

Koncom septembra 2021 začali na svojich hraniciach s Bieloruskom stavať plot Litva a Lotyšsko. Ten mal za úlohu brániť pred vstupom nelegálnych migrantov smerujúcich z Bieloruska do krajiny. Obe krajiny tiež vyhlásili v blízkosti hraníc núdzový stav.

Súčasná situácia

V máji 2023 boli medializované pokusy prekonať plot na poľsko-bieloruskej hranici. Väčšina migrantov v tomto prípade údajne pochádzala z Bangladéšu, Indie, Eritrey a Etiópie.

V prípade masívneho náporu migrantov z bieloruského územia sa Poľsko, Litva, Lotyšsko a Estónsko v auguste 2023 zaviazali uzavrieť hranice s Bieloruskom. Bielorusko v súčasností tvrdí , že Poľsko násilne bráni migrantom v prechode cez hranice.

O budúcnosti oceľového plota na poľsko-bieloruskej hranici rozhodnú občania Poľska v referende v deň plánovaných parlamentných volieb 15. októbra 2023. Hlasovať sa bude o jeho zachovaní, či odstránení.

obvinilo poslalo vyhlásilo uvalené pristátia schválili žiletkový dokončili začali prekonať zaviazali tvrdí rozhodnú


Narážam aj na výjazdové rokovania vlády, lebo ak niekto dostane viac, tak tam už je prvý predpoklad toho, že prečo dostal viac. Jednoducho je to podozrivé a prečo to je práve v čase, keď títo poslanci zaštrajkujú podporiť vládnu koalíciu.

Koncom januára sa konalo výjazdové rokovanie vlády v obci Červený kláštor, ktoré sa okrem iného zaoberalo problémami v okresoch Kežmarok a Stará Ľubovňa. Na rokovaní sa zúčastnil aj jeden z rebelujucich poslancov Ján Ferenčák, ktorý je zároveň primátorom mesta Kežmarok. Vláda na rokovaní odklepla vyše 200-tisíc pre dve kežmarské školy. Stalo sa tak v čase, kedy koalícia nemá istú väčšinu a musí vyjednávať s rebelujúcimi poslancami. Celkovo do miest a obcí s koaličným vedením smerovalo v priemere podstatne viac, ako to bolo v prípade opozičných alebo nezávislých starostov a primátorov. Výrok Milana Majerského preto hodnotíme ako pravdivý.

Štvrtá vláda Roberta Fica si už pri svojom nástupe stanovila ako jednu zo svojich priorít pravidelné rokovania v regiónoch Slovenska. Tento záväzok zakotvila aj v programovom vyhlásení (s. 58): „Vláda má v úmysle organizovať výjazdové rokovania v pravidelných dvojmesačných intervaloch,“ uvádza sa v dokumente.

Januárové výjazdové rokovanie sa konalo v Červenom kláštore a zaoberalo sa aj situáciou v okresoch Kežmarok a Stará Ľubovňa.

Vláda na výjazdovom rokovaní podporila celkovo projekty za vyše 2 milióny eur. Podľa návrhu uznesenia by z tejto sumy malo smerovať spolu 681-tisíc eur do okresu Kežmarok a 818 000 € do okresu Stará Ľubovňa ( .docx , s. 11-13).

Z toho:

miestam, kde sú primátori/starostovia podporení koaličnými stranami (27 miest, tj. 32,53 %), bude smerovať 42,47 % z celkových zdrojov,

miestam, kde sú primátori/starostovia podporení opozičnými stranami (17 miest, tj. 20,48 %), bude smerovať 13,15 % zdrojov,

miestam, kde sú nezávislí primátori/starostovia (33 miest, tj. 39,76 %), bude smerovať 38,33 % zdrojov.

zvyšných 84 000 € pôjde obciam/mestám, kde bol úspešný kandidát podporený buďto stranami koalície aj opozície alebo mimoparlamentnými stranami.

V priemere tak podľa návrhu bude smerovať obciam a mestám s koaličným vedením 21 889 eur, zatiaľčo tie s opozičnými starostami a primátormi dostanú len 10 765 eur. Obce a mestá s nezávislými starostami a primátormi dostanú v priemere 16 167 eur.

Výpočty vychádzajú zo Zoznamu zvolených starostov ( .xlsx ) a Návrhu uznesenia vlády ( .docx , s. 11-13).

Na jednanie bol prizvaný aj primátor Kežmarku Ján Ferenčák, ktorý bol označený za jedného zo štyroch „rebelujúcich poslancov” v strane Hlas. Konkrétne mestu Kežmarok dotácia poskytnutá nebola, kežmarským organizáciám Vôľa žiť a Šport je cesta však poputuje spolu 13 -tisíc eur ( .docx , s. 11) a dvom vybraným kežmarským školám ďalších 220 000 eur ( . docx , s. 3).

Ferenčák po rokovaní jednoznačne nepovedal , ako bude hlasovať na schôdzi 4. februára 2025 ohľadom zdravotníckych zákonov a stavebného zákona. Neskôr však na margo prestupu ďalšieho zo štvorice rebelov, Romana Malatinca, do Národnej koalície reagoval , že podobný krok neplánuje a oba zákony na schôdzi podporí.

Na schôdzi sa pri pokusoch o otvorenie neprezentoval , hoci sa jej účastnil, po otvorení však podporil koalíciu a hlasoval za schválenie skráteného legislatívneho konania pri zmenách v stavebnom zákone a zdravotníckej legislatíve a následne tiež za schválenie oboch návrhov zmien.

stanovila
programovom vyhlásení
zaoberalo
podporila
návrhu uznesenia
.docx
.xlsx
.docx
označený
.docx
.
docx
nepovedal
prestupu
reagoval
neprezentoval


...od toho januára 2016 po september 2017 tí učitelia dostali navýšené o 18% a že dnes priemerný plat učiteľa je naozaj vyše 1 100 eur (...).

Učiteľom boli platy zvýšené od januára 2016 trikrát, a to o štyri, šesť a šesť percent. Platy sa tak navýšili o 17 % oproti predchádzajúcemu stavu z 2015. Priemerný plat pedagogických zamestnancov v školskom roku 2016/2017 bolo na úrovni 1 018 eur. Ak sa počítajú platy len pedagogickým pracovníkom ZŠ a SŠ (bez učiteľov MŠ, JŠ a ZUŠ), priemerný plat je skutočne nad 1 100 eur. Všetky dostupné štatistiky uvádzajú priemerné platy za školský rok 2016/2017, a teda ešte nezohľadňujú navýšenie od septembra 2017. Demagog.SK si vyžiadal tieto údaje z ministerstva. Bez nových štatistík výrok nemôžeme overiť.

1. januára 2016
1. septembra 2016
1. septembra 2017
.pdf
.pdf
.pdf


Dokonca to tým, ako sa to nastavilo, mám pocit, že to bolo dokonca v reáli v porovnaní, čo by bolo prišlo, tak to bolo nejakých 23% (zníženie poslaneckého platu, pozn.). Tak si to nejako pamätám.

Zákonom č. 500/2010 Z. z. z 2. decembra 2010 bol zmenený a doplnený zákon NR SR č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. Plat poslanca je upravený v § 2 ods. 1 a § 29 ods. 1, je to trojnásobok priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok a pre rok 2011 je znížený o 15 % , od 1. 1. 2011 je stanovený na 1899,00 eur a je pre všetkých poslancov rovnaký. V roku 2011 je tak plat poslancov znížený o 15% ( deficit odhadovaný na rok 2011 je 7,8 %, pozn.). Zároveň však došlo ku odmrazeniu platov (platy boli "zamrznuté" a odvíjali sa od 3-násobku priemernej mzdy v roku 2007, pozn.) a vymeriavací základ tak stúpol z 2009 eur na 2250. Reálne medziročné zníženie základného platu tak činilo iba necelých 6%. Otázka zostáva o koľko klesol celkový príjem Procházku vrátane všetkých odmien vyplývajúcich z jeho funkcií. Vzhľadom na to, že Richard Sulík uvádza celkovú úsporu nákladov na poslancov na 10%, nepredpokladáme, že by sa Procházkov príjem mohol znížiť o 23%.

zákon
znížený o 15 %
deficit odhadovaný
odmrazeniu
uvádza


Vieme, že máme populáciu pod hranicou záchovnosti národa a tak isto sú na tom všetky tie západné krajiny, ktoré prijali tieto inštitúcie a inštitúty a vieme, že to je veľmi vážny problém, ktorý sa nám prejaví za 30 rokov tým, že sa o nás nebude mať kto postarať.

Je síce pravda, že Slovensko a aj západoeurópske krajiny majú populáciu pod hranicou záchovnosti (ktorá je stanovená na 2,1 dieťaťa na ženu), ale nakoľko väčšina krajín, ktoré majú legalizované homosexuálne manželstvá v západnej Európe, má vyšší priemer detí na ženu ako na Slovensku, kauzalita medzi týmto typom manželstva a znížením pôrodnosti podľa verejne dostupných dát neplatí. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa údajov CIA za rok 2014, kedy Európsky priemer je 1,6 narodeného dieťaťa na ženu, je Slovensko v tejto štatistike podpriemerné - len 1,39 dieťaťa/žena. Údaje v tabuľke ukazujú pre porovnanie všetky štáty EÚ a teda i tie, v ktorých sú legalizované homosexuálne manželstvá - môžeme si všimnúť, že väčšina z nich je nielen nad hodnotou Slovenska, ale aj nad hodnotou priemeru EÚ. Pri pohľade na pôrodnosť v krajinách EÚ, najmä v prípade štátov, ktoré majú uzákonenú určitú formu inštitútu pre osoby rovnakého pohlavia, je možné vidieť skôr rastúci trend pôrodnosti, odkedy boli tieto inštitúcie uzákonené. V Rakúsku, Holandsku, Švédsku, Nemecku, Fínsku a Írsku pôrodnosť kolíše, respektíve jemne rastie, v Belgicku, Veľkej Británii, Českej republike a Slovinsku je možné pozorovať stabilný rast, v Portugalsku ako jedinej krajine sa pôrodnosť znižuje. Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov CIA
pôrodnosť


Skupina štátov proti korupcii pri Rade Európy (GRECO) ocenila Slovensko za dosiahnutý pokrok v oblasti transparentnosti financovania strán. SR už nie je monitorovaná za neplnenie odporúčaní v tejto oblasti. Slovensko zlepšilo svoje postavenie v rebríčku vnímania korupcie Transparency International z 66. miesta v roku 2011 na 54. miesto v roku 2014, teda o 12 miest.

Vládny fakt ako celok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže v kontexte hodnotenia výsledkov práce 2. vlády R. Fica je opomenutie metodiky zisťovania vnímania korupcie (CPI) nekorektné. Index vnímanie korupcie je zostavený na základe dát, ktoré sú zisťované v priebehu dvoch rokov a teda index 2011 vychádza nielen z dát a zisťovaní vnímania korupcie za Ivety Radičovej, ale aj 2. vlády R. Fica (december 2009 - jún 2010). Index 2011 teda nezobrazuje len stav za pravicovej vlády. Korektné porovnanie by bolo porovnanie CPI indexu 2012 (62. miesto) a 2014 (54. miesto). Výrok týkajúci sa monitorovania GRECO sme už overovali v minulosti ( O5M12 , 30. novembra 2014). Organizácia GRECO pri Rade Európy monitorovala Slovenskú republiku za nesplnenie odporúčaní v oblasti transparentnosti. GRECO na svojom 65. plenárnom zasadnutí prijalo 10. októbra 2014 správu o hodnotení tretieho kola ako dodatok k Druhej správe (.pdf, s. 3) o plnení odporúčaní SR. "Aktuálny Dodatok k Druhej správe o plnení odporúčaní Slovenskej republiky hodnotí ďalšie opatrenia, ktoré prijali štátne orgány Slovenskej republiky za účelom zrealizovania odporúčaní Témy II (transparentnosť financovania politických strán)." "V Slovenskej republike boli reformy, ktoré sa týkajú Témy II (Transparentnosť financovania politických strán), iniciované už v roku 2011 a ich cieľom bolo prijatie novej legislatívy v tejto oblasti. Po dlhšom a ťažkopádnom procese, vrátane volieb do Národnej rady SR v roku 2012 sa Slovenskej republike aktuálne podarilo zaviesť sčasti nový a sčasti novelizovaný právny rámec na zlepšenie transparentnosti v otázke financovania politických strán... ...Prijatie zákona o volebnej kampani v roku 2014 predstavuje v tomto ohľade výrazné zlepšenie." (.pdf. s. 11) " GRECO konštatuje, že súčasná úroveň plnenia odporúčaní už viac nie je „celkovo neuspokojivá“ v zmysle Pravidla 31, odseku 8.3 Procesného poriadku a rozhodlo sa naďalej neuplatňovať voči Slovenskej republike Pravidlo 32. Prijatím tohto Dodatku k Druhej správe o plnení odporúčaní sa vo vzťahu k Slovenskej republike končí Tretie kolo hodnotenia ." (.pdf, s. 11) Druhá časť výroku sa týka hodnotenie vnímania korupcie tzv. CPI (Corruption Perceptions Index). Slovensko v hodnotení z roku 2014 skončilo Slovensko na 54. mieste (zo 175 krajín) v svetovom rebríčku vnímania korupcie, ktoré hodnotí Transparency International. Oproti hodnoteniu z roku 2011, kedy sme skončili na 66. mieste (183 krajín), si tak Slovensko polepšilo o 12 miest. V tomto prípade je však veľmi dôležitá metodika zisťovania. Index zobrazuje mieru vnímania korupcie približne dva roky dozadu. Index z roku 2011 tak hovorí o stave aj z rokov 1. Ficovej vlády, keďže zahŕňa aj rok 2009, 2010 a 2011. Index z roku 2014 je založený na dátach zbieraných v priebehu dvoch rokov. Transparency International tak pre index z roku 2011 ako aj pre index z roku 2014 uvádza: "The 2011 CPI draws on 17 data sources from 13 institutions. The information used for the 2011 CPI is survey data from these sources gathered between December 2009 and September 2011. " "The 2014 CPI draws on data sources from independent institutions specialising in governance and business climate analysis. The sources of information used for the 2014 CPI are based on data gathered in the past 24 months. " V kontexte vládneho výroku - hodnotenia výsledkov práce 2. vlády R. Fica, ide o zavádzanie, keďže sa opomína metodika zisťovanie vnímania miery korupcie. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

správe

skončilo

skončili


Od revolúcie sa nám v porovnaní s pôrodnosťou osemdesiatom deviatom nenarodilo 600 000 detí alebo o 600 000 detí sa nám narodilo menej.

V roku 1989 sa na Slovensku narodilo 80 116 53 detí, v rokoch, toto číslo postupne klesalo od roku 1979, kedy sa detí narodilo až 100 240 (zdroj: Štatistický úrad SR ). P očet novonarodených detí klesal až do roku 2002, kedy dosiahol minumum na úrovni 50 841. Odvtedy postupne stúpa a v roku 2020 sa narodilo 56 650 detí. Ak spočítame, o koľko detí sa v jednotlivých rokoch narodilo v porovnaní s rokom 1989, dostaneme sa k číslu 642 930, výrok preto hodnotíme ako pravidivý.

narodilo
Štatistický úrad SR
narodilo


V rámci OECD a ak niekto hovorí, že sme na chvoste, tak sme dlhodobo na chvoste (podpory vzdelania, pozn.).

Podľa štatistík OECD majú slovenskí učitelia najnižšie platy v rámci OECD. Len učitelia v Poľsku a v Maďarsku majú nižšie nástupné platy, s rokmi praxe sa však výrazne zvyšujú. Zatiaľčo priemerný ročný plat učiteľa na základnej škole s 15-ročnými skúsenosťami v OECD v roku 2010 dosahoval 37 603 USD, na Slovensku takýto učiteľ zarábal len 12 688 USD ( Education at Glance, OECD 2012 (.pdf)).

OECD
Education at Glance, OECD 2012
The World Bank Data Catalog


10 % približne zdravotníkov zomiera pri tej liečbe tých ďalších chorých ľudí.

Z verejne dostupných zdrojov nie je zrejmé, aký podiel zdravotníkov zomiera vo svete na následky koronavírusu. Demagóg.SK nezískal túto informáciu ani od našich úradov. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako neoveriteľné. Agentúra Reuters vyvrátila vo svojom factcheckingu tvrdenia na sociálnych sieťach, podľa ktorých zomrela v Taliansku až polovica lekárov a sestier. Podľa tamojších združení podľahlo koronavírusu k 5. aprílu 2020 77 lekárov a k 27. marcu asi 22 zdravotných sestier - z vyše 350-tisíc zdravotníkov. Národné centrum zdravotníckych informácií pre Demagóg.SK uviedlo, že nemá informáciu, aký podiel zdravotného personálu umiera vo svete na koronavírus. Ministerstvo zdravotníctva na email neodpovedalo. Nereagoval ani tlačový odbor Úradu vlády.

factcheckingu


Šéf úradu pre verejné obstarávanie doniesol na vládu nový návrh zákona , kde bolo aj elektronické obstarávanie a z tej vlády ste ho vyrazili a predĺžili ste zadanie napríklad tohoto obstarávania až o 8 mesiacov.

Úrad pre verejné obstarávanie prišiel s novelou zákona ( .pdf ) o verejnom obstarávaní, ktorý by umožnil elektronické obstarávanie. Vláda ho na svojom zasadnutí 22.9. 2010 neschválila a zadala vypracovanie novej novely. Ako je uvedené v správe "vládny kabinet zároveň poveril Ministerstvo spravodlivosti SR vypracovať do júna 2011 nový návrh zákona o verejnom obstarávaní".

.pdf


... a po druhé pán predseda Úradu vyšiel dva týždne pred sčítaním ľudu s takýmto spochybňovaním sčítania ľudu ...

Priebeh sčítania:

Od 13. do 20. mája 2011 budú sčítací komisári roznášať formuláre. Rozhodujúcim okamihom sčítania je polnoc z piatka 20. mája na sobotu 21. mája. Údaje vyplnené vo formulároch musia byť aktuálne k tomuto dátumu

Vyplnené formuláre budú komisári zbierať od 21. mája do 6. júna.

20. mája 2011 Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky informoval , že anonymita obyvateľov pri sčítaní nie je zaručená.

"Úrad na ochranu osobných údajov sa nemôže stotožniť s vyjadreniami Štatistického úradu, že sčítacie formuláre aj po vyplnení zostanú anonymné."

informoval


Zoberte si, rok už máme dá sa povedať odkomunikovaný základ programu, ktorý bol schválený. Volá sa to Občianska vízia 2016.

Občianska vízia 2016 je strategickým dokumentom strany Most-Híd, určený hlavne pre parlamentné voľby 2016. Tento dokument sa dá považovať za východisko pre politický program. Obsahuje hlavné ciele strany. Zatiaľ obsahuje sedem častí, napríklad Ústavný systém alebo Maďarská národnostná politika. Prvá z nich bola predstavená v septembri 2013, teda pred viac ako rokom. Dokument bol schválený predsedníctvom a kongresom strany. Výrok je teda pravdivý.

Občianska


...bol som pritom, ako sme podpisovali ratifikačné dohody o vstupe do NATO

Podľa stránky NATO boli prvé prístupové rokovania v Prahe v novembri 2002. Teda už počas 2. Dzurindovej vlády. Podpis protokolov bol v marci 2003. Hrušovský bol v tom čase predsedom NR SR. Podľa Ústavy SR má NR SR v pôsobnosti vysloviť súhlas s s medzinárodnými zmluvami, z ktorých vzniká Slovenskej republike členstvo v medzinárodných organizáciách (Čl. 86). Po schválení v NR SR bol teda aj jedným zo signatárov ako predseda NR SR. Podľa Rokovacieho poriadku NR SR, predseda NR SR podpisuje podpisuje uznesenia národnej rady (§ 43). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

“Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Romania, Slovakia and Slovenia were invited to begin accession talks at the Alliance’s Prague Summit in 2002. On 29 March 2004, they officially became members of the Alliance, making this the largest wave of enlargement in NATO history.”

Podpis Hrušovský Ústavy poriadku


Jednak aj to čo povedal, že keď niekto požiada na zastupiteľstve, aby mu bolo pridelené slovo a môže rozprávať vo svojom materinskom jazyku. Áno, ako to je v zákone napísané, keď s tým všetci súhlasia. Je to tam napísané.

G. Gál si zamiena jednotlivé ustanovenia zákona. Hovorí pravdu, ak by sa výrok M. Madarica, na ktorý reaguje, vztahoval na nové znenie § 3 ods. 1. Tam sa hovorí o možnosti používat jazyk menšiny pri všeobecne pri rokovaní. Tu má pravdu, že s tým musia súhlasit všetci prítomní. Avšak výrok M. Madarica sa vztahuje na nové znenie § 3 ods. 2, kde sa doplna: "15. V § 3 ods. 2 sa slová 'v obci podla § 2 ods. 1 má' nahrádzajú slovami 'a ostatní úcastníci zasadnutia obecného zastupitelstva v obci podla § 2 ods. 1 majú'." Zákon teda rozširuje právo používat materinský jazyk aj na úcastníka rokovania, zatial co doteraz takéto právo mal len poslanec. G. Gál takto nehovorí pravdu. Novelizované znenie je možné odkontrolovat na pozadí súcasného zákona . "§ 3 ( 1) Rokovanie orgánu územnej samosprávy v obci podla § 2 ods. 1 sa môže uskutocnit aj v jazyku menšiny, ak s tým súhlasia všetci prítomní. (2) Poslanec obecného zastupitelstva v obci podla § 2 ods. 1 má právo používat na rokovaní tohto orgánu jazyk menšiny. Tlmocenie zabezpecí obec."

zákona


...z Ukrajiny sa dnes valia na Slovensko produkty do oceliarskeho priemyslu o 30-40 percent lacnejšie, pretože tam je úplne iná ochrana životného prostredia.

Viaceré zdroje hovoria o nižších nákladoch, vstupoch pre ukrajinské firmy, v dôsledku čoho sú ich výrobky podstatne lacnejšie výrobky vyrobené v EÚ. Analytik s cennými papiermi uvádza, že jedným z hlavných dôvodov sú ceny emisných povoleniek, ktoré musia platiť firmy v EÚ, no nie firmy na Ukrajine. Demagog.SK nezistil žiadne konkrétne analýzy hovoriace až o 30-40% nižších cenách za produkty oceliarstva z Ukrajiny oproti tým z EÚ. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný Zdroje uvádzajú, že ceny ukrajinských produkty budú nižšie, obzvlášť pri oceliarstve kvôli emisiám, ktorými nie sú ukrajinské firmy tak zaťažované ako tie Slovenské.

aktuálne.sk uvádza
Reuters
Pravda


Ľudia v Cargu pán minister nemôžu za to, že je svetová hospodárska kríza a Cargo nemá výkony. My sme sa rozhodli v tejto situácii ťažkej dať Cargu pôžičku a držať zamestnanosť, lebo tí ľudia jednoducho za to nemôžu.

Ako uvádza eTrend "v roku 2009 poskytla vláda R. Fica spoločnosti mimoriadnu pôžičku vo výške 166 miliónov eur, ktorá zabránila krachu spoločnosti a zároveň však oddialila a škratanie, ktoré by bolo sprevádzané prepúšťaním."

poskytla


.Slovenská pospolitosť je dodnes legálne občianske združenie, ktoré proste ani Ministerstvo vnútra nerozpustilo...

Slovenská pospolitosť ( SP ) je občianske združenie, ktoré vzniklo v máji 1995. Združenie funguje dodnes,pretože Najvyšší súd zrušil rozhodnutie ministerstva vnútra, ktoré pospolitosť v roku 2008 rozpustilo. K rozpusteniu SP došlo 12. novembra 2008. Združenie malo podľa ministerstva vnútra podnecovať nenávisť a neznášanlivosť z národnostných, rasových, náboženských a politických dôvodov a konať tak protiústavne. Najvyšší súd však rozhodnutie ministerstva v júli 2009 neodobril s tým, že neboli splnené zákonné podmienky na zrušenie združenia a vrátil rozhodnutie na opätovné konanie. Rezort nemal dodržať zákonné lehoty, ktorými zrušenie oznámil jeho zástupcom. Ministerstvo vnútra pod vedením Roberta Kaliňáka následne prisľúbilo vo veci konať a odstrániť všetky nedostatky. „Keďže občianske združenie ani po pôvodnom rozhodnutí ministerstva vnútra neupustilo od svojej nezákonnej činnosti, sme pripravení v krátkom čase opäť rozhodnúť o jeho rozpustení," povedal v roku 2009 hovorca rezortu. SP ako občianske združenie ale funguje dodnes. Je však potrebné poznamenať, že v minulosti došlo k zrušeniu Slovenskej pospolitosti - Národnej strany (SP-NS). Tú v roku 2005 založili priaznivci a členovia SP na čele s Marianom Kotlebom. Mala sa stať „politickým nástrojom SP na presadzovanie jej myšlienok a zásad na politickom poli”. SP-NS bola po roku fungovania Najvyšším súdom SR rozpustená . Žaloba generálnej prokuratúry sa opierala o protisystémovosť stanov strany, obsahujúcich protiústavný národný princíp a snahu o zavedenie stavovského štátu a taktiež o paralelu strany s HSĽS z čias Slovenského štátu.

SP funguje rozpusteniu neodobril prisľúbilo Mala rozpustená opierala


...vám na cestách umiera dramaticky viacej ľudí a že vlastne máte katastrofálne výsledky v rámci štatistiky.

Štatistika smrteľných dopravných nehôd :

Smrteľné dopravné nehody v roku 2009

Január

Február

Marec

Apríl

Máj

Jún

Júl

August

September

Október

November

31

30

19

36

27

35

33

31

24

31

24

Smrteľné dopravné nehody v roku 2010

Január

Február

Marec

Apríl

Máj

Jún

Júl

August

September

Október

November

27

25

21

20

21

25

37

35

32

37

42

Hodnotový súd R. Kaliňáka, že zomiera „ dramaticky viacej ľudí “, necháme na uvážení čitateľa. Pravdou však je, že prvý polrok roku 2010 až na jednu výnimku (mesiac marec) smrteľných nehôd v porovnaní s rokom 2009 ubúdalo. Naopak od júla roku 2010 sa počet smrteľných nehôd, oproti rovnakému obdobie v roku 2009, začal zvyšovať.

smrteľných dopravných nehôd


Prvýkrát teda všetky záväzky, všetky dlhopisy vydané po vzniku ESM tými členskými štátmi budú musieť obsahovať takzvanú collective action, proste klauzulu, ktorá hovorí, že ak dôjde k bankrotu, tak sa investorom berú peniaze.

V úvode zmluvy , ktorou sa zriaďuje európsky mechanizmus pre stabilitu (EMS) sa v bode 11 uvádza " Vo svojom vyhlásení z 28. novembra 2010 euroskupina uviedla, že do podmienok všetkých nových štátnych dlhopisov krajín eurozóny sa zahrnú tzv. doložky CAC (doložky o spoločnom postupe), ktoré budú štandardizované a identické, aby sa tak zabezpečila likvidita trhu." Podľa portálu europa.eu doložka o spoločnom postupe tzv. CAC (collective action clause) bude od júna 2013 bude zahrnutá do podmienok všetkých nových dlhopisov vydaných v eurozóne. Táto klauzula podľa SITA hovorí o tom, že prípadné straty bude znášať aj súkromný sektor. Či sa jedná o precedens, nedokážeme overiť, pravdou, ale je, že táto klauzula je v ESM zahrnutá.

zmluvy europa.eu SITA


Som rád, že sa nám to podarilo obhájiť, tie dva, ktoré pán Figeľ spomínal ( Eliminácia bezpečnostných rizík na cestách I. tried v Trnavskom a Nitrianskom regióne a Košickom a Prešovskom regióne, pozn.)

V oficiálnej tlačovej správe ministerstva sa uvádza, že EK nezastavila čerpanie eurofondov pre dopravné projekty, pretože sa zlepšila implementácia projektov. Celkovo je v súčasnosti zakontrahovaných takmer 2,3 miliardy eur (viac ako 60 % alokácie OPD - Operačný program Doprava). Následkom obnovenej dôvery EK sa stal aj vnútorný audit projektov na ministerstve.

správe
audit
hodnotila pozitívne
Eurokompas


Od 2013 ich podporujeme nielen teda vybavením techniky, podporujeme ich aj paušálnymi náhradami ich výdavkov každoročne. Minulý rok sme im dotovali opravu hasičských staníc v sume 30 miliónov eur.

Je pravda, že Ministerstvo vnútra SR každoročne finančne podporuje dobrovoľné hasičské zbory a to prostredníctvom paušálnej aj pohyblivej zložky podpory. V roku 2018 však rezort na výstavbu a opravu hasičských staníc a zbrojníc uvoľnil iba 15,8 milióna eur, nie 30 miliónov, ako tvrdí Saková. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V súlade s § 3a zákona č. 37/2014 Z. z. o Dobrovoľnej požiarnej ochrane Slovenskej republiky z 29. januára 2014 s účinnosťou od 1. apríla 2014 sa obciam každoročne poskytujú finančné prostriedky, ktoré slúžia na podporu dobrovoľných hasičských zborov. Táto podpora je určená právnym predpisom Ministerstva vnútra a skladá sa z paušálnej a pohyblivej zložky. „ Paušálna zložka závisí od zaradenia dobrovoľného hasičského zboru obce do kategórie podľa osobitného predpisu. Pohyblivá zložka závisí od uskutočnených výjazdov mimo územia obce na základe pokynu operačného strediska Hasičského a záchranného zboru, pričom je v nej zahrnutá aj náhrada za pohonné látky .“ Podľa § 4 vyhlášky Ministerstva vnútra č. 611/2006 Z. z. o hasičských jednotkách sa dobrovoľný hasičský zbor zaraďuje do jednej z piatich kategórií podľa nebezpečenstva katastrálneho územia obce: A1, A, B, C, D (zbor, ktorý nepožiada o zaradenie do kategórie). Od určenej kategórie sa podľa § 4b odvíja každoročná paušálna finančná podpora nasledovne: a) 7 000 eur pre dobrovoľný hasičský zbor obce kategórie A1, b) 5 000 eur pre dobrovoľný hasičský zbor obce kategórie A, c) 3 000 eur pre dobrovoľný hasičský zbor obce kategórie B, d) 1 400 eur pre dobrovoľný hasičský zbor obce kategórie C.

§ 3a
§ 4
§ 4b
rozšírili
§ 2 písm. c
prostredníctvom
rtf
pdf
našli


Fico nešpecifikuje aký dôchodok (invalidný, vdovský a pod.), preto máme za to, že myslí výšku starobných dôchodkov, ktorý je najčastejšie vyplácaným dôchodkov a poberá ho jeden milión poistencov. Sociálna poisťovňa uvádza, že priemerná výška vyplácaných starobných dôchodkov k 30. aprílu 2014 rovnala 399 eur. Podobná suma je aj počas januára, februára a marca 2014. Podobne aj výška predčasne vyplácaných starobných dôchodkov je na úrovni blížiacej sa 400 eur. Informáciu o mediánovom starobnom dôchodku sme nezistili. Dôchodky sú teda okolo 400 eur, nie 300 eur ako tvrdí Fico.

Sociálna poisťovňa
dôchodkov


V roku (19)91, po revolúcii, nás bolo najviac (členov maďarskej menšiny, pozn.) a dnes je nás najmenej v porovnaní s rokom 1961, takže je tu veľký úbytok.

Podobný výrok Józsefa Berényiho sme overovali 25. februára 2016. Podľa portálu infostat sa k maďarskej národnosti pri sčítaní v roku 1961 hlásilo 518 782 obyvateľov, v poslednom sčítaní to bolo 458 467. Taktiež platí, že v roku 1991 sa k maďarskej národnosti hlásilo z dokumentovaných rokov najviac obyvateľov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 1991 bol počet obyvateľov maďarskej národnosti na území Slovenska 567 296 . V nasledujúcich rokoch došlo k poklesu počtu obyvateľov hlásiacich sa k maďarskej menšine a pri sčítaní obyvateľstva v roku 2011 ich bolo 458 467. Podľa posledných údajov z roku 2014 bolo na Slovensku celkovo 457 000 občanov maďarskej národnosti. Od roku 1991 teda došlo k poklesu príslušníkov maďarskej menšiny o 110 296.V nasledujúcom grafe je možné vidieť vývoj počtu obyvateľov maďarskej národnosti na základe sčítania obyvateľstva od roku 1950 po zatiaľ posledné sčítanie. Zatiaľ posledné sčítanie obyvateľov na Slovensku prebehlo v roku 2011. K maďarskej národnosti sa pri tomto sčítaní prihlásilo 458 467 ( .pdf , s.7) obyvateľov. V medzicenzovom období 2001–2011 sa teda znížil počet obyvateľov hlásiacich sa k maďarskej národnosti o 62 061. Aj vo vyjadrení ako podiel celkovej populácie môžeme pozorovať úbytok občanov hlásiacich sa k maďarskej národnosti. Podľa najaktuálnejších informácií Štatistického úradu z roku 2014 bolo v uvedenom roku na Slovensku 457 000 občanov hlásiacich sa k maďarskej národnosti. Treba poznamenať, že pri sčítaniach obyvateľstva pred rokom 1991 bol počet uvedených národností značne obmedzujúci a chýbala tu napríklad možnosť uvedenia rómskej národnosti. Počet obyvateľov, u ktorých nebola zistená národnosť , klesol z 382 493 v roku 1991 na 8 782 v roku 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

výrok
infostat
567 296
457 000
.pdf
457 000
národností
národnosť


Aby ten rozpočet skutočne bol taký, aby sme zamedzili čo najväčším stratám, o ktorých tu 3,5 roka nikomu zjavne nešlo, pretože ten deficit narástol na 23 miliárd, čo je absolútne, absolútne neprijateľné.

Hrubý dlh verejnej správy medzi rokmi 2019 a 2023, teda počas vlád Igora Matoviča, Eduarda Hegera a Ľudovíta Ódora, narástol z 45,3 na 68,8 miliárd, teda o 23,3 miliárd eur. Naakumulovaný deficit štátneho rozpočtu počas týchto rokov dosiahol 24,49 miliardy eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V marci 2020 skončila vláda Petra Pellegriniho, ktorú vystriedala vláda Igora Matoviča.

Zdroj: Rada pre rozpočtovú rozpodvednosť V roku 2019 dosiahol hrubý dlh verejnej správy 45,3 miliárd eur. V roku 2023 bol na úrovni 68,8 miliárd eur.

Rozpočet na rok 2020 schválený Pellegriniho vládou ešte v decembri 2019 zahŕňal predpokladaný deficit štátneho rozpočtu vo výške 2,77 miliárd eur.

Skutočný rozpočet v roku 2020 významne ovplyvnila pandémia Covid-19 a opatrenia štátu ako napríklad finančné kompenzácie pre firmy a živnostníkov.

Novela zákona o štátnom rozpočte z augusta 2020 zvýšila predpokladaný schodok štátneho rozpočtu o 9,18 miliárd eur na úroveň 11,95 miliárd eur. Skutočný schodok štátneho rozpočtu v roku 2020 dosiahol 7,76 miliardy eur.

Na konci roka 2021 sa schodok štátneho rozpočtu pohyboval na úrovni 7,01 miliardy eur.

Deficit štátneho rozpočtu na konci roka 2022 predstavoval 4,52 miliardy eur.

Schválený štátny rozpočet na rok 2023 predpokladal schodok vo výške 8,34 miliardy eur. V máji 2023 prezidentka Zuzana Čaputová vymenovala úradnícku vládu Ľudovíta Ódora. Na konci jej pôsobenia v októbri 2023 bola výška deficitu štátneho rozpočtu na úrovni 5,2 miliardy eur.

vystriedala
Rada pre rozpočtovú rozpodvednosť
schválený
zahŕňal
kompenzácie
zvýšila
dosiahol
pohyboval
predstavoval
schodok
vymenovala
deficitu


Dnes chcú tam (v Británii, pozn.) našim ľuďom zakázať pracovať, na druhej strane chcú s nami obchodovať.

Po výsledku britského referenda o vystúpení z Európskej únie sa obyvatelia EÚ pracujúci vo Velkej Británii zacali obávat sa o svoje pracovné miesta alebo aj povolenie o bývanie. Na vystúpenie z EÚ je však nutná aktivácia clánku 50 Lisabonskej zmluvy. Premiérka Theresa May sa nechala pocut, že clánok do konca roka urcite nebude aktivovat. Toto pritom znamená, že odchod Británie z EÚ sa môže zrealizovat najskôr v roku 2019. Je pravda, že Británia chce mat nadalej prístup k jednotnému trhu, ale zároven chce zaviest kontrolu a obmedzenie imigrácie a práce obyvatelov z krajín EÚ. Na základe slov premiérky nemá íst o zákaz, ale skutocne o kontrolu. Zaciatkom októbra sa objavili informácie, že väcšina ludí, ktorí dnes pracujú vo Velkej Británii, do roku 2019 povolenie na pobyt a prácu získa, a takto sa ich prípadná deportácia ani netýka. Na základe informácií sa nedá povedat, že by išlo o plošný zákaz práce ludí z EÚ, preto hodnotíme výrok ako nepravdivý.

O tom, aký systém kontroly migrácie z EÚ si Británia zavedie, sa debatuje už pomerne dlho. Theresa May v septembri povedala , že je za kontrolu: " What the British people voted for on the 23rd of June was to bring some control into the movement of people from the European Union to the UK , (...) A points-based system does not give you that control, I want a system where the government is able to decide who comes into the country. I think that's what the British people want. "

Jej vyjadrenia potrvrdzujú, že premiérka chce efektívne vyriešit problém, ako zostat súcastou jednotného trhu a zároven kontrolovat a regulovat imigráciu. Práve tento jej postoj sa nezdá ostatným clenským krajinám EÚ. Financial Times postoj Theresy May komentoval takto: " Theresa May has ruled out a radical switch to an immigration system that would strip EU citizens of their preferential access to the UK, in comments that have inflamed Brexit supporters (...) The prime minister, speaking ahead of her first G20 summit in China, is considering a more modest reform of immigration rules for EU citizens, knowing that severe curbs could leave Britain excluded from large parts of the single market. "

Väcšina obyvatelov z EÚ budú mat povolené ostat vo Velkej Británii po odchode krajiny z EÚ, informovali o tom médiá v októbri 2016: " The government has declined to give a firm guarantee about the status of EU nationals currently living in the UK, saying this is not possible without a reciprocal pledge from other EU members about the millions of British nationals living on the continent. EU nationals with a right to permanent residence, which is granted after they have lived in the UK for five years, will be be able to stay, the chief civil servant at the Home Office has said. The rights of other EU nationals would be subject to negotiations on Brexit and the "will of Parliament, ".

Aj po Brexite budú mat povolené všetci imigranti z EÚ ostat vo Velkej Británii. Viac ako 80 % z 3,6 miliónov obyvatelov EÚ žijúcich na území Británie budú mat právo ostat a tí, ktorých by mohli deportovat, budú mat možnost amnestie a zostat v Británii tiež, ako uvádza Independent . Pracovníci budú mat možno stažené podmienky ako vstúpit na trh práce, imigranti s nízkou kvalifikáciou možno budú potrebovat povolenia , všetko je však zatial v hypotetickom štádiu, ktoré zvažuje britská vláda.

Byt súcastou jednotného trhu je dôležité aj pre ekonomiku Velkej Británie. Zodpovedný minister avizoval , že budú diskutovat o možnostiach, ako môže mat Británia nadalej prístup: " With respect to access to the single market, what we will seek to do is ideally have a tariff-free access but this is a matter of negotiation ." Zároven s tým ale premiérka vyhlásila , že istú kontrolu migrácie a práce ludí z EÚ implementujú: " May has announced that she will invoke the article 50 exit procedure before the end of March, while also rejecting the jurisdiction of the European court of justice. Together with her promise to restrict t he right of EU citizens to work in Britain, this precludes staying in the single market with which Britain does almost half its trade. This means the UK will have to negotiate access to the single market, sector by sector, through a free trade agreement (FTA). "

clánku 50
povedala
Financial Times
informovali
Independent
povolenia
avizoval
vyhlásila
t


A spomeňte si na roky 2010-2012, čo tlačová konferencia vlády Ivety Radičovej, to hádka medzi koaličnými partnermi.

Obdobie vlády I. Radičovej bolo naozaj sprevádzané vnútorným napätím a krízami, ktoré napokon vyústili do vyslovenia nedôvery vláde 11. októbra 2011. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Napriek tomu, že všetky strany sa hlásili k pravici, ich programové vyhlásenia boli značne protichodné v mnohých bodoch, čo často viedlo ku konfliktom. Zdrojom nezhôd bolo od začiatku to, že okrem štyroch koaličných strán SDKU-DS, SaS, Most-Híd, KDH boli súčasťou vládnej koalície aj minifrakcie štvorčlenná skupina Obyčajných ľudí na čele s Igorom Matovičom a štyria členovia Občiansko konzervatívnej strany. Práve štyri hlasy stačili (79-členná koalícia) na zablokovanie akéhokoľvek koaličného návrhu. Veľa času sa trávilo uisťovaním sa či má vláda väčšinu na prijatie svojho návrhu. Na pokraj rozpadu dostala vládu v septembri 2010 kauza hayekovci , kde sa proti sebe postavili SaS a Most-Híd na jednej a SDKÚ a KDH na druhej strane. Voľba generálneho prokurátora bola jedným z výrazných príkladov nejednotnosti a nezhôd vládnej koalície Ivety Radičovej. 19. októbra 2010 vládna koalícia SDKU-DS, SaS, Most-Híd, KDH oznámili, že sa nedohodli na mene spoločného kandidáta. 20. októbra 2010 sa dohodli SaS, Most-Híd a KDH na spoločnom kandidátovi, ktorým bola Eva Mišíková. 2.novembra 2010 prišlo SDKU-DS s menom Jána Hrivnáka. 2. novembra 2010 Iveta Radičová na svojej tlačovej konferencii skonštatovala, že sa im nepodarilo dospieť k dohode a že v nasledujúcej tajnej voľbe nebudú podporovať jediného kandidáta. 22. novembra 2010 sa koalícia dohodla na spoločnom kandidátovi, Jozefovi Čentéšovi. Prokurátor ani v nasledujúcej voľbe nebol zvolený, preto sa Iveta Radičová vyhrážala, že ak bude zvolený za prokurátora Dobroslav Trnka, ktorého podporoval Smer-SD, tak podá demisiu. V ďalšej voľbe sa však opäť opakovali obštrukcie zo strany koaličných poslancov. Napokon sa koalícia rozhodla pre nejasnosti zmeniť voľbu generálneho prokurátora z tajnej a verejnú. Tento návrh však prezident Ivan Gašparovič vetoval. Toto veto sa podarilo prelomiť. Jozef Čentéš však už bol predtým zvolený v tajnej voľbe 79 hlasov z 80 prítomných 17. júna 2011. Vláda Ivety Radičovej skončila po roku a troch mesiacoch. Nepodarilo sa jej totiž schváliť Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM), z ktorého schválením spojila Iveta Radičová hlasovanie o dôvere vláde. Za EFSM hlasovali iba 55 z prítomných 124 poslancov a proti hlasovalo 9 poslancov, 60 poslancov nehlasovalo. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

vládnej koalície

hayekovci

Voľba generálneho prokurátora


...na rozdiel od pána predsedu (Matoviča, pozn.), ktorý je predsedom politického združenia, hnutia, ktoré má len 4 členov...

Fakt, že hnutie OĽaNO má len štyroch členov uviedol samotný Matovič v relácií Na telo 29. apríla 2012:

Na telo


Gromov údaj o nezamestnanosti nie je pravdivý. Miera nezamestnanosti v Žiline podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny zo septembra 2018 bola 3,70 %.

Ako je možné vidieť v nasledujúcom grafe, nezamestnanosť v Žiline sa dlhodobo drží pod celoslovenským priemerom, no úroveň pod 3 % v priebehu roka 2018 nedosiahla.

údajov


... v zásade tých 6%, tak ako to bolo sľúbené, vyplatené, ale tým, že ta prvá výplata bola posunutá o tri mesiace skôr, čiže nie v januári ale v septembri, (...).

K postupnému zvyšovaniu platov pre pedagogických a odborných zamestnancov sa vláda zaviazala vo svojom programovom vyhlásení. K 1. septembru 2017 sa platová tarifa pre týchto zamestnancov zvýšila o 6 %, ako spomenula ministerka Lubyová. Avšak spomenuté navýšenie bolo odprezentované ministrom Plavčanom ako dodatočné zvyšovanie platov nad rámec Programového vyhlásenia vlády SR. Tento výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Programové vyhlásenie vlády na roky 2016 až 2020 hovorí, že platová tarifa pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov sa má 1. septembra 2016 a následne počínajúc 1. januárom 2018 každoročne zvýšiť priemerne o 6 %. Novela zákona o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme schválená 25. mája 2016 zabezpečila zvýšenie platovej tarify pedagogických a odborných zamestnancov o 6 % k 1. septembru 2017. Nasledovné vyjednávanie o zvýšení platov pre pedagogických a odborných zamestancov sa uskutočnilo v auguste 2017. Po vládnom odsúhlasení zvyšovania platov sa premiér Robert Fico vyjadril, že zo strany školských odborárov očakáva podpísanie memoranda o sociálnom mieri, ktoré malo zvýšiť platovú tarifu o šesť % k 1. septembru 2017. Toto memorandum bolo podmienené tým, že sa školskí odborári vzdajú práva na kolektívne vyjednávanie pracovných a platových podmienok do roku 2020. Podľa vyjadrenia ministerky Lubyovej išlo o navyšovanie platov prisľúbené v Programovom vyhlásení vlády s posunutým termínom. Bývalý minister Plavčan sa však počas rokovaní vyjadril , že ide o dodatočné navyšovanie platov: „ Popri garantovanom zvyšovaní platov z programového vyhlásenia vlády a týmito dodatočnými šiestimi percentami ide v celkovom súčte o rast, ktorý sa nedá porovnávať s akýmkoľvek zvyšovaním platov v histórii moderného Slovenska “. Podľa znenia dohody o ktorej sa rokovalo v júli 2017 by sa malo ďalšie zvyšovanie platov uskutočniť v septembri 2018 a 2019. Rada odborového zväzu pracovníkov školstva a vedy na Slovensku sa 30. augusta 2017 rozhodla toto memorandum nepodpísať . Napriek nepodpísaniu memoranda školskými odbormi sa platy pedagogických a odborných zamestnancov od 1. septembra 2017 zvýšili o spomínaných 6 %. Toto navýšenie bolo výsledkom neformálneho stretnutia koalície, kde sa strana SNS jasne postavila na stranu odborárov. Spolu s daným navýšením ale učitelia strácajú nárok na automatické zvyšovanie platov v nasledujúcich rokoch, čo znamená, že garantované zvyšovanie platov ku ktorému sa vláda zaviazala vo svojom Programovom vyhlásení už neplatí. Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dodatočné zvyšovanie
Programové vyhlásenie
Novela
memoranda
vyjadril
dohody
nepodpísať
Toto navýšenie
strácajú nárok


Už je pripravený návrh na zmenu územného plánu.

Nový územný plán mesta Trenčín v znení zmien a doplnkov č. 3 bol schválený mestským zastupiteľstvom v septembri . Nové zmeny s poradovým číslom 4. boli predstavené verejnosti 20. júna 2018, k čomu zaslala hovorkyňa mesta Trenčín Erika Ságová projektu Demagog.sk Oznam mesta o prerokovaní zmien územného plán z 1. júna 2018, ktorý o tomto predstavení verejnosti informoval. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zmeny v novom územnom pláne č, 3 sa majú týkať najmä úbytku obyvateľstva, s ktorým chce Richard Rybníček bojovať vytvorením nových lokalít pre výstavbu v rámci katastra mesta Trenčín a boja s reklamným smogom prevzatím kontroly nad reklamnými bilboardmi výlučne do kompetencie mesta . „Samozrejme, že sa to nedá riešiť spätne, ale teraz sme v územnom pláne jasne zadefinovali, kde môžu a kde nemôžu byť billboardy. Výrazne tak do budúcnosti obmedzíme reklamný smog v meste," povedal Rybníček. Zmeny územného plánu, ktoré predložil terajší primátor mesta Trenčín boli schválené v septembri hlasovaním mestského zastupiteľstva ( č.hlasovania: 43 ) „Každý jeden primátor, snáď s výnimkou bratislavského, rieši demografiu a ubúdanie počtu obyvateľov. Je to veľmi vážny problém a tváriť sa, že intenzifikácia nie je dobrá, je vlastne potvrdením toho, že mestá sa budú vyľudňovať. Územný plán Trenčínu dáva šancu, že vyľudňovanie prestane a počet obyvateľov bude stúpať," povedal v rozhovore Rybníček. Richard Rybníček však v súvislosti s navrhnutými zmenami územného plánu zožal aj kritiku , pretože niektorí poslanci hovoria o úbytku zeleňe, či zhoršení dopravy alebo negatívach zahusťovania výstavby po zrealizovaní týchto zmien. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

septembri
Zmeny
kompetencie mesta
č.hlasovania: 43
rozhovore
kritiku


Vy tunak pištíte za to, že to dostali dvaja, traja známe osobnosti, ale keď tú 363-ku dostala pani Tódová, nepišťali ste, že ježišikriste, zneužíva sa 363-ka.

Nie je pravdou, že by paragraf 363 Trestného zákona bol použitý na zrušenie obvinenia Moniky Tódovej. Tej, spolu s Konštantínom Čikovským, zrušila obvinenie krajská prokuratúra pomocou iného ustanovenia.

Novinárom Monike Tódovej a Konštantínovi Čikovskému bolo zrušené obvinenie v septembri 2021. Novinári mu čelili za článok z roku 2018, v ktorom zverejnili identitu utajovaného svedka Petra Tótha. Toto obvinenie zrušil krajský prokurátor ako nezákonné a neopodstatnené. Zrušeniu predchádzal pokyn generálneho prokurátora, aby krajský prokurátor v Bratislave zabezpečil urýchlené preskúmanie zákonnosti a opodstatnenosti uznesenia. Obvinenie tak nebolo zrušené paragrafom 363, ale rozhodnutím krajského prokurátora.

zrušené zrušil


Slovensko je najchudobnejšou krajinou eurozóny. Máme najnižšie priemerné platy. Nižšie dokonca ako v Estónsku.

Slovensko má podľa najnovších štatistík (2011) aktuálnych k roku 2006 skutočne najnižšie platy v eurozóne, nižšie od nás má potom v EU ešte Bulharsko, Rumunsko, Lotyšsko a Litva, tie však nie sú súčasťou eurozóny.

najnižšie platy
lepšie


Dokument má 65 strán a prvé konkrétum je na strane štrnásť a ide o dane.

Nevieme čo J. Figeľ považuje za konkrétnosť. Na 1. strane je zmienka o znížení deficitu pod 3% HDP. Na 11. strane predchádza zmienku o daniach zámer realizovať širokorozchodnú trať, ak bude spĺňať podmienky ekonomickej výhodnosti. Podľa tohto, teda J. Figeľ nehovorí pravdu, obidve tieto vety sú dosť konkrétne. Je pravda, že v Programovom vyhlásení vlády SR o celkovom počte 65 strán ( .pdf ) sa na strane 14 nachádza konkrétna zmienka o daniach. Konkrétne ide o záväzok zaviesť progresivitu zdanenia pre nadštandardné príjmy fyzických osôb, ako aj pre právnické osoby. Konkrétna výška progresívneho zdanenia nie je uvedená.

.pdf


Dnes vykonávame 2000 operácií a z toho naozaj tie úkony covidové výrazne nižšie sú, sú myslím, že rádovo stovkové.

V dňoch 1. - 5. februára, teda pred nahrávaním relácie, sa počet operácii denne podľa informácii NCZI, ktoré Demagog.sk poskytlo Ministerstvo zdravotníctva, pohyboval od 1000 do necelých 1500. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Príjmov do nemocníc s covidom bolo v tomto období 200 - 300, s podozrením na covid len v desiatkach, celkový počet prijmov do nemocníc bol okolo 2000 - 2500.


My sme sa nijakým spôsobom od nášho programu neodlíšili, ktorý sme robili. A nakoniec voliči nám to v tých voľbách dali jasne najavo. Mali sme prakticky o 7 % viac ako vo voľbách predtým, po 4 rokoch vlády.

Štatistický úrad uviedol, že v roku 2006 získal Smer-SD 29,14% hlasov. V roku 2010 34,79% hlasov. To je podľa volebnej štatistiky nárast o 5,7%, čo má k "prakticky siedmym percentám" pomerne ďaleko.

Štatistický úrad uviedol, že v
volebnej štatistiky


Treba povedať, že vlastne už dnes sú tie dávky v hmotnej núdzi na tej minimálnej úrovni nastavené tak, že vlastne ani nedosahujú zákonom stanovené životné minimum.

Základná dávka v hmotnej núdzi je 61,4 eura pre jednotlivca. Životné minimum predstavuje 185,38 eur pre jednu plnoletú osobu.

dávka minimum


Ten nákup (dlhopisov zo strany ECB, pozn.), ktorý v podstate znamená dosť neobmedzene, bol podmienený pán premiér jednou vážnou vecou zo strany Nemecka a to sprísnenou kontrolou znova ďalších výdavkov.

Hlavnou podmienkou Európskej centrálnej banky, ktorá sa rozhodla skupovať dlhopisy rizikových krajín eurozóny je čerpanie financií z dočasného alebo trvalého eurovalu, ktoré je spojené s kontrolou a reformami. Týmto spôsobom sa ECB snaží riešiť problémy eurozóny. Ak vlády krajín nesplnia dohody, ECB má právo zastaviť nákup dlhopisov.

Hospodárske noviny (7. septembra 2012): "Na rozdiel od minulosti sa banka poučila a skupovanie dlhopisov podmienila čerpaním finančnej pomoci z eurovalu. To má zabezpečiť, že krajiny budú pod kontrolou a zaviažu sa k šetreniu a reformám."

Táto podmienka bola do plánu zapracovaná aj kvôli kritických hlasom prichádzajúcim z Nemecka . Napriek tomu nemecký guvernér pri hlasovaní v ECB plán nákupu dlhopisov ako jediný nepodporil . Rada guvernérov ECB rozhodla , že podmienkou za pomoc financovania dlhu, je záväzok krajín na plnenie ekonomických reforiem.

dlhopisy
Hospodárske noviny
Nemecka
nepodporil
rozhodla


V eurovoľbách, predstavte si, v eurovoľbách napríklad Smer aj v Bratislave bol momentálne na prvom mieste.

Túto informáciu potvrdzuje správa SITA .

SITA


V rokoch 1998 – 2006 sa Slovensko zmenilo k lepšiemu nielen vďaka integrácii a reformám. Posilnili sa demokratické a občianske princípy a hodnoty, znižovala sa miera intolerancie a korupcie, zvyšovala sa dôvera medzi ľuďmi, transparentnosť a verejná kontrola, ...

Podľa známeho rebríčka CPI (Corruption Perception Index), ktorý vydáva Transparency International, sa výsledok Slovenska v rokoch 1998 - 2000 zhoršoval z hodnoty 3,9 na 3,5, následne v rokoch 2001 - 2003 sa ustálil na úroveň 3,7. a od roku 2004 potom index vzrástol až na hodnotu 4,7 v roku 2006. Medzi rokmi 1998 a 2006 si Slovensko kontinuálne zlepšovalo hodnotenie podľa Governance Indicators od Svetovej Banky v kategóriách Voice and Accountability, Regulatory Quality a Government Effectiveness. Celkovo bolo v roku 2006 lepšie aj hodnotenie v Rule of Law a Control of Corruption, aj keď tam vývoj nebol úplne lineárny. Pokles nastal v kategórii Political Stability, čo ale nie je z hľadiska overovaného výroku smerodatné.

známeho

kategóriách


Čo sa stalo ešte minulý rok pozitívneho, je to, že Slovensko a Rumunsko dostalo výnimku na tej najvyššej úrovni schválnej Európskym parlamentom na dočerpanie, aby sme neprišli o sumu skoro 300 miliónov eur.

Podobné tvrdenie už tím Demagogu overoval 4. apríla 2014 pri diskusii prezidentských kandidátov HN clubu. Výnimku o predĺžení možnosti čerpania eurofondov Slovensko skutočne dostalo spoločne s Rumunskom a táto výnimka znamená v určitom zmysle "záchranu" finančných prostriedkov, ktoré by inak prepadli. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Výnimka N + 3 bola schválená Európskym parlamentom v septembri 2013 a vďaka ktorej " Limit z roku 2011, čo je asi 1,8 mld. eur, môže byť dočerpaný až do konca roku 2014. Takisto limit z roku 2012, ktorý je tiež okolo 1,8 mld. eur, môže byť v zmysle pravidla n+3 dočerpaný do konca roku 2015," ako vysvetlil povedal podpredseda vlády pre investície Ľubomír Vážny, zodpovedajúci aj za prípravu a využívanie eurofondov.

diskusii schválená SITA


On (Štefan Harabin, pozn.) myslím teraz podpísal nejakú petíciu, že big dáta. Viete veľké dáta, identifikátor číselný.

Alojz Hlina odkazuje na otvorený list pre ministerku vnútra Denisu Sakovú, ktorý ju vyzval , aby upustila od zavedenia tzv. bezvýznamového identifikátora fyzických osôb (BIFO) namiesto rodného čísla. Medzi signatármi listu je aj Štefan Harabin. Na podporu tohto listu vznikla aj petícia, ktorá zozbierala vyše 1500 podpisov. V nej autori píšu , že „t ento osobný identifikátor sa elektronicky spracováva a priraďujú sa k nemu a zhromažďujú podrobné osobné údaje o človeku (big data).” BIFO má byť desaťmiestne náhodne pridelené číslo, z ktorého nebude možné vyčítať pohlavie či rok narodenia osoby. Podľa Ministerstva vnútra to od nás žiada Európska komisia, ktorá pri rodných číslach kritizuje slabú ochranu osobných údajov. Harabin teda podpísal otvorený list, pre ktorý petícia hľadala verejnú podporu. Je však signatárom textu s týmto obsahom. Bez ohľadu na to, či a ako BIFO súvisí s fenoménom „big data”, vyššie uvedená petícia ho s ním spája. Výrok Alojza Hlinu preto hodnotíme ako ešte pravdivý

vyzval je vznikla píšu Podľa


Náš výsledok je určite lepší ako ste si ho naplánovali a to ešte cestou sme museli riešiť jedno miliardový výpadok na daniach a nedaniach.

Pravdou je, že v prijatom štátnom rozpočte (.pdf) na rok 2012 bol záväzok dosiahnuť deficit verejných financií na úrovni 4,6% HDP, čo predpokladala v roku 2011 Radičovej vláda. Minister Kažimír taktiež pravdivo uviedol, že za minulý rok dosiahol deficit úroveň 4,3%, čo skonštatoval v nedávnej správe aj Eurostat, čo znamená, že výsledok bol naozaj lepší ako bol pôvodne naplánovaný. Problém bol s výberom daní, ktorých štát vybral o 2,7% menej ako v roku 2011. Podľa plnenia štátnych príjmov ŠR k 31.12.2012 ( .pdf , s. 1) predstavovali daňovo-odvodové príjmy v roku 2012 8 463 810 miliónov eur, teda o 764 miliónov eur menej ako sa predpokladalo. Z hľadiska nedaňových príjmov však nevieme posúdiť celkovú čiastku výpadku, pretože sa nám nepodarilo získať relevantné údaje, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

štátnom rozpočte
správe
2,7%
.pdf


My sme už v apríli minulého roku tento návrh zákona predložili, aby matky mohli chodiť o rok skorej do dôchodku za každé dieťa, ktoré vychovajú....vtedy sa v Smere-SD nenašiel nikto, kto by tento náš princíp podporil, ani v Moste-Híd, ani v SaS, ani v SNS.

Navrhovateľmi spomínanej novelizácie zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov boli 13. januára 2017 poslanci NR SR J. Budaj, V. Dubačová, M. Fecko, S. Gaborčáková, E. Heger, J. Marosz, E. Jurinová, M. Krajčí, J. Lukáč, I. Matovič, S. Shahzad, R. Vašečka, M. Sopko, A. Suchánek, A. Verešová, V. Remišová, J. Viskupič, O. Žarnay. Návrh zákona bol prerokovaný 7. apríla 2017, pričom NR SR rozhodla po prvom čítaní, že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu. Žiaden poslanec Smeru-SD, SaS a ani SNS nehlasoval za tento návrh. Z poslancov Most-Híd za návrh hlasoval jedine František Šebej, ktorý v NR SR v súčasnosti nepôsobí , keďže svojho mandátu sa vzdal 15. marca 2018. Keďže nie je pravda, že žiaden poslanec zo spomínaných strán v apríli 2017 návrh nepodporil, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Podľa dôvodovej správy k návrhu zákona „ hlavným cieľom bolo prostredníctvom benefitu zníženia dôchodkového veku v trvaní najviac jeden rok oceniť všetkých poistencov, ktorí sa podieľali na starostlivosti o dieťa, ktoré (úspešne) ukončilo strednú školu. Možnosť zníženia dôchodkového veku o jeden rok za každé dieťa si podľa návrhu mohli uplatňovať najmä ženy - poistenkyne, ktoré dieťa porodili, ak sa oň starali do dosiahnutia jeho dospelosti a ak dieťa (úspešne) ukončilo strednú školu. Návrhom zákona by sa priznalo právo na zníženie dôchodkového veku aj pre ďalšie osoby, ktoré sa o dieťa starali do dosiahnutia plnoletosti, ak dieťa (úspešne) ukončilo strednú školu, " Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

novelizácie nehlasoval nepôsobí správy


Naše výdavky do zdravotníctva sú v porovnaní s ostatnými krajinami dokonca vyššie.

Podľa správy ( .pdf ), ktorú pripravilo Generálne riaditeľstvo pre Hospodárske a finančné záležitosti spoločne s Výborom pre hospodársku politiku výdavky na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť v poslednom desaťročí stúpli vo všetkých členských štátoch EÚ. V roku 1990 výdavky štátov na zdravotníctvo predstavovali približne 5,8 % HDP. Medzitým tieto výdavky výrazne stúpli a v roku 2015 to bolo 8,2 % HDP. Podľa ďalších predpokladov je možné, že tento podiel do roku 2060 stúpne na hranicu 12,6 % z HDP.

.pdf správe .pdf OECD .pdf Slovensko rozpočet


...vláda rozhoduje o tom, kto bude riaditeľ inšpekčnej služby (...).

Zákon o policajnom zbore hovorí v paragrafe 6, že policajný prezident riadi služby a orgány policajného zboru, ak neurči inak minister. Medzi takéto služby patrí aj inšpekčná služba, ktorá sa v tomto zákone spomína v paragrafe 4. Podľa nariadenia Ministerstva vnútra o organizačnom poriadku je ministrovi podriadený prezident Policajného zboru, ale taktiež aj generálny riaditeľ sekcie kontroly a inšpekčnej služby ministerstva. Na základe zákona a vyhlášky prichádzame k záveru, že rozhodujúce slovo pri určovaní riaditeľa inšpekčnej služby má práve minister. Tibor Bernaťák hovorí vo výroku o vláde, ktorá rozhoduje o riaditeľovi inšpekčnej služby, ale v podstate minister vnútra SR je členom vlády. Preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf pdf pdf článku


Volebný štáb Andreja Kisku tiež tvrdí, že za činnosť Consumer Finance Holding Kiska po roku 2005 nezodpovedá. „V Dozornej rade CFH A. Kiska pôsobil po predaji firiem a vzdaní sa všetkých manažérskych právomocí ako zvolený zástupca zamestnancov reprezentujúci ich záujmy. Bez akýchkoľvek výkonných manažérskych právomocí,“ odkázal Kiskov tím. Podľa Obchodného zákonníka však dozorná rada dohliada na činnosť vedenia firmy. Andrej Kiska mal v tomto prípade ako člen dozornej rady dohliadať na svojho brata v predstavenstve.

Podľa §191 ods.1 Obchodného zákonníka: Predstavenstvo je štatutárnym orgánom spoločnosti, ktorý riadi činnosť spoločnosti a koná v jej mene. Predstavenstvo rozhoduje o všetkých záležitostiach spoločnosti, pokiaľ nie sú týmto zákonom alebo stanovami vyhradené do pôsobnosti valného zhromaždenia alebo dozornej rady.

Podľa

Podľa

podľa

databazeknih.cz

zoznam.sk


Ale už sú na 14 % je nezamestnanosť. Ten počet nezamestnaných je už dnes 400 tisíc, ktorí sú nezamestnaní.

ÚPSVR za mesiac december 13,59% eviduje 399 800 uchádzačov o prácu

ÚPSVR
Štatistického úradu SR
Eurostat


Viem, z akých peňazí ľudia žijú, že najčastejší plat je 550, 650 eur.

Fico hovorí o zárobkoch. Uvažujeme preto len o zarábajúcich/pracujúcich. Na základe údajov ŠÚ SR nevieme zistiť koľko zamestnancov zarábalo mzdu od 550 do 650 eur, keďže takýto interval ŠÚ neponúka. Najčastejšia hrubá mzda na Slovensku v roku 2012 bola mzda v intervale od 600 do 700, ktorý zarábalo 12,8% zamestnancov. Mzdu od 500 do 600 eur zarábalo 12,2% zamestnancov. Údaj naznačujú, že interval od 550 do 650 by mohol byť najčastejšou mzdou. Vzhľadom na to, že ho nevieme overiť, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Najaktuálnejšia štatistika Štatistického úradu SR za rok 2012 (jún 2013. tabuľka s. 92) uvádza, že najčastejšia priemerná hrubá mesačná mzda sa pohybovala v platovom pásme 600-700 eur, vyskytla sa v 12,8% prípadoch (str. 92). Mzda v pásme 500-600 eur, bola až ako druhá najčastejšia (12,2%). Ďalej nasledovali mzdy v pásmach 400-500 eur (11,5%), 850-1000 eur (11%), 700-800 eur (10,9%) a 300-400 eur (10,6%). Ak by sme uvažovali o ekvivalentnom mesačnom disponibilnom príjme domácností podľa EU SILC (s. 37) na Slovensku tak aj v tomto prípade vieme overiť len interval od 500 do 600 eur a interval od 600 do 700 eur. Najčastejším disponibilný príjmom by bol príjem od 401 do 500 eur. Ak sme vychádzali z údajov Sociálnej poisťovne za rok 2013, ktoré sme získali na základe infožiadosti, tak podľa týchto údajov mzdu v intervale od 554 do 650 eur zarábalo 10,91% zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni. Za najčastejšie platové pásmo bolo však od 337 do 440 eur (13,7% zamestnancov). Mzdu v intervale 615 až 720 zarábalo 11% zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni. Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistika SILC údajov


Bývalá vláda nám zanechala vysokú mieru nezamestnanosti, 2/3 občanov s príjmom pod 500 €, v niektorých regiónoch ako napríklad prešovskom 80% občanov s takýmto príjmom.

Údaj, ktorý pani Radičová opakovane používa pochádza zo Správy o sociálnej situácii obyvateľstva za rok 2009 (.pdf). Na strane 96 tohto dokumentu sa píše: "Z údajov o priemerných mesačných príjmoch obyvateľov Slovenska v rokoch 2008 a 2009 je vidieť, že nastalo mierne zhoršenie v príjmovej skupine obyvateľov s priemerným mesačným príjmom do 500 Eur. Kým v roku 2008 malo príjem do 500 Eur menej ako 62% obyvateľov, v roku 2009 tento podiel stúpol (o 3,3 p. b). Zhoršenie nastalo na úkor nižšej strednej vrstvy s príjmom od 500 – 1000 Eur, keďže v tejto príjmovej skupine zaznamenávame pokles podielu obyvateľov (o 3,2 p. b.). Ostatné príjmové skupiny obyvateľstva zostali bez väčších zmien." Správa taktiež na strane 97 hovorí, že: " najhoršiu situáciu z pohľadu príjmovej stratifikácie pozorujeme v Prešovskom kraji, v ktorom sú okresy až skoro s 80%-ným podielom obyvateľov s príjmom do 500 Eur ."


Singapur z našej dielne. Ten obsahuje viac ako sto konkrétnych opatrení na zníženie administratívneho zaťaženia podnikania a šetrí podnikom sto miliónov eur ročne. Po doterajšom splnení tretiny opatrení budeme v projekte Singapur naďalej pokračovať.

V správe Ministerstva hospodárstva SR s názvom Stav podnikateľského prostredia v SR (.pdf) sa z predbežného odpočtu uvádza 32 splnených opatrení z celkového počtu 92 opatrení, čo je približne viac ako tretina opatrení. Uskutočnené boli doteraz nasledujúce opatrenia : Krátkodobé: -2 z celkové počtu 5 opatrení: Skrátenie lehoty registrového súdu na zápis spoločnosti do obchodného registra z 5 dní na 2 dni a skrátenie 5–dňovej lehoty pri vydaní živnosti na 3 dni. Strednodobé: -splnených 14 opatrení z celkového počtu 64 Opatrenia vyplývajúce zo správy o PP: -splnených 16 opatrení z celkového počtu 25 Iný, od ministerstva nezávislý odpočet, sme nenašli, výrok tak hodnotiť nevieme.

Stav podnikateľského prostredia v SR
opatrenia


V prípade, v prípade Zoroslava Kollára napr., ... je to tak, že keďže generálny prokurátor sa rozhodol zrušiť to obvinenie voči Vladimírovi Pčolinskému kvôli úplatku a Pčolinský mal byť ten, kto ten úplatok bral, tak automaticky spolu s tým musel zrušiť aj obvinenie na toho, teda toho, kto ten úplatok mal dávať, to bol Zoroslav Kollár. Ja som sa napríklad, keď som to počul, som si myslel, že aj Zoroslav Kollár bol prepustený z väzby, ale to nie pravda, lebo všetky ostatné obvinenia, vrátane tej väzby, naďalej platia.

Generálna prokuratúra zrušila obvinenie z podplácania voči konkurznému právnikovi Zoroslavovi Kollárovi, rovnako ako aj obvinenie z prijímania úplatku voči exšéfovi SIS Vladimírovi Pčolinskému. Oba skutky totiž mali byť bezprostredne previazané - a v oboch prípadoch podľa prokuratúry neboli splnené zákonné podmienky na trestné stíhanie. Zoroslav Kollár napriek tomu na základe uznesenia Najvyššieho súdu zostáva naďalej vo väzbe. Je totiž obvinený aj z podplácania exšéfa Kriminálneho úradu finančnej správy Ľudovíta Makóa. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé.

zrušila zostáva


Meritom problému je, že Maďarsko prijalo zákon na etnickom princípe, ktorý bol naposledy niekde uplatnený v 30 rokoch.

Nepodarilo sa nám zistiť, k čomu sa pán Rafaj snažil zákon na etnickom princípe prirovnať.


…priemerný príjem niečo cez 700 eur až na to, že tri štvrtiny občanov takýto príjem nemá, ale na tom priemernom príjme a aj na ňom 250 eur je požičaných.

K údaju 250 eur, ktoré má každý dlhovať, sme sa nevedeli žiadnym spôsobom dopočítať. Podľa ŠÚ bol počet obyvateľov na Slovensku k 30. júnu 2010 5 429 763, k 31.12.2009 bol celkový verejný dlh SR 22 584 494 000 eur, na jedného obyvateľa tak celkový dlh predstavuje 4159 eur, ak by sme počítali len s pracujúcimi, je to ešte viac. Ak by sme z nejakého dôvodu túto položku rozpočítali na 12 častí, akože 12 mesiacov roka, dopátrame sa k číslu 346 eur. Ak by sme rátali len s objemom záväzkov štátu na splátky istín štátneho dlhu v roku 2010 , ktorý predstavuje 8 779 174 632 eur, na osobu to vychádza 1616 eur. Pri „mesačnom“ prepočte 134 eur. Priebežné plnenie štátneho rozpočtu na tento rok hovorí po ostatnej aktualizácii pred reláciou o schodku 3 852 785 000 eur, čo by predstavovalo na obyvateľa 709 eur, pri „mesačnom“ výpočte 59 eur. Ako prišla premiérka k týmto číslam, netušíme.

Podľa ŠÚ

Priebežné plnenie štátneho rozpočtu


Ale upozorním napríklad na to, že robíme odborné konferencie. Bola konferencia o eurofondoch, na ktorej vystúpil aj pán Pellegrini a pochválil, že takú dobrú konferenciu a tak dobre a kvalitne obsadenú teda v Národnej rade ešte nevidel.

Hnutie OĽaNO v máji roku 2017 skutočne verejne oznámilo štart série odborných prednášok s cieľom ponúknuť praktické riešenia na vybrané politické i spoločenské témy, pričom dve z týchto konferencií sa už uskutočnili priamo na pôde NR SR. Výrok Richarda Vašečku preto hodnotíme ako pravdivý. Hnutie OĽANO spustilo sériu odborných konferencií pod názvom Za lepšie Slovensko dňa 11. mája 2017 verejným vyhlásením na tlačovej besede ( video ) a zároveň prvou z takýchto konferencií na tému Eurofondy na Slovensku , ktorá sa uskutočnila na pôde NR SR. Hnutie je známe svojou protikorupčnou rétorikou a zorganizovanie série odborných konferencií na najpalčivejšie témy spoločnosti i verejnej správy má byť zrejme posunom od kritiky k hľadaniu konkrétnych odborných riešení. „Hnutie OĽANO vzniklo ako hnutie bojujúce proti korupcii v politike. Okrem toho chceme dávať v politike priestor čestným odborníkom a nie dlhoročným straníckym funkcionárom. Od poukazovania na korupciu sa preto podstata hnutia presúva k návrhom, ako situáciu riešiť a ako zlepšiť život ľudí na Slovensku,“ uviedla poslankyňa Veronika Remišová. Na prvej konferencii sa diskutujúci venovali najmä témam ako príčiny pomalého čerpania eurofondov, problémy efektívneho manažmentu eurofondov, opatrenia a zmeny potrebné na dosiahnutie efektívnejšieho využívania eurofondov v prospech krajiny a iné, v zastúpení viacerých odborníkov vrátane spomínaného Petra Pellegriniho, podpredsedu vlády SR pre investície a informatizáciu. Podrobnosti k programu konferencie k nahliadnutiu tu . Pellegrini pochválil organizátorov priamo na konferencii v NR SR, čo potvrdzuje aj videozáznam (26:30). V poradí druhá konferencia sa uskutočnila 13. júna taktiež v kinosále NR SR tentoraz na tému Vzdelanie a zamestnanie: cesta k integrácii Rómov. Program konferencie sa sústredil na dôležitosť vzťahu vzdelania a uplatnenia na trhu práce najmä pre deti a mládež ohrozenú sociálnym vylúčením. „Cieľom nášho hnutia je preto najmä riešenie najväčších problémov krajiny. Za kľúčové považujeme zlepšenie školstva, zdravotníctva, súdnictva, zlepšenie efektívnosti eurofondov a znižovanie rozdielov medzi bohatými a chudobnejšími regiónmi Slovenska,“ vyhlásila Remišová. Témy ani termíny nasledujúcich konferencií sa nám bližšie nepodarilo zistiť. Rovnako sa nám nepodarili zistiť prípadné návrhy k spolupráci pri organizovaní konferencií s predstaviteľmi vládnej koalície tak, ako to bolo napríklad v prípade Pellegriniho. Dátum zverejnenia analýzy: 19.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámilo spustilo video prvou konferencií programu tu videozáznam Program


Ja som bol na novembrových tribúnach ako VPN, bol som na tribúne aj tohto Slušného Slovenska, kde som vystúpil,...

František Mikloško bol ako zástupca katolíckeho disentu v novembri 1989 pozvaný zapojiť sa do nového formujúceho sa hnutia Verejnosť proti násiliu. Ako člen užšieho vedenia spoluorganizoval demonštrácie, ktoré predchádzali pádu komunizmu v Československu. Mikloško bol takisto jedným z organizátorov sviečkovej demonštrácie veriacich, ktorá sa konala 25. marca 1988. 16. marca 2018 Mikloško vystúpil na zhromaždení Za slušné Slovensko, z čoho existuje aj videozáznam . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pozvaný sviečkovej vystúpil videozáznam


Najväčší plat na Slovensku má prezident Slovenskej republiky. Je to zhruba 11-12-tisíc eur a naozaj potom je predseda vlády a predseda Národnej (rady, pozn.)...rozdeľuje 5-tisíc, ale nie celý plat

V Zákone o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky sa píše: „ V súlade s § 29n patrí poslancovi v roku 2016 plat vo výške určenej v roku 2011. Plat poslanca v roku 2011 bol určený vo výške 1961,- eur. (...) Prezidentovi Slovenskej republiky (ďalej len „prezident“) patrí plat vo výške 4-násobku platu poslanca mesačne. " Predseda vlády má plat vo výške 1,5 násobku platu poslancov a dostáva funkčný príplatok vo výške 748,8 €. Predseda parlamentu má rovnaký plat ako poslanec, navýšený o funkčný príplatok vo výške 497,9 €. Do platov daných zákonom nezapočítavame paušálne náhrady. Danko značne nadhodnotil prezidentov plat, hoci je pravda, že prezident má najvyšší plat spomedzi ústavných činiteľov. Nebudeme hodnotiť, či je tento plat najvyšší na Slovensku. Pokiaľ však ide o prerozdeľovanie platu prezidenta, rozdeľuje plat v čistej forme, čo súhlasí s hodnotou nad 5 000 €. Výrok predsedu parlamentu teda hodnotíme ako nepravdivý.

Danko sa v prvej časti svojho výroku pravdepodobne opiera o istý úsek tohto zákona, ktorý hovorí: „ Poslancovi patrí plat vo výške trojnásobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky.“ Táto mzda dosiahla v roku 2015 výšku 883 €, trojnásobok tejto mzdy, čiže 2 649 € by mali dostávať poslanci NR SR a plat prezidenta by takto dosiahol výšku spomínaných 11-12 000 €. Tu sme nezobrali pritom do úvahy zmrazenie platov poslancov na úrovni z roku 2011. Vláda v novembri 2016 prijala návrh na zmrazenie platov poslancov aj v roku 2017, návrh bude prerokovaný v skrátenom legislatívnom konaní.

Zo zákona teda vyplýva, že hrubý mesačný plat poslanca je 1 961 €, hrubý plat predsedu NR SR 2 459 € (spolu s funkčným príplatkom 497,91 €). Hrubý mesačný plat ministra ako člena vlády predstavuje 2 941,5 € (1,5-násobok platu poslanca), predseda vlády dostáva funkčný príspevok 748,8 € naviac. Hrubý mesačný plat prezidenta je 7 844 € (4-násobok platu poslancov).

Podľa priznaní príjmov ústavných činiteľov a za rok 2015 je však reálne poradie, čo sa týka výšky príjmov, odlišné. Je to spôsobené možnosťou vedlajších príjmov. Po spočítaní všetkých priznaných zdrojov príjmov figuruje na prvom mieste minister vnútra Robert Kaliňák, nasleduje prezident SR Andrej Kiska a na treťom mieste je Tomáš Drucker.

Prezident SR Andrej Kiska sa ešte pred prezidentskými voľbami rozhodol, že svoj plat bude „ rozdávať ľuďom v núdzi “. Svoje slová potvrdzuje každý mesiac, keď svoj čistý príjem rozdeľuje na základe návrhov neziskových organizácií medzi ľudí s ťažkým osudom, ktorým štát nedokáže pomôcť (pomohol tak napríklad združeniu Resoty alebo rodinám s ťažko chorými deťmi). Jeho mesačný plat predstavuje podľa zákona 7 844 €, čistý plat z toho je približne vo výške 5 600-5 800 €. Prezident mesačne rozdáva takého sumy na charitatívne účely.

Zákone
883
zmrazenie
rozdávať
núdzi
čistý
neziskových organizácií


Jasné, nechápem pána Gála, on viacej krát vlastne na moju adresu má takéto vyjadrenia, aj v situácii, keď som zaparkoval auto na prechode, aby som upozornil vlastne na absurditu imunity, tak vtedy sa vyjadroval, že teda pán poslanec by radšej mal robiť serióznu robotu, skorej si myslím, že z jeho strany je to o tom, že som mal výhrady a upozornil som Most na jednu veľmi zlú nomináciu, ktorú mali v Trnavskej teplárenskej a, že vraj teda to bola nominantka pána Gála, takže to je asi taká pomsta.

Podľa informácií uvedených agentúrou TASR Most-Híd na návrh Gábora Gála nominoval do funkcie predsedníčky predstavenstva a riaditeľky štátnej Trnavskej teplárenskej Ruženu Lovasovú, avšak po vlne kritiky túto nomináciu stiahol. Z medializovaných informácií nie je úplne jasné, či sa kritiky zúčastnil aj Matovič. Rovnako sme nenašli informáciu, podľa ktorej by Gál kritizoval Matoviča za parkovanie na prechode.

agentúrou TASR


Pán predseda (P. Frešo, pozn.), bolo stretnutie s opozičnými stranami, kde sme hovorili o konsolidácii verejných financií. Všetky politické strany, ktoré boli na tom stretnutí sa zhodli, zhodli sa, že nikto nám v roku 2013 neuzná vrámci európskej komisie, Európskej únie ani jedno jediné euro. Pokiaľ ide o boj z daňovými únikmi.

Nevieme overiť, či sa ostatné strany zhodli na tom či nám EK uzná alebo nie zvýšené príjmy vyplývajúce z boja proti daňovým únikom. Stretnutie o ktorom hovorí Róbert Fico sa konalo 14.6.2012 a politické strany skutočne hovorili o konsolidácií verejných financií. Róbert Fico pripustil, že opozícia má šancu na presadenie niktorých zákonov. V článku z webstránky Slovenského rozhlasu sa píše:

článku webstránke


Chcem povedať jednu vec. Prišlo k politickému rozhodnutiu, pretože všetky analýzy, ktoré boli pri zavádzaní systému (II. pilera, pozn.) pripravené, hovorili o úplne iných pomeroch. A vy to dobre viete. To je pravda. Nejaké 4% (odvodov zo mzdy, pozn.), až pokiaĺ neprišlo k politickému rozhodnutiu 9 ku 9.

Koncept postupného zvyšovania percentuálneho odvodu potvrdil odborník Viktor Kouřil z Asociácie dôchodkových správcovských spoločností 16. apríla 2012 počas online rozhovoru pre Čas.sk. "Súhlasím že pomer percentuálneho odvodu sa mal zvyšovať postupne, tak aj boli robené prepočty, pomer 9-9 však bolo politické rozhodnutie".

postupného zvyšovania