V jeseni polícia povedala, že nie je to trestný čin, pretože nie je možné dokázať, či to bolo zjavne nevýhodné alebo výhodné.

Je pravdou, že 7. októbra 2013 bola zverejnená správa o zastavení trestného stíhania v kauze emisie z roku 2008. Webnoviny citujú vyjadrenie hovorkyne Prezídia Policajného zboru Andrey Dobiášovej pre televíziu Markíza: "Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry zastavil trestné stíhanie vo veci z dôvodu, že skutok nie je trestným činom a nie je dôvod na postúpenie veci." Článok denníka SME, ktorý si cez infozákon vyžiadal vyžiadal uznesenie, ktorým polícia zastavila vyšetrovanie emisnej kauzy, potvrdzuje, že osoby zodpovedné za predaj emisií nebolo možné obžalovať, pretože neboli získané dostatočné dôkazy o tom, že emisie boli skutočne predané nevýhodne. Okolnosti predaja boli označené za neštandardné. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

správa Článok označené


Jednotliví poslanci vyjadrili, že ich to mrzí a ja som to zopakoval za hnutie. Samozrejme, podčiarkujem, že téma rozpočtu je východiskom pre fungovanie štátu a konsolidáciu financií na celý rok.

O tom, že to poslancov KDH mrzí sa vyjadril iba Hrušovský, keď uistil, že nešlo vyslovene o úmyselné a vedomé porušenie koaličnej zmluvy či už zo strany KDH alebo poslaneckého klubu, ale o individuálne vyjadrenie štyroch poslancov za KDH. "Mrzí ma, že zákon neprešiel," dodal. Samotní "rebeli" KDH za drahšie pivo nehlasovali aj preto, lebo nesúhlasili s tým, aby pri víne ostala nulová sadzba dane. Tým sa znevýhodňujú producenti piva. Anton Marcinčin (KDH) poukázal na to, že spotrebná daň sa preto vyhýba aj lacnému vínu." Z uvedených vyjadrení sa nezdá, že by ich to mrzelo.

vyjadril nesúhlasili


Iste si pamätáte, že som tu pred vami v júni vo svoje Správe o stave republiky označil tento administratívny prerozdeľovací mechanizmus za nešťastný nápad. (...) Za nešťastné a neprimerané som považoval už samotné slovo „kvóty“, ktoré sa zaužívalo.

Vo svojej júnovej Správe o stave republiky sa Kiska skutočne na tému kvót vyjadril odmietavo: " Tu si myslím, že kvóty naozaj nie sú perspektívnym a správnym riešením ." Druhá časť výroku z neskoršej časti prejavu už nereferuje priamo ku Správe, ale len k prezidentovým predchádzajúcim vyjadreniam všeobecne. V prejave zo 7. septembra nazval prerozdeľovacie kvóty " nešťastným názvom ." Výrok ako celok preto hodnotíme ako pravdivý.

Správe nazval


Ten druhý bol, že sa v tomto prípade (pozn. Matovičov inflačný balíček) nejednalo o okamžitú ekonomickú pomoc, pretože sám dobre viete, že jediná pomoc, ktorá v tomto období zdražovania prišla, je sedemdesiatpäť eur navýšenie rodinných prídavkov pre rodičov s deťmi. Ostatní, ani dôchodcovia, ani pracujúci nedostali nič.

24. mája 2022 schválili poslanci protiinflačný balíček Igora Matoviča, ktorý zvyšuje rodinné prídavky, daňový bonus na nezaopatrené deti ďalej budú rodičia dostávať peniaze na krúžky svojich detí, tzv. krúžkovné. Balíček však neobsahoval pomoc, ktorá by sa týkala dôchodcov či iných skupín, ako Šutaj Eštok správne poznamenáva. Od 1. júla sa však zvyšuje len daňový bonus na 70 eur a o 5 eur sa zvyšuje prídavok na dieťa, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Daňový bonus sa zvýši na dieťa do 6 rokov zo 47,17 eur na 70 eur. Budúci rok sa táto suma zvýši na 100 eur, rovnako ako pri daňovom bonuse na dieťa do 15 rokov. Pre deti nad 15 rokov sa bonus od 1.júla zvýši z 23,57 eur na 40 eur, od budúceho roka na 50 eur.

Prídavky na dieťa sa zvýšia z 25,88 eur na 30 eur, od budúceho roka na 40 eur. Súčasne sa však už nebude vyplácať zvýšený jednorázový príspevok na dieťa pri nástupe do prvého ročníka základnej školy.

Tento balíček bol kritizovaný , že nie je protiinflačný, ale skôr prorodinný. Okrem lídra Hlasu Petra Pellegriniho sa o ňom kriticky vyjadrila aj Valéria Pokorná z Jednoty dôchodcov Slovenska, ktorá povedala, že nerieši aktuálne problémy, ktoré inflácia spôsobila rozpočtom dôchodcov.

Národná rada v máji v rámci pomoci dôchodcom rozhodla o vyplatení 13. dôchodku už v júli. Zvyšovanie dôchodku podľa rastu spotrebiteľských cien však nastane až v januári 2023. Taktiež vláda predstavila niekoľko jednorázových opatrení - jednorázové zvýšenie prídavku na dieťa, príspevok pre seniorov a jednorazový príspevok pre rodiny v hmotnej núdzi. Všetky príspevky sú vo výške 100 eur.

schválili zvýši kritizovaný rozhodla


Bola to vaša poslankyňa (Smeru, pozn) v Európskom parlamente, ktorá hlasovala za to, aby sa trestali štáty, keď nepočúvajú, že sa im uberú eurofondy.

Európsky parlament schválil v decembri 2020 podmienenosť prístupu k európskym finančným prostriedkom dodržiavaním zásad právneho štátu. Za návrh hlasovali poslanci zvolení za PS SPOLU, KDH, ale aj Monika Beňová a Robert Hajšel za stranu Smer-SD. Výrok Jozefa Hajka preto hodnotíme ako pravdivý. Štátom však môže byť odopretý prístup k európskym prostriedkom v prípade, ak závažným spôsobom porušujú pravidlá právneho štátu, nie ak, ako to hovorí Hajko, „nepočúvajú“.

V decembri 2020 schválil Európsky parlament nariadenie, ktoré má za cieľ chrániť finančné prostriedky Európskej únie pred zneužívaním. Nové pravidlá sú v platnosti od 1. januára 2021.

EP prijal nariadenie 496 hlasmi, proti bolo 134 poslancov a 65 sa zdržalo hlasovania. Zo Slovenska hlasovali za návrh všetci europoslanci zvolení za stranu PS SPOLU, KDH a aj europoslanci za Smer Monika Beňová a Robert Hajšel. Europoslanci zvolení za stranu SaS sa pri hlasovaní zdržali, nezaradení poslanci Uhrík a Radačovský hlasovali proti uzneseniu. Miroslav Číž zvolení za stranu Smer sa na hlasovaní nezúčastnil. ( .pdf s. 354-355)

Nová právna úprava umožňuje pozastaviť platby z rozpočtu EÚ krajinám, v ktorých dochádza k porušovaniu zásad právneho štátu s dôsledkami na hospodárenie s prostriedkami EÚ. Predpis sa vzťahuje na prípady korupcie či podvodov, ale do pôsobnosti nariadenia spadá aj systematické porušovanie základných hodnôt EÚ ako sú napríklad demokracia či nezávislosť súdnictva.

Komisia po zistení, že došlo k porušeniu, navrhne , aby sa voči vláde EÚ spustil mechanizmus podmienenosti a následne môže dôjsť k obmedzeniu alebo zmrazeniu platieb z rozpočtu Európskej únie.

schválil prijal .pdf pozastaviť navrhne


No samozrejme bola tu aj nejaká snaha o nájdenie kompromisu, ale ja som z tej záverečnej správy tej komisie sa teda dozvedel o najmä troch výhradách. Dve z nich, dve z nich budú odstránené a tá tretia teda, to bolo to umiestnenie, no tak tú som nezohľadnil.

Komisia v záverečnej správe odporúča R. Sulíkovi "dohodnúť sa s autorom sochy (J. Kulichom) a premiestniť jazdeckú sochu Svätopluka z barokového Čestného nádvoria Bratislavského hradu, ktoré by malo zostať v pôvodne schválenej tereziánskej podobe, na iné miesto hradného areálu s podmienkou, že: - sa odstráni diskutabilný symbol na štíte - sa odstráni text na odstavci" V prípade, že autor sochy nebude s navrhovaným riešením súhlasiť, komisia navrhuje prevod pomníka do správy Slovenského národného múzea alebo vrátenie sochy autorovi.

záverečnej správe


(...) v tomto volebnom období na školstve vymenil Smer troch ľudí. V zdravotníctve dvoch...

Smer v rozpätí rokov 2012 až 2016 vymenil troch ministrov školstva a dvoch ministrov zdravotníctva. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vymenil
SME
Juraj Draxler
Zuzanu Zvolenskú


To mi hovoríte vy, pán Sulík, ktorý ste boli pri privatizácii pána Mikloša, keď privatizoval slovenské elektrárne a plynárne. Vy ste mu tam radili.

V aktuálnom Sulíkovom životopise stojí, že Miklošovi radil s daňovou reformou. On sám poradenstvo pri privatizácii odmietol. Rovnako to Sulík tvrdil aj pred desiatimi rokmi, keď nemohol vedieť, že to raz bude téma. Ivan Mikloš pre portál Demagóg.SK potvrdil, že Sulík mu pri privatizácii nikdy neradil. Ani Demagóg.SK nedohľadal žiadnu takúto zmienku v mediálnych a verejných zdrojoch. Tvrdenie Juraja Blanára preto hodnotíme ako nepravdivé. Richard Sulík bol poradcom ministra financií Ivana Mikloša počas druhej vlády Mikuláša Dzurindu v rokoch 2002 až 2003. Podľa jeho životopisu na webe Ministerstva hospodárstva bol zodpovedný za prípravu daňovej reformy . „ Poradcom Mikloša som bol od decembra 2002 do decembra 2003. Keď schválili všetky daňové zákony, dal som výpoveď,” povedal Sulík v roku 2010. Mikloš sa počas svojho funkčného obdobia zaoberal o.i. privatizáciou slovenských elektrární a plynární . V roku 2002 bol Mikloš predsedom Komisie pre riadenie a koordináciu procesu privatizácie SPP. V čase privatizácie elektrární bol Mikloš ministrom financií a od augusta do októbra 2005 dočasným ministrom hospodárstva. Podľa denníka Pravda „ v roku 2005 bol exminister financií Ivan Mikloš pri dohode, že vládny kabinet po privatizácii neuvidí z elektrární dividendy do roku 2010, aby sa dostavali Mochovce, a to bez záväzných termínov.” „ Nie je pravda, že mi (Sulík) radil pri privatizácii. Blanár klame, Sulík má pravdu (ak hovorí, že jeho agendou bola len daňová reforma),” uviedol pre portál Demagóg.SK Ivan Mikloš. Dnes je Mikloš poradcom ministra hospodárstva Richarda Sulíka.

poradcom
daňovej reformy
povedal
elektrární
plynární
predsedom
ministrom financií
2005
Pravda
je


K celkovému daňovému zaťaženiu vo Švédsku je 42,8 %, na Slovensku 38,9. Čiže o 3,9 % nižšie, my ideme o 4 % zvyšovať priame dane, oni o 4 % znižovať.

Daňové zaťaženie sa vypočíta ako pomer všetkých daňových príjmov štátu ku HDP daného štátu. Podľa publikácie Eurostatu (.pdf, s. 180) " Taxation trends in the European Union " z roku 2012 malo v roku 2010 Švédsko celkové daňové zaťaženie vo výške 45,8%, zatiaľ čo slovenské daňové zaťaženie bolo v tomto roku 28,1%. Tieto údaje sú značne vzdialené tomu, čo hovorí Ivan Štefanec, jeho výrok je preto nepravdivý.

Daňové zaťaženie
Eurostatu


...dokonca sám pán predseda terajší NKÚ je myslím podpredsedom významnej, zastáva významný post v rámci medzinárodnej európskej organizácie, ktorá zastrešuje všetky najvyššie kontrolórske úrady.

Predsedom NKÚ je teraz Ján Jasovský . Do roku 2005 bol členom delegácie pozorovateľov pri Európskom parlament. V rámci európskej organizácie EUROSAI nezastáva Ján Jasovský žiadnu funkciu. Pôsobí len ako predseda podvýboru v inej organizácii združujúcej kontrolné úrady, nejedná sa však o vedúcu funkciu. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

Ján Jasovský
Do roku 2005
EUROSAI
Ramon Alvarez de Miranda
štruktúrach
predseda
organizačnej štruktúre


Žiadna strana nemala 3,7-miliónový dlh po voľbách, ktoré jej zakladatelia nechali.

Demagog.SK nezistil, či žiadna strana nemala dlh viac ako 3,7 milióna eur. Napríklad HZDS mala dlhy, no nie také veľké ako SDKÚ-DS. Taktiež z Výročných správ SDKÚ-DS nevieme s určitosťou zistiť celkový dlh strany, ktorý je kumulovaný z viacerých rokov. Záväzky v rokoch 2011 - 2013 sa každoročne pohybovali na úrovni okolo 2 miliónov eur. Dlh môže vyplývať aj z nesplácaných úverov , ktoré sú strana zobrala hlavne pred voľbami v roku 2012. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

HZDS

úverov

zip


momentálne sú stíhaní, myslím, dvaja alebo traja bývalí ministri ...

Trestne stíhaní sú dvaja bývalí ministri životného prostredia a to László Miklós a Jaroslav Izák, ktorí boli obvinení z marenia ochrany prírody. Trestný čin podľa prokuratúry mali spáchať tým, že nepovolili výnimku na ťažbu dreva v najvyššom stupni ochrany prírody v Tichej a Kôprovej doline.

dvaja


Pani Radičová povedala, že v prípade, keď nebude zvolený (koaličný kandidát, pozn.) odstúpi, tým sa vyvoláva nátlak na koaličných poslancov, tak s takéto považujeme za veľmi nedemokratické.

SITA napísala: "Iveta Radičová pohrozila odchodom z funkcie, ak bude Dobroslav Trnka opätovne zvolený za generálneho prokurátora. "Zmenu považujem za veľmi podstatnú a je to pre mňa natoľko principiálne, že budem zvažovať svoje ďalšie pôsobenie," povedala premiérka. Na otázku, či by zložila funkciu, odpovedala: "Trošku predbiehame, ale porozumeli ste správne."

Hodnotový súd poslanca Madeja, že prípadné odstúpenie I. Radičovej zo svojej funkcie "vyvoláva nátlak na koaličných poslancov" hodnotiť nebudeme.

SITA


Viete, že ešte vtedy (pri otváraní pozn.) termín volieb vôbec nebol určený a vôbec sa nepočítalo s tým, že by boli predčasné voľby. (Odpoveď na otázku moderátorky či pozvanie predstaviteľov strany Smer-SD na otváranie nového úseku R1 nebolo predvolebné "vábenie")

Výrok hodnotíme ako nepravdivý , keďže oficiálny termín otvorenia nového úseku diaľnice R1 je 28. októbra 2011 a termín predčasných volieb bol známy už 12. októbra 2011 . Nebol síce v tom termíne schválený NR SR, bol však známy.

28. októbra 2011
12. októbra 2011


Daň z dividend je jedna z najštandardnejších daní v Európe (...) táto daň je vo väčšine krajín EÚ aj OECD.

Zdanenie príjmu fyzických osôb z dividend je skutočne jednou zo štandardných daní. Podľa Eurostatu (.pdf, s. 41, 110) v roku 2015 spomedzi krajín EU iba Slovensko a Estónsko nezdaňovalo dividendy fyzických osôb. Rovnako aj v prípade členov OECD sú tieto štáty jedinými s nulovou daňou z dividend. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý. Podľa Tax Foundation daň z dividend všeobecne predstavuje dvojité zdanenie firemného zisku a prispieva k vyššiemu daňovému zaťaženiu kapitálu. Takáto daň vedie k nižším úsporám a investíciám, ako aj k nižším mzdám a celkovo pomalšiemu rastu ekonomiky. Existuje viacero foriem daní z dividend ( Eurostat , .pdf). Okrem jednotne stanovenej dani, sa taktiež uplatňuje progresívne zdanenie - vyššia daňová sadzba uvalená na vyššie dividendy (s. 47 Francúzsko, s. 34 Dánsko, s. 125 Veľká Británia). Vo Švédsku (s. 121) a Holandsku (s. 89) je daň z dividend zahrnutá v dani z kapitálových príjmov. Špecifickým prípadom je Litva (s. 77), kde napr. kadernícke a ubytovacie služby nepodliehajú dani z dividend. V prípade Estónska (s. 110), ktoré daň z dividend nemá, sú dividendy zahrnuté v celkovom príjme fyzickej osoby. Síce Slovensko daň z dividend neuplatňuje, daňový zákon upravuje tzv. zdravotné odvody z dividend momentálne na úrovni 14 %. Najnovší návrh novely zákona však prináša zrušenie týchto odvodov a namiesto toho zavádza daň z dividend pre fyzické osoby vo výške 15 %. V porovnaní daňového zaťaženia Tax Trends in the European Union (2015 ) 15% daň z dividend má aj susedná Česká republika a patrí medzi najnižšie v EU. Nižšie dane z dividend majú napr. Bulharsko (5 %), Grécko a Lotyšsko (10 %) či Chorvátsko (12 %) a zo štátov OECD iba Nový Zéland (6,9 %). V minulosti Slovensko malo daň z dividend, ale zrušilo ju v roku 2004. Vláda Ivety Radičovej následne schválila zdravotné odvody z dividend. Strana Smer sa už v roku 2012 pokúšala presadiť daň z dividend s cieľom ozdraviť verejné financie. Tohtoročná novela zákona by však mala zohľadňovať aj príjmovú nerovnosť medzi bohatými a chudobnými. Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu
členov OECD
Tax Foundation
Eurostat
Najnovší návrh novely
Tax Trends in the European Union (2015
štátov OECD
V minulosti
zohľadňovať


Ja hovorím o tom, že presne, že bol to práve Smer a SNS, tieto 2 strany hlasovali za to, aby sme sa zbavili práva veta a dnes sú najväčší bojovníci za právo veta, práve oni.

Lisabonská zmluva priniesla zásadnú zmenu vo fungovaní práva veta v EÚ. Jeho použitie obmedzila vo viacerých oblastiach tak, aby jedna krajina nemohla blokovať všetky ostatné. Robert Fico ako predseda vlády najprv Lisabonskú zmluvu podpísal a následne jej schválenie presadil v slovenskom parlamente. Za jej ratifikáciu hlasovali takmer všetci poslanci vládnej koalície, ktorú vtedy tvorili strany Smer-SD, SNS a HZDS a svojimi hlasmi im pomohla aj opozičná SMK. Robert Fico dokonca hrozil svojou demisiou v prípade neschválenia zmluvy. Dnes Smer aj SNS patria k výrazným odporcom rušenia práva veta v ďalších oblastiach. Výrok Jaroslava Naďa preto hodnotíme ako pravdivý.

V decembri 2009 vstúpila do platnosti Lisabonská zmluva, ktorá zaviedla zásadnú zmenu vo fungovaní veta členských štátov. Zmluva zrušila právo veta vo viacerých oblastiach tak, aby jedna krajina nemohla blokovať všetky ostatné pri dôležitých rozhodnutiach.

Lisabonská zmluva nanovo zadefinovala tzv. kvalifikovanú väčšinu , podľa ktorej sa v Rade EÚ a v Európskej rade rozhodnutia prijímajú so súhlasom najmenej 55 % členských štátov, ktoré zároveň tvoria najmenej 65 % populácie EÚ.

Väčšina rozhodnutí EÚ sa tak v súčasnosti vďaka Lisabonskej zmluve prijíma kvalifikovanou väčšinou, možnosť vetovať návrhy ostala štátom v zahraničnej politike, daniach, sociálnej politike či v prípade zmien zmlúv EÚ.

Strana Smer na čele s Robertom Ficom od začiatku Lisabonskú zmluvu podporovala . Fico spoločne s lídrami ďalších členských krajín zmluvu najprv podpísal v Lisabone (v čase od 22:05 ), následne sa jej podporu snažil presadiť aj v slovenskom parlamente, kde ale narazil na odpor opozičných poslancov. Fico vtedy potreboval presvedčiť aj časť opozície, keďže na schválenie zmluvy bolo potrebných 90 hlasov poslancov.

Potrebnú ústavnú napokon väčšinu zaistili okrem vládnych strán aj poslanci SMK. Za Lisabonskú zmluvu okrem Smeru-SD a SMK takmer jednohlasne hlasovali aj poslanci SNS, či vtedajšej HZDS. Robert Fico pri neschválení zmluvy dokonca hrozil demisiou. Ratifikačný proces zavŕšil podpisom prezident Ivan Gašparovič.

Lisabonská zmluva okrem zrušenie práva veta v niekorých oblastiach priniesla aj viaceré zmeny v inštitucionálnej štruktúre a rozhodovacích právomociach EÚ, zvýšila práva národných parlamentov ale priniesla aj možnosť z EÚ vystúpiť.

Dnes patria predstavitelia SNS a Smeru k hlasným odporcom vzdania sa práva veta v ďalších oblastiach. Andrej Danko uviedol , že je proti tomu, aby sa o vzdaní sa práva veta čo i len uvažovalo.

Robert Fico uviedol , že zrušenie práva veta členským štátom pri hlasovaniach v zásadných zahraničnopolitických otázkach v Európskej únii by pre Slovensko znamenalo výrazné oslabenie jeho medzinárodného postavenia. Neskôr zas zrušenie práva veta označil za začiatok konca EÚ.

vstúpila
zrušila
kvalifikovanú väčšinu
prijímajú
ostala
podporovala
spoločne
podpísal
22:05
odpor
zaistili
hlasovali
hrozil
zavŕšil
zmeny
uviedol
uviedol
označil


My máme najvyššie percento zastúpenia žien v školstve zo všetkých krajín OECD.

Takmer vo všetkých krajinách OECD (okrem Japonska a Mexika) podľa rebríčka z roku 2013 ( najnovšie údaje ) prevažujú v školstve ženy. Na Slovensku tvoria ženy až 76% zamestnancov v školstve. V tejto hodnote sú zastúpené všetky stupne školstva (predškolské, primárne, sekundárne, terciárne). Nad nami je už len Taliansko so 78,3 % žien v školstve. Keďže nemáme najväčšie, ale druhé najväčšie percentuálne zastúpenie žien v školstve, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

OECD
najnovšie údaje


Článok 3, čl. 4, čl. 21, 22, čl. 30. Článok 21 priamo hovorí, áno, je tam nebezpečný materiál (jadrové zbrane, pozn.).

Blanár odkazuje na jednotlivé články obrannej zmluvy, ktoré sa vraj majú týkať nebezpečného materálu či jadrových zbraní. Ani jeden z článkov však o nich nehovorí, navyše, nešírenie chemických , biologických alebo jadrových zbraní upravujú iné dohovory. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Článok 3 hovorí o prístupe k dohodnutým zariadeniam a priestorom a ich využívanie. Konkrétnejšie upravuje aj rozmiestňovanie síl a materiálu, nešpecifikuje však, o aký druh materiálu sa má jednať.

Článok 4 je venovaný rozmiestneniam obranných zariadení, zásob a materiálu, konkrétne sa týka aj rozmiestňovania a skladovania zásob a materiálu.

V článkoch 3 a 4 sa teda spomína materiál, ale samotný minister obrany Naď a minister zahraničných vecí Korčok vylúčili, že by Američania na územie Slovenska doviezli chemické, biologické a jadrové zbrane, keďže Slovensko, rovnako ako USA, je viazané viacerými dohodami o ich nešírení.

Článok 21 upravuje činnosti v oblasti vojenskej služby. Konkrétne bod číslo 4 hovorí o zabránení predaja tovaru alebo majetku privezeného na Slovensko. Tento článok by mal podľa Blanára jasne hovoriť o nebezpečnom materiáli, nič také sa v ňom však nenachádza.

Článok 22 sa týka vojenskej pošty, bod číslo 4 hovorí o zabránení neoprávnenému dovozu tovaru na územie Slovenskej republiky príslušníkmi ozbrojených síl USA.

Článok 30 upravuje platnosť, zmenu a trvanie zmluvy.

V článku 11, ktorý Blanár nespomína, sú spomenuté zbrane a nebezpečný materiál, nejedná sa však o jadrové zbrane.

Vyjadrenie Juraja Blanára z 7. 2. 2021: „Ide o interpretáciu mnohých právnikov, ktorí vysvetľujú, že nejednoznačnosť tejto zmluvy pripúšťa aj jadrové zbrane, keďže tie nie sú explicitne v tejto zmluve vylúčené. A o tom som hovoril v diskusii. Áno, nie sú tam uvedené, že môžu byť privezené na Slovensko, ale zároveň nie sú ani vylúčené!”

chemických biologických upravujú hovorí spomína viacerými


Ja som pozorne dnes vnímal reakcie Európy na voľby na Slovensku a bola taká úľava, že na Slovensku vznikla taká väčšina, ktorá je európsky orientovaná. Neobávajú sa európske inštitúcie, že by sme spôsobovali nejaké ťažkosti pri prijímaní vážnych rozhodnutí.

Robert Fico vo svojom výroku pravdepodobne poukazoval, na vyjadrenie podpredsedu Európskej komisie Maroša Šefcovica pre informacnú kanceláriu na Slovensku ( nominovaného v roku 2009). Ten s odkazom na proeurópske záväzky predsedu vítaznej strany povedal: "Pripájam sa k blahoželaniu predsedu Európskej komisie Josého Manuela Barrosa k vítazstvu Roberta Fica vo volbách na Slovensku. Je velké ocakávanie, že Slovensko bude solídnym partnerom v tomto úsilí" . So zretelom na širší európsky dopad dodal, že "pozitívne je vnímaný aj fakt, že už v programových tézach strany sa uvádza dôležitost slovenského predsedníctva v EÚ v roku 2016". Predseda Európskeho Parlamentu Martin Schulz sa podobne vyjadril pozitívne k vítazstvu Smeru: "Robert Fico is a committed European and I particularly welcome his determination and solidarity in contributing to the stabilisation of the Eurozone. I am confident Slovakia's new government will spare no effort to reinforce economic growth and create jobs while ensuring the health of public finances. I am convinced the new government will be a constructive partner at a time when the EU needs unity and determination more than ever." Reakciám Európy na slovenské volby sa venujú clánky v Hospodárskych Novinách , portál webnoviny.sk ( SITA ), aj reportáž televízie TA3. Z jednotlivých reakcií pri tom vyplýva, že ohlasy na výsledky volieb sú skôr kritické, a to dokonca aj zo stredolavého spektra. Nemecké lavicovo zamerané noviny Die Tageszeitung napríklad vo svojom komentári výsledkov volieb napísali , že "fakt, že Fico vyhral volby, nie je sám o sebe nebezpecný. Nebezpecné ale je, že Fico vyhral volby týmto zdrvujúcim spôsobom," upozornujú. Fica pritom prirovnávajú k Orbánovi a oznacujú ho za "populistu". Vyjadrenie k onzervatívnych nemeckých novín Frankfurter Allgemeine Zeitung a je, že "Fico zvráti reformy, ktoré urobili zo Slovenska jednu z ekonomicky najúspešnejších bývalých komunistických krajín". Naopak, Werner Faymann (predseda Sociálnodemokratickej strany Rakúska SPÖ) si myslí, že "v ýsledky slovenských volieb sú dalším impulzom pre sociálnejšiu Európu". Z jednotlivých výrokov je zrejmé, že vyjadrenia "Európy" na výsledky volieb na Slovensku sú zmiešané, pri tom aj niektoré lavicové média sa k výsledkom postavili kriticky. Postoj Európskej Komisie sa zdá byt pozitívny. Fico vo svojom výroku však hovorí o úlave v "Európe". Výrok teda hodnotíme ako zavádzajúci, nakolko sa nedá povedat, že v Európe prevláda úlava nad výsledkom volieb na Slovensku, naopak velký pocet denníkov vyjadruje obavy a porovnáva Fica s madarským Orbánom. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

podpredsedu
nominovaného
vyjadril
Hospodárskych Novinách
SITA
reportáž
napísali
k
onzervatívnych


Hovoríme teraz o Černákovi, o väzbe a o tom (o prepustení M. Černáka z väzby pozn.), aby sa naozaj ťažkí zločinci a predovšetkým to boli chyby tvojich reprezentantov na príslušných rezortoch, ale dávať toto ako príklad? P.Hrušovský: "Ktorých mojich reprezentantov?" Tak napríklad bývalého pána ministra spravodlivosti. (D.Lipšica pozn.)

V chronológii procesov s Černákom z agentúry ČTK (uverejnenej na stránke denníka SME) sa píše: "29. novembra 2002 - Krajský súd v Trenčíne podmienečne prepustil Černáka na slobodu za dobré správanie. Černák niekoľko hodín po verdikte opustil brány väznice ." a následne " 19. marca 2003 - Najvyšší súd zrušil prepustenie Černáka z väzenia na podnet vtedajšieho ministra spravodlivosti Daniela Lipšica .Černák ušiel do Česka, tam ho však chytila polícia a v auguste 2003 ho vrátili české orgány na Slovensko ." V článku z toho obdobia (rok 2002) SME píše: " Minister spravodlivosti Daniel Lipšic je rozhodnutím súdu pobúrený a zvolal včera poobede mimoriadnu tlačovú besedu. Na nej vyhlásil, že podá sťažnosť za porušenie zákona. Lipšic tvrdí, že súd mal zobrať do úvahy nové znenie Trestného zákona, podľa ktorého páchatelia obzvlášť závažných trestných činov majú ostať vo väzení najmenej dve tretiny trestu. Černák by si mal teda podľa toho odsedieť ešte rok. Lipšic má okrem toho vážne pochybnosti o tom, že Černák sa naozaj vo väzení polepšil ." Na internete sme našli aj ďalšie články, ktoré naznačujú, že Lipšic podnikal kroky, ktoré mali Černáka držať vo väzbe.

chronológii článku


Zmena v pracovných pomeroch, úbytok zmlúv na plný pracovný čas, veľmi razantný o vyše 160 tisíc a prírastok zmlúv na kratší pracovný čas, čo znamená, nižšie príjmy z práce.


Ja chcem v tomto nastúpenom trende pokračovať, zverejnila som všetky štatistiky, ktoré sa týkajú dĺžky konania na jednotlivých súdoch, môžte si presne pozrieť, ktoré súdy pracujú lepšie ako je priemerná dĺžka konania.

Ako informuje napríklad denník sme.sk , ministerstvo spravodlivosti zverejnilo 18. marca 2011 doteraz nepublikované štatistické údaje o práci jednotlivých súdov. Tieto štatistiky boli zverejnené 18. marca 2011 na webe ministerstva spravodlivosti. Prečítať si ich môžete tu . Podľa serveru Region VT , "štatistiky o nápade a vybavovaní vecí na konkrétnych súdoch, z ktorých je zrejmá vyťaženosť sudcov na jednotlivých súdoch, neboli doteraz v takejto podobe zverejňované."

sme.sk
tu
Region VT


...lebo my sme dnes zaviedli ako viete, nechcem povedať, že povinné práce, ale musia nejako aktivačne pracovať tí, čo poberajú dávku v hmotnej núdzi na obciach

Podľa zákona č. 417/2013 Z.z. o pomoci v hmotnej núdzi bol schválený ako vládny návrh zákona v októbri 2013. Platí, že pokiaľ chce jednotlivec poberať dávku v hmotnej núdzi, musí si splniť povinnosť odpracovať 8 týždenne, teda 32 hodín mesačne a to však za podmienky, že mu táto práca bola ponúknutá. Pokiaľ mu práca od príslušného úradu nebola ponúknutá, peniaze mu musia byť vyplatené. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Dávka (1) Dávka je určená na zabezpečenie základných životných podmienok. (2) Dávka je a) 61,60 eura mesačne, ak ide o jednotlivca, b) 117,20 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, c) 107,10 eura mesačne, ak ide o dvojicu bez detí, d) 160,40 eura mesačne, ak ide o dvojicu s dieťaťom alebo najviac so štyrmi deťmi, e) 171,20 eura mesačne, ak ide o jednotlivca s viac ako štyrmi deťmi, f) 216,10 eura mesačne, ak ide o dvojicu s viac ako štyrmi deťmi. (3) A k v odsekoch 5 a 6 nie je ustanovené inak, dávka podľa odseku 2 sa znižuje o sumu 61,60 eura za každého plnoletého člena domácnosti, ktorý nie je v právnom vzťahu, ktorý zakladá nárok na príjem zo závislej činnosti, dohodnutom v rozsahu najmenej 32 hodín mesačne a nezúčastní sa na základe písomnej dohody medzi úradom a obcou, rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, ktorej zriaďovateľom je obec, alebo právnickou osobou so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorá organizuje alebo sprostredkúva dobrovoľnícku činnosť pre inú osobu s jej súhlasom v jej prospech alebo vo verejný prospech (ďalej len „organizátor dobrovoľníckej činnosti“) v rozsahu 32 hodín mesačne na vykonávaní a) menších obecných služieb pre obec alebo rozpočtovú organizáciu alebo príspevkovú organizáciu, ktorej zriaďovateľom je obec, b) dobrovoľníckej činnosti, alebo c) prác na predchádzanie mimoriadnej situácii, počas vyhlásenej mimoriadnej situácie a pri odstraňovaní následkov mimoriadnej situácie." Dátum zverejnenia analýzy: 20.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona schválený


Ja by som, aj v rozprave som použil ten príklad českého autora, aby sme sa vyhli podozreniu z nejakej predpojatosti, ktorý na internetovom portáli www.blisty.cz, presne uviedol ten modelový príklad, že ak štátna reprezentácia začne ustupovať predstaviteľom menšiny a začne im dávať všetko čo si zažiadajú, nepovedie to k uspokojeniu, pretože vzniknú nové a ďalšie a ďalšie podmienky, až sa nakoniec toto územie úplne vyčlení de jure aj de facto spod jurisdikcie daného štátu.

Škoda, že R. Rafaj neuvádza meno autora. Na stránke je uvedených množstvo článkov, neviem presne zistiť, v ktorom z nich sa uvedené názory nachádzajú.

stránke


A dá sa povedať, že v ekonomike v porovnaní s rokom 2012 sa darí stále menej, nezamestnanosť 14,8%, ďalších 30 000 nezamestnaných dá sa povedať, posilnilo stav nezamestnaných.

Béla Bugár správne udáva mieru nezamestnanosti na 14,8% . Rovnako sa dá povedať, že súčasná miera nezamestnanosti je v porovnaní s údajmi v určitých obdobiach roku 2012 o 30 000 vyššia. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

14,8%
ÚPSVaR
ÚPSVaR
Denník SME


Jednoducho je to pravda, že výdavky obcí sa nezvyšovali tak ako štátu. To je proste fakt.

Podobný výrok sme už overovali . Ivan Švejna hovorí pravdu, keďže výdavky štátu rástli v posledných rokoch oveľa rýchlejšie ako výdavky obcí.

overovali
tlačovej správy


Obdivujem pána poslanca Drobu, keď povedal, že chcú zabezpečiť ten blahobyt vo svetle toho všetkého, čo tu je, rastúca inflácia...

Vývoj inflácie v roku 2011: mesiac miera inflácie (%) január 3,0 február 3,3 marec 3,6 apríl 3,9 priemerná inflácia za posledné 4 roky: rok priemerná miera inflácie (CPI, %) 2010 1,0 2009 1,6 2008 4,6 2007 3,4 Dátum zverejnenia analýzy: 15.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

január

február

marec

apríl


Objem toho, čo štát nakupuje pre seba, nijako neklesá, skôr rastie, pričom objem toho, čo pre seba nakupujú ľudia ako živitelia štátu, klesá veľmi zreteľne.

Ak vychádzame zo štatistiky NBS, tak je zrejmé, že klesá nielen spotreba domácností, ale aj celej verejnej správy. R. Procházka pravdepodobne vychádza pri svojej argumentácií z navýšeného rozpočtu na rok 2013, ten však konečnú spotrebu verejnej správy nemusí zobrazovať správne. Návrh rozpočtu na rok 2013 počíta s výdavkami v hodnote 17,1 miliardy eur. Skutočné výdavky za rok 2012 boli 16,4 miliardy eur - o približne 900 miliónov ako bolo pôvodne rozpočtované. Predpokladané výdavky v roku 2013 vzrástli o približne 700 miliónov eur oproti skutočnému stavu roka 2012. Najaktuálnejší mesačný bulletin NBS (príloha s25) uvádza medziročné zmeny v konečnej spotreba verejnej správy, z ktorej je vidieť verejná správa medziročne okresala spotrebu. Konečná spotreba verejnej správy Q1 2011 Q2 2011 Q3 2011 Q4 2011 Q1 2012 Q2 2012 Q3 2012 Medziročné zmeny (%) -1,8 -6,4 -4,1 -4,7 0,5 -2,1 -0,4 UniCredit Bank (prepočet z údajov ŠÚ SR) poukazuje na stále klesajúcu spotrebu domácností . Vzhľadom na stále nízku spotrebiteľskú dôveru a spomalenie ekonomického rastu analytici nepredpokladajú zásadnejšie oživenie maloobchodných tržieb v najbližších mesiacoch a spotrebiteľskej spotreby. Podľa mesačného bulletinu NBS (príloha s25) za január 2013 sú medziročné zmeny v spotrebe domácností nasledovné: Konečná spotreba domácnosť Q1 2011 Q2 2011 Q3 2011 Q4 2011 Q1 2012 Q2 2012 Q3 2012 Medziročné zmeny (%) -0,3 -0,2 -1,0 -0,5 -0,1 -0,3 -0,6 Dátum zverejnenia analýzy: 04.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

bulletin

poukazuje

bulletinu


Súdna rada dala vtedy Štefanovi Harabinovi všetky hlasy...

Podľa zápisnice z 32. zasadnutia Súdnej rady Slovenskej republiky z 22. júna 2009, sú výsledky hlasovania Súdnej rady na post predsedu Najvyššieho súdu nasledovné:

32. zasadnutia


Koniec koncov je v našom partnerskom Marseille-Provence, tá budova FRAC bude otvorená v apríli a to najväčšie múzeum stredozemnej civilizácii bude otvorené v júni 2013.

Podla oficiálnej stránky Marseille - City of Culture bude v marci 2013 otvorená FRAC (Fonds Régional de l'Art Contemporain), priestor pre výstavy súcasného umenia, a v júni 2013 bude otvorené Múzeum európskych a mediteránskych civilizácií. Hoci v prípade FRAC neuviedol Vladimír Beskid presný dátum, správne podložil tvrdenie, že sú projekty, ktoré sa vrámci projektu Európskeho hlavného mesta kultúry otvárajú až pocas roka.

Marseille - City of Culture


Pani ministerka spravodlivosti zástupcu kancelárie prezidenta vylúčila z Legislatívnej rady.

Ministerka spravodlivosti L. Žitňanská 20. októbra 2010 odvolala bývalých členov legislatívnej rady z obdobia bývalej vlády. " Z postu predsedníčky legislatívnej rady odvolal exministerku spravodlivosti Vieru Petríkovú, ktorú nahradila Žitňanská. Na post podpredsedníčky po bývalej štátnej tajomníčke Anne Vittekovej zasadne zástupca vedúceho Úradu vlády SR Jaroslav Pilát." "Tajomníkom rady zostáva šéf sekcie vládnej legislatívy na úrade vlády Štefan Grman. Členmi novosformovanej legislatívnej rady sú: advokát Juraj Kamenec, zahraničný tajomník KDH Martin Dilong, advokátka Jana Hreňová, advokát Marek Káľavský, Oľga Ovečková z Ústavu štátu a práva SAV, Mária Kolaříková, riaditeľ Kancelárie Slovenskej komory architektov Vladimír Hutta, vedúci UNHCR v SR Peter Kresák, Jozef Čentéš z Generálnej prokuratúry SR, Božena Gašparíková z ETIAM, hypotekárna správkyňa v UniCredit Bank Slovakia Helena Štrbíková a generálna riaditeľka sekcie legislatívy ministerstva práce Vlasta Husáriková. Spomedzi nich Ovečková, Husáriková a Hutta pôsobili v rade aj doposiaľ." Vzhľadom na to, že medzi novozvolenými členmi legislatívnej rady vlády sa zástupca kancelárie prezidenta nenachádza, musel byť s najväčšou pravdepodobnosťou vylúčený.

20. októbra 2010


Guvernéra NBS ste zvolili verejne, guvernéra NBS ste zvolili verejne a šéfa NKÚ nechcete voliť verejne.

Je pravdou, že 10. decembra 2009 zvolili počas vlády R. Fica vo verejnej voľbe Jozefa Makúna za nového guvernéra NBS. Do tejto funkcie bol vymenovaný 12. januára 2010.

verejnej voľbe
vymenovaný
tvrdila


... do regiónov, kde chodíme prakticky 2x do týždňa.

Podľa voľne dostupného elektronického kalendára strany SMER-SD, bol premiér vo februári zatiaľ dvakrát mimo Bratislavy (ďalšie aktivity do konca mesiaca nie sú uverejnené). V januári absolvoval dovedna šesť mimobratislavských podujatí, v decembri len jednu. Celkovo však možno povedať, že aktivity strany SMER-SD spĺňajú daný počet a preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

februári
januári
podujatí
žilinského
župana
Blanára
Laššákovú
Ďurovčík
Banskej Bystrici
župan
Blanár
Raši
Laššáková
Fica
Ďurovčík
jedného
štyri
prilepšil
Smolková
poslanci
Pavlovičová


Pokiaľ si dobre pamätám, tak Štefan Harabin svojho času tú previerku NBÚ dostal.

Podľa informácií z článku denníka SME Štefan Harabin bezpečnostnou previerkou NBÚ, ktorou sa dal preveriť na vlastnú žiadosť, prešiel a mal ju platnú do roku 2012. Výrok preto hodnotíme za pravdivý.

SME


...veľmi ľahko si oni (Kotleba - Ľudová strana naše Slovensko, pozn.) vlastne prejdú do tej druhej strany, ktorú majú založenú ako záložnú...

Správny súdny poriadok hovorí, že členovia niektorých orgánov rozpustenej strany, ale aj kandidáti tejto strany nemôžu byť členmi takýchto orgánov v inej strane po dobu piatich rokov. Predseda a podpredsedovia Kotleba - ĽSNS by teda v novej strane nemohli byť opäť členmi prípravných výborov a funkcionármi v straníckych orgánoch, avšak pre samotný vstup do novej strany neexistujú žiadne legislatívne prekážky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Generálny prokurátor Čižnár podal návrh na rozpustenie strany Kotleba – ĽSNS a v prípade, že by správny súd rozhodol o rozpustení tejto strany je povinný do rozsudku zahrnúť aj ods. 2 §390 Zákona č. 162/2015 Z. z. , ktorý hovorí: „Správny súd v rozsudku podľa odseku 1 zároveň vysloví, že po dobu piatich rokov od právoplatnosti rozsudku osoba, ktorá bola počas prípravy stanov alebo programu politickej strany, ak obsah niektorého z týchto dokumentov bol dôvodom na rozpustenie politickej strany, alebo ktorá počas obdobia keď dochádzalo k činnosti, ktorá bola dôvodom na rozpustenie politickej strany, bola

Zákona č. 162/2015 Z. z.


Hovorili ste (Kaliňák, pozn.), že nemáte priamy kontakt a nie je priame spojenie medzi vami a Ladislavom Bašternákom.

Výrok Jozefa Rajtára hodnotíme ako pravdivý, nakoľko Robert Kaliňák pre televíziu Hospodárske noviny povedal, že s Bašternákom nemá žiadne spojenie. „Dlhé roky nie som s ním (s Bašternákom, pozn.) v žiadnom kontakte, ale viem, kto to je. Ale nikdy nebol môj sused,“ povedal pre televíziu Hospodárske noviny (5:02 vo videu). Robert Kaliňák následne tvrdil, že s Bašternákom nemá žiadne obchodné styky. „Rovnako platí, že žiadne peniaze od Bašternáka, jeho firiem, som priamo či sprostredkovane nikdy neprijal, preto žiadne podozrenie nie je,“ skonštatoval minister. Na rádiu Expres odznelo 17. júna pri rozhovore s ministrom vnútra (od 2:43): Závodský: "Pán minister my sme spolu telefonovali a Vy ste mi do telefónu povedali, aj do našich správ sme to potom dali, akékoľvek prepojenie špičiek Smeru vrátane Vás na Bašternáka je klamstvo je výmysel." Kaliňák: "Áno." Závodský : "Ale to nie je výmysel lebo vy ste zamlčali že ste s týmto človekom spravili obchod pán minister." Kaliňák: "Ale toto nie je prepojenie ..." Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal skonštatoval Expres


Už dnes existuje v rokovacom poriadku Národnej rady pravidlo o 12 hodinovej rozprave, čiže predseda má možnosť navrhnúť, čiže ktokoľvek, ale Národná rada má schváliť, že rozprava k tomuto bodu bude trvať 12 hodín a nie viac.

V rokovacom poriadku (.pdf, s. 14) Národnej rady SR sa v § 29a o určení dĺžky času na rozpravu v odseku 1 hovorí: „ Národná rada sa môže na návrh aspoň dvoch poslaneckých klubov uzniesť na určení dĺžky času na rozpravu k bodu zaradenému do programu schôdze národnej rady. Taký návrh sa podáva najneskôr do začiatku rokovania o tomto bode programu schôdze národnej rady. Na návrhy predložené v inom čase sa neprihliada. Určená dĺžka času na rozpravu nemôže byť kratšia ako 12 hodín. “ Tento návrh pritom podľa odseku 2: „ ...nemožno podať, ak národná rada má rokovať o návrhu ústavného zákona, návrhu zákona o štátnom rozpočte a o programovom vyhlásení vlády .” Návrh na aplikáciu tohto bodu rokovacieho poriadku musia podať najmenej dva poslanecké kluby, čiže neplatí, že ktokoľvek z poslancov môže prísť s týmto návrhom. NR SR má na základe návrhu rozhodnúť, že rozprava bude trvať iba 12 hodín, alebo viac. Z rokovacieho poriadku vyplýva, že čas na rozpravu nemôže byť menej ako 12 hodín. Výrok Sulíka považujeme za nepravdivý, okrem existencie pravidla o 12 hodinovej rozprave ani jednu podmienku neuviedol správne.

V nasledujúcich odsekoch v rokovacom poriadku sa podmienky upravujú takto:

„ (4) Meranie času vyhradeného pre poslanecké kluby a poslancov, ktorí nie sú členmi poslaneckého klubu, sa zabezpečuje prostredníctvom technického zariadenia alebo prostredníctvom overovateľov. Ak rečníci zastupujúci poslanecký klubalebo poslanec, ktorý nie je členom poslaneckého klubu, nevyčerpajú čas, ktorý im bol vyhradený, skracuje sa čas určený na rozpravu podľa odseku 1 o čas, ktorý poslanecký klub alebo poslanec, ktorý nie je členom poslaneckého klubu, nevyčerpal.

(5) Do času určeného podľa odseku 1 sa nezapočítava čas, v ktorom vystupuje predsedajúci, navrhovateľ a spoločný spravodajca výborov. Ak je navrhovateľ alebo spoločný spravodajca výborov členom poslaneckého klubu, jeho čas využitý na vystúpenia sa nezapočítava do času vyhradeného pre jeho poslanecký klub. Do času určeného pre poslanecký klub a poslanca, ktorý nie je členom poslaneckého klubu, sa započítava aj čas využitý na faktické poznámky(§ 33) a procedurálne návrhy (§ 34).

(6) Ak uplynie čas vyhradený pre poslanecký klub alebo poslanca, ktorý nie je členom poslaneckého klubu, predsedajúci rečníkom odníme slovo. Na návrh rečníka môže národná rada bez rozpravy rozhodnúť, že sa mu umožní dokončiť vystúpenie. Ostatným poslancom, ktorí mali podľa oznámenia predsedu poslaneckého klubu alebo ním povereného člena poslaneckého klubu vystúpiť za poslanecký klub, sa už slovo neudelí. Poslanci, ktorým bolo odňaté slovo, alebo poslanci, ktorým sa neumožnilo vystúpiť pre uplynutie vyhradeného času, majú právo odovzdať svoj písomný prejav predsedajúcemu, a to najneskôr do vystúpenia spoločného spravodajcu po skončení rozpravy. Písomný prejav poslanca sa zahrnie do doslovnej zápisnice o schôdzi národnej rady (§ 41 ods. 1) s označením, že prejav nebol prednesený ústne. Ak je súčasťou písomného prejavu aj pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh, rozdá sa poslancom, spoločný spravodajca ho prečíta vo svojom vystúpení pred hlasovaním a dá o ňom hlasovať. “

Pri aplikovaní tohoto bodu teda musí platiť, že požiadajú o túto úpravu najmenej dva poslanecké kluby ešte pred začatím rokovania k danému bodu. O návrhu potom rozhodne parlament.

Dĺžka rozpravy bola naposledy podľa tohto bodu obmedzená v roku 2011 Richardom Sulíkom ako predsedom parlamentu, keď sa do rozpravy ohľadom voľby generálneho prokurátora prihlásil celý poslanecký klub strany Smer-SD (vtedy opozičný, 62 poslancov).

rokovacom poriadku
Dĺžka rozpravy


Zároveň zvýši sa daňové odvodové zaťaženie 160 tisícom osôb, najmä časti dohodárov, 20 % dohodárov sa zvýšia odvody a dane, ale 80 % nie, potom, po tej zmene, ktorú sme tam dali naposledy.

Aspoň podľa prepočtov hnonline.sk si po daňovo-odvodovej reforme pohorší 180 400 živnostníkov. Vypočítaný počet ľudí s negatívnym dopadom prevyšuje číslo 160 000 a to sa zaoberá len živnostníkmi, nie zamestnancami. Údaje o percentách ľudí, pracujúcich na dohodu sme nenašli. Podľa článku pravda.sk :

hnonline.sk

pravda.sk


Rozbehli sme (na Ukrajine, pozn.) veľmi intenzívne programy pomoci, či už v oblasti roamingu…

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože o spolupráci v oblasti roamingu hovorí len autor výroku Eduard Heger a nie je dohľadateľný z iných nezávislých zdrojov.

O spolupráci medzi Slovenskom a Ukrajinou informoval Heger na svojom Facebooku aj Twitteri . Príspevky zverejnil po pracovnej ceste na Ukrajinu, ktorá sa uskutočnila 12. novembra 2021.

Úrad vlády SR zverejnil agentúrnu správu TASR, ktorá však ako zdroj uvádza Hegerov príspevok na Twitteri. Rovnako Hegerove vyjadrenia citujú aj ukrajinské médiá.

Eduard Heger a ukrajinský premiér Denys Šmyhaľ podpísali spoločné vyhlásenie , v ktorom sa ale roaming nespomína.

Nevieme dohľadať žiadne informácie, na základe ktorých by sa dalo potvrdiť, že tieto „veľmi intenzívne programy pomoci“ sa už rozbehli.

Facebooku
Twitteri
zverejnil
ukrajinské
spoločné vyhlásenie


Chronické protiprávne konania nesmú zostať bez primeranej reakcie štátu. Vláda navrhne opatrenia, na základe ktorých niektoré dávky a iné plnenia od štátu nebudú poskytované osobám dopúšťajúcim sa protiprávnych konaní alebo budú poskytované alternatívnymi formami.

Je pravdou, že vláda vytvorila opatrenia, ktoré adresujú osoby dopúšťajúce sa protiprávneho konania. V súvislosti s vyplácaním dávok a správania sa štátu smerom k takýmto osobám bola prijatá tzv. "Rómska reforma", ktorá vo svojich hlavných pilieroch uvádza zohľadňovanie sociálnej pomoci štátu na základe prístupu občana k rodine, spoločnosti a štátu. Novela zákona o pomoci v hmotnej núdzi takisto obsahuje rozhodnutie o uložení pokút v prípade určitých priestupkov aj zrážkami z dávok sociálneho poistenia, pomoci v hmotnej núdzi alebo z rodičovského príspevku. Sľub hodnotíme ako splnený. Novela Zákona o pomoci v hmotnej núdzi a o zmene a doplnení niektorých zákonov z roku 2013 hovorí:

Za § 88a sa vkladá § 88aa, ktorý znie:

„§ 88aa

(1) Rozhodnutie o uložení pokuty za priestupok podľa § 29, § 30 ods. 1 písm. e), § 47, 49 a 50 a za priestupok ohrozenia výchovy a vzdelávania dieťaťa alebo zanedbania starostlivosti o povinnú školskú dochádzku dieťaťa podľa osobitného predpisu14b) možno vykonať aj zrážkami z dávky sociálneho poistenia, pomoci v hmotnej núdzi alebo z rodičovského príspevku,14c) ak ho nemožno vykonať zrážkami zo mzdy.

R. Fico vo februári 2013 hovoril o tom, že vyplácanie dávok by malo byť viazané na primerané správanie sa, pričom narážal na rómsku problematiku. "Správna cesta - Rómska reforma" vypracovaná v roku 2013 R. Kaliňákom, I. Matovičom, P. Pollákom a M. Sadloňom obsahuje pilier , v ktorom sa píše: " Súčasný právny stav umožňuje, aby sociálne odkázaný človek mohol de facto beztrestne páchať ľubovoľný počet priestupkov, keďže nemá na zaplatenie pokút. Inak povedané, sociálne odkázaní ľudia majú na Slovensku de facto priestupkovú imunitu ." (s.2) Ako jedno z riešení bolo uvedené: " Forma aj výška sociálnej pomoci štátu ako aj prístup štátu k občanom musí zohľadňovať prístup občanov k spoločnosti a štátu ." (s.3) Webstránka Ministerstva vnútra opisuje , o čo v reforme má ísť: Je to komplexná systémová reforma, ktorá obsahuje viac ako 90 opatrení v oblastiach ako vzdelávanie, vymožiteľnosť práva, bývanie, sociálny systém, zamestnanie a podporné politiky. Systémové opatrenia sú zamerané na riešenie širokej problematiky skupín obyvateľstva, občanov ohrozených extrémnou chudobou, vrátane sociálne neprispôsobivých. Navrhované opatrenia sa budú týkať predovšetkým rizikových rodín, ktoré budú identifikované na základe kombinácie nasledovných faktorov: vzdelanie rodičov, výška príjmu, miera dlhodobej nezamestnanosti rodičov, materiálne zázemie, zadlženosť rodiny, záškoláctvo v rodine a predpoklad neovládania vyučovacieho jazyka dieťaťom v čase nástupu do základnej školy. Medzi dôsledky toho, ak rodina bude označená ako riziková , patrí taktiež: zmena vo forme a výške sociálnych dávok sa bude týkať celých rodín; príspevok na bývanie a nárok na zaradenie do systému aktivačných prác bude dodatočne podmienené, či človek nepácha priestupky alebo trestnú činnosť, a či si plní zákonné povinnosti.

Zákona
hovoril
Rómska reforma"
pilier
opisuje


Takto mi to povedal, takto to potvrdil aj Martinovi Feckovi, čo je čistá duša. Ako človek, starší človek, ktorý je pedant, ktorý následne pred tlačovkou išiel za ním a išiel si to potvrdiť, či teda naozaj to platí.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne medializované vyjadrenie M. Fecka, ktoré by potvrdilo toto Matovičovo tvrdenie. Martin Fecko nám na otázku, či sa tak stalo neodpovedal.


Všetky rozhodnutia vo vzťahu k živnostníkom boli dohodnuté so živnostenskými zväzmi.

Slovenský zväz živnostníkov (SŽZ) na svojej stránke uvádza , že v období máj až jún 2012 prebiehali rokovania medzi SŽZ a ministrom práce Jánom Richterom, kedy rokovali o zmenách v odvodovom systéme pre živnostníkov. Robert Fico o tejto dohode informoval ako o “historickej dohode vlády a živnostníkov”. Okrem iného, možno na webovej stránke SŽZ nájsť správy o zmenách pre živnostníkov, ktoré sa diali po dohode s vládou SR. O rokovaniach medzi vládou SR a zástupcami živnostníkov informoval Richard Sulík, ktorý ich súhlas s vládou navrhovanými zmenami ostro kritizoval. Iná kritika smerom k zástupcovi živnostenských zväzov Čizmárikovi a jeho neadekvátnemu reprezentovaniu ich záujmov je napríklad na tomto blogu.

Napriek tomu, že existujú kritické hlasy o nevhodnosti dohody medzi vládou a zástupcami živnostníkov, je skutočne pravdou, že títo zástupcovia so zmenami súhlasili a výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

uvádza informoval stránke informoval tomto


Pán premiér, ešte vtedy, keď nebol premiérom, bol opozičným predsedom, tak povedal, že úlohou opozície je kritizovať a vláda musí vládnuť a riešiť.

Portálu demagog.sk sa nepodarilo získať informácie o tom, či sa Robert Fico verejne vyjadril tak ako uvádza B.Bugár.


Vo Svidníku, vo Vranove a Humennom (nemocnice, pozn.) nevyrábajú dlhy.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže len nemocnica vo Vranove nad Topľou nevyrába dlhy. Nemocnice v Humennom a Svidníku hospodária v mínusových číslach a teda vytvárajú dlhy. Trend vo svojej publikácií uvádza výsledky hospodárenia nemocníc v Humennom, Vranove nad Topľou a Svidníku. Jedine nemocnica vo Vranove nad Topľou nevyrába dlh. Hospodársky výsledok nemocnice vo Vranove bol v roku 2012 +281 mil. eur. Nemocnice v Humennom a vo Svidníku skončili v roku 2012 v strate a teda vyrábajú dlhy. Nemocnica/hospodársky výsledok 2012 2011 Humenné -824 -215 Vranov na Topľou +281 -866 Svidník -125 -135 Zdroj: publikácia Trend Nemocnice vo Svidníku , Vo Vranove nad Topľou a Humennom nemajú žiadne pohľadávky voči zdravotnej poisťovni, čo uvádza materiál (karta č. 4) o vývoji pohľadávok voči zdravotnej poisťovni k augustu 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

publikácií
Trend
Svidníku
Vranove nad Topľou
Humennom
materiál


Ja sa nečudujem pani Radičovej, že je ticho, pretože on (Viktor Orbán, pozn.) jej tam mával (počas prezidentskej kampane, pozn.) nejakou tabuľkou voľte Radičovú...

Nepodarilo sa nám nájsť mediálnu zmienku o tom, že by predseda Fideszu V. Orbán počas prezidentskej kampane "mával nejakou tabuľkou voľte Radičovú" . Avšak nie je to prvý raz, čo R. Fico použil podobný argument. Stalo sa tak napríklad 30. mája 2010 v relácii O 5 minút 12 , v ktorej sa vtedy stretol práve s Ivetou Radičovou: R. Fico : "Pamätám si, keď ste kandidovali na Prezidentku SR, tak ste išli na snem SMK, kde bol aj pán Orbán. A všetci si pamätáme, ako ste prijali podporu od pána Orbána na prezidentské voľby na Slovensku. Orbán okrem iného povedal, že je výborné, že je taká kandidátka na Slovensku, ako je pani Radičová." I. Radičová : "Ja som podporu nikdy pánovi Orbánovi nevyslovila. Neviem, čo si predstavujete pod jej prijatím, alebo neprijatím? Bola to súčasť jeho prejavu! Pokiaľ to vyslovil, ja mu jeho názor nemôžem brať."

O 5 minút 12


Pri vstupe do Európskej únie vláda Mikuláša Dzurindu súhlasila zatvoriť Jaslovské Bohunice.

Vláda Mikuláša Dzurindu sa zaviazala uzatvoriť dva bloky elektrárni v Jaslovských Bohuniciach, nie celých "Jaslovských Bohuníc". V elektrárni okrem toho fungujú ďalšie dva bloky reaktoru V-2. Výrok preto považujeme za zavádzajúci. 31.12.2006 ( TASR, SITA ) bol odstavený prvý z dvoch blokov reaktoru V-1 v Jaslovských Bohuniciach. Druhý blok V-1 bol následne odstavený 31.12.2008, následne bol ešte opätovne využitý počas plynovej krízy v januári 2009. V súčasnosti je už natrvalo vypnutý. V Jaslovských Bohuniciach sú však stále funkčné dva bloky druhého reaktora V-2. Robert Fico sám podľa správy TASR (15.máj 2012) hovoril, že" je všeobecne známe, že SR musela na základe dohody s EÚ odstaviť dva zdravé a bezpečné jadrové bloky atómovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach ." Je teda evidentné, že dohoda o vypnutí Jaslovských Bohuníc sa týkala iba dvoch blokov. Celé Jaslovské Bohunice zatvorené nie sú a výrok Roberta Fica považujeme za zavádzajúci, nakoľko predkladá tézu, že tomu tak nie je. Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR, SITA
funkčné
TASR


Pani spoludiskutujúca sa usmieva. Zabudla na to, že aj Smer vlastne vznikol ako taký veľký zlepenec, keď pohltil SOPKu, keď pohltil sociálnu demokraciu a ďalších a ďalších.

Výrok poslanca Kollára hodnotíme ako pravdivý, strana SMER-SD od svojho založenia v roku 1999 integrovala viacero iných ľavicových politických subjektov. Stranu SMER založil Robert Fico (po odchode z SDĽ) v roku 1999. Čoskoro názov strany doplnil o prívlastok - Tretia cesta. V roku 2003 schválila strana SOP svoje zrušenie a vstup do strany SMER - Tretia cesta. V roku 2004 Robert Fico zjednotil politické strany SDĽ, SDA, SDSS a od roku 2005 sa zmenil názov jeho strany na SMER - Sociálna Demokracia. So Stranou zelených uzavrel SMER v roku 2008 zmluvu o spolupráci do parlamentných volieb 2010, v tomto prípade však nešlo o integráciu strany. Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

založil


Ja si myslím, že je výsostne cynická pozícia napríklad vlády Saudskej Arábie, že oni chcú pomôcť v tejto ťažkej situácii Európe tak, že oni si vybudujú za vlastne peniaze 200 mešít v Európe.

Informácia o postavení 200 mešít v Nemecku Saudskou Arábiou (za každých 100 utečencov jedna) sa objavila v libanonských novinách Al Diyar v prvej polovici septembra. Ministerstvo zahraničných vecí Saudskej Arábie pre huffingtonpost aj iné médiá poprelo túto informáciu. Výrok z tohto dôvodu hodnotíme ako nepravdivý.

Informácia huffingtonpost médiá skeptics.stackexchange.com


...tak by som vychádzal zo stanoviska práve Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorú sme zriadili v roku 2011 na základe ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti, ktorá hodnotí aj budúce alebo tieto témy a riziká tak, že čo sa týka deficitu, ten vďaka novej upravenej metodike, ktorá nabehne tohto roku, môže vzrásť až o pol percentuálneho bodu. Teda 0,5. To je najhorší alebo najsilnejší variant.

Je pravdou, že správa rada pre rozpočtovú zodpovednosť, ktorá bola zriadená zákonom o rozpočtovej zodpovednosti, ktorý bol schválený v roku 2011, hovorí o možných dopadoch novej metodiky ESA 2010 na deficit v rozmedzí 0,3% až 0,5% z HDP. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť formálne vznikla v roku 2012 ako nezávislý orgán monitorovania a hodnotenia vývoja hospodárenia Slovenskej republiky a hodnotenia plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť bola zriadená na základe Čl. 3 Ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti . Zákon bol schválený 8. decembra 2011. Za rok 2013 podľa Ľudovíta Ódora z Rady pre rozpočtovú zodpovednosť môžu nové princípy zvýšiť deficit v krajnom prípade môžu nové princípy zvýšiť deficit o 0,3% až 0,5% z HDP a verejný dlh až o viac ako 3% z HDP. V správe Rady pre rozpočtovú zodpovednosť sú vyčíslené riziká navrhovaných zmien, ako napríklad sektorová klasifikácia, pri ktorej je možnosť preradenia určitých entít do sektora verejnej správy, napríklad verejné nemocnice, ŽSR, ZSSK, NDS a iné. Ako tvrdí Ján Figeľ, zvýšenie deficitu o pol percentuálneho bodu je ten najhorší variant. Záleží na odporúčaní Eurostatu, ktoré entity preradí do sektora verejnej správy. "Zmeny, ktoré Eurostat chystá v oblasti zaznamenávania verejného dlhu a deficitu môžu významne ovplyvniť čísla aj na Slovensku a vplývať tak na procedúru nadmerného deficitu ako aj na aktiváciu niektorých sankčných pásiem dlhovej brzdy. Za rok 2013 podľa našich odhadov môžu nové princípy zvýšiť deficit v krajnom prípade o 0,3% až 0,5% z HDP a verejný dlh až o viac ako 3% z HDP. Realita bude pravdepodobne priaznivejšia , nakoľko neočakávame, že Eurostat vydá odporúčanie preradiť všetky hraničné prípady do sektora verejnej správy (niektoré zmeny sa môžu odložiť). Považovali sme však za dôležité upozorniť na všetky potenciálne riziká." Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Rada

podľa

správe


Slovensko je druhá najchudobnejšia krajina v Európskej únii. Klesá nám životná úroveň, klesajú reálne mzdy.

Eurostat označuje Slovensko za druhú najchudobnejšiu krajinu Európskej únie.

Podľa dát z Eurostatu je Slovensko druhou najchudobnejšou krajinou EÚ, horšie je na tom len Bulharsko. Ukazovateľom je parita kúpnej sily, údaj odvodený od hrubého domáceho produktu, údaje sú za rok 2022. V roku 2021 bolo Slovensko v tom istom rebríčku tretie od konca.

Niektorí odborníci upozorňujú , že dáta nemusia byť presné, avšak aj odhady podľa iných metodológií naznačujú, že Slovensko zaostáva sa zvyškom Európskej Únie.

Reálne mzdy od 1. štvrťroku 2022 klesajú . Podľa údajov Štatistického úradu SR najvyšší pokles priemernej reálnej mzdy od 2. štvrťroka 2000 na Slovensku bol zaznamenaný v 4. štvrťroku 2022, kedy sa reálna mzda medziročne prepadla o 7,6 %.

Reálne mzdy v júli 2023 prvýkrát stúpli podľa štatistického úradu po viac ako roku vo väčšine odvetví ekonomiky. Jedná sa však len o malé nárasty, k nárastu došlo naposledy ku koncu roka 2021, potom reálne mzdy klesali. Nárast predpokladá aj Rada pre rozpočtovú zodpovednosť.

je bolo upozorňujú klesajú zaznamenaný stúpli Jedná došlo predpokladá


Na druhej strane toho Five Star Residence bolo vyšetrovanie vo veci poškodzovania veriteľa, to sa, to polícia zrazu ukončila, ten policajt bol neskôr povýšený, aj jedna z tých kontrolórok bola neskôr povýšená...

Je pravdou, že v roku 2012 prebehlo vyšetrovanie vo veci poškodzovania veriteľa v prípade Five Star Residence, rovnako ako je pravdou, že toto vyšetrovanie bolo neskôr ukončené bez nejakého konkrétneho záveru. Informácie o tom, či príslušník polície a kontrolórka z daného prípadu boli povýšení, sa nám však nepodarilo overiť, a preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Igor Matovič hovoril počas rozpravy pri Kaliňákovom odovlávaní o tom, že v prípade policajnej inšpekcie bol človek, ktorý vyšetroval povýšený na šéfa poriadkových policajtov. "Ale to, čo následne Kaliňákova inšpekcia urobila, a to, že Kaliňák toho človeka, ktorý to vybavoval, ktorý prikryl tohto páchateľa, povýšil a urobil rovno z neho šéfa všetkých poriadkových policajtov na Slovensku. ...obert Kaliňák v prípade polície a pri policajnej inšpekcii, ktorá priamo prislúcha pod ministra vnútra, povýšil človeka, voči ktorému bola takáto sťažnosť a tí ľudia v tej policajnej inšpekcii ani len nevypočuli tých chudákov dopravákov, ktorí sa vzopreli tomu, že niekto chcel od nich, aby porušili zákon." Denník Pravda popisuje prípad Five Star Residence nasledovne: " Bytový komplex Five Star Residence stavala firma Real Štúdio K.F.A. podnikateľa Mariana Kočnera a firma Ladislava Bašternáka v ňom údajne kúpila sedem bytov za 12 miliónov eur. Bašternák vraj 12 miliónov eur za byty vyplatil v hotovosti. Následne si Bašternákova firma uplatnila nadmerný odpočet DPH. " Podľa správ Hospodárskych novín , bežná kontrola z daňového úradu mala daný prípad prešetriť: " Po tom, ako Ladislav Bašternák požiadal o vratku DPH za kúpu bytov, prišla bežná kontrola daňového úradu. Bolo to totiž v čase, keď mal daňový systém problémy a nová vláda pod vedením Roberta Fica vyhlásila boj proti daňovým únikom. Kontrola daniarov však nenašla nič podozrivé, ale s ich zisteniami nesúhlasila finančná správa. Podľa Denníka N sa príslušníkom finančnej správy mal odpočet zdať podozrivý a suma 12 miliónov za sedem bytov bola podľa nich len na papieri. Zároveň považovali za podozrivé aj to, že Bašternákova firma získala do konca roka 2012 na vratkách takmer šesť miliónov eur. Kontrola z daňového úradu napriek vysokej sume neprišla. Vyšetrovatelia Kriminálneho úradu finančnej správy posunuli vec na Národnú kriminálnu agentúru, ale jej vyšetrovateľka trestné oznámenie odmietla. " Webový portál týždenníka Trend ďalej informuje o tom, čo nasledovalo po podaní trestného oznámenia vo veci Five Star Residence: " Vyšetrovateľka Tatiana Ujváryová po ôsmich mesiacoch trestné oznámenie odmietla bez toho, aby vôbec začala trestné stíhanie vo veci. V uznesení, ktoré má k dispozícii TREND aj denník N, zdôvodnila svoje rozhodnutie najmä tým, že štátu nevznikla škoda. " Súčasné obvinenia sú zatiaľ vo fáze neuzatvoreného prešetrovania: " Kauza Ladislava Bašternáka s bytmi a daňovými únikmi bola podľa opozičných poslancov OĽaNO-NOVA Igora Matoviča a Daniela Lipšica zametená pod koberec po zásahu šéfa finančnej správy Františka Imreczeho a jeho zástupcu Daniela Čecha. Imrecze to odmieta. Prezident finančnej správy František Imrecze odmietol obvinenia, že robil nátlak na pracovníčky správy, aby bola kauza zametená pod koberec a útoky pokladá za účelové znevažovanie finančnej správy. " Informácie o tom, či boli príslušníci policajného zboro a daňovej kontroly po ukoneční vyšetrovania daného prípadu povýšení alebo nie však v žiadnych správach nefigurujú, preto označujeme výrok za neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

hovoril
rozpravy
Pravda
Hospodárskych novín
Trend
obvinenia


...a ja len pripomeniem, že aj môj predchodca ešte v jeseni 2009 hovoril o októbri 2009 ako poslednom...

Bývalý minister dopravy Ľubomír Vážny vyhlásil : „Z dôvodu finančnej krízy sa nedarí finančné uzatvorenie v termíne, ktorý bol pôvodne definovaný. Preto sme pristúpili k dodatku, ktorý rieši odsun termínu finančného uzatvorenia na október 2009 ako posledný možný termín... "

vyhlásil


Lebo potvrdilo 95 % ľudí, že aj Rakúsko je pekné a určite veľmi bohaté, ale nechceli tam zostať hlavne preto, lebo tam nemajú rodinné väzby.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože vo verejne dostupných zdrojoch sa nám nepodarilo nájsť prieskum tohto typu, o ktorom hovorí Kaliňák.


V roku 1993 bol riadiacim počítačom riadený dopravný proces na 31 križovatkách. Hlavné mesto SR Bratislava vypísalo medzinárodný tender. Súťaž vyhrala firma Siemens, vďaka čomu pôvodný riadiaci systém dopravy nahradil nový(..)píše sa rok 2017 a v Bratislave sa nachádza 121 riadených cestných svetelných križovatiek.

Výrok pochádza z Drobovho blogu z marca 2017 . V roku 1993 bol skutočne zavedený počítačový systém riadiaci dopravný proces v Bratislave od spoločnosti Siemens. V rutinnej prevádzke bol od roku 1994. Odvtedy na webe magistrátu či z iných zdrojov nie sú dostupné informácie o nových súťažiach na prevádzkovanie systému riadenia dopravy v hlavnom meste. Posledný dostupný údaj o počte riadených cestných svetelných križovatiek (121) je z roku 2008, ten uvádza aj Droba. Keďže nie sú verejne dostupné novšie informácie a ani magistrát mesta Bratislava nám na našu žiadosť danú informáciu neposkytol, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Webstránka Generálneho investora Bratislavy informuje, že pôvodný riadiaci proces dopravného systému v Bratislave bol nahradený počítačovým riadením od spoločnosti Siemens v roku 1993 a od roku 1994 riadil v rutinnej prevádzke dopravu na 31 križovatkách. Spoločnosť Siemens bola skutočne víťazom medzinárodného tendra.

marca 2017
Generálneho investora Bratislavy
Články
2008


...ak sa to dotýka jednotného trhu, poľnohospodárskej politiky, či otázok životného prostredia, a podľa Lisabonskej zmluvy ide o zdieľané kompetencie...

Na základe Lisabonskej zmluvy medzi zdieľané, resp. spoločné právomoci členských štátov EÚ patria, okrem iných, aj vnútorný trh, poľnohospodárstvo a životné prostredie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Politiky EÚ, respektíve štruktúra kompetencií členských štátov EÚ a inštitúcií EÚ bola prostredníctvom Lisabonskej zmluvy do značnej miery upravená novým systémom rozdelenia právomocí. V súčasnosti tak existujú tri typy právomocí:

Lisabonskej zmluvy
článok 3
článok 4
článok 6
článok č. 4


S prihliadnutím na ekonomické možnosti a výsledky medicínskeho, prevádzkového a technického auditu bude podporená dostavba moderného celoslovenského medicínskeho komplexu Rázsochy, ktoré prinesie zabezpečenie zdravotnej starostlivosti s dosahom pre celú SR.

Dostavba medicínskeho komplexu Rázsochy nebol uskutočnená a v súčasnosti nie je ani plánovaná. Ako príčina rozhodnutia nedostavať tento areál boli uvádzané ekonomické a právne dôvody, analytici však kritizujú poskytnuté vysvetlenia ako nedostatočné. V Bratislave má dôjsť k výstavbe podobného projektu medicínskeho komplexu, ktorý má byť však umiestnený v inej lokalite a zrealizovaný formou PPP projektu, ktorý je však tiež kritizovaný. Sľub hodnotíme ako nesplnený. Podľa Stredoeurópskeho inštitútu pre zdravotnú poltiku (HPI) sa " z dostavby Rázsoch stal PPP projekt na Patrónke. Celková hodnota zákazky na výstavbu a 30-ročné prevádzkovanie nemocnice odhaduje MZ SR na 6,3 mld. eur. Nejasnosti okolo tendra (viaceré podania na ÚVO), biznisplánu (ministerstvo tvrdí, že všetky riziká bude znášať investor) a rozdielne názory v rámci kabinetu (IFP pri MF SR sa domnieva, že by nemocnicu mal stavať štát) zrejme povedú k neúspechu tejto aktivity a k predlžovaniu nevyhovujúceho status quo." (. pdf , s.12) Výstavba medicínskeho komplexu Rázsochy sa začala ešte v roku 1987 a dodnes nebola dokončená. Píše denník SME : " V roku 1992 stavbu dočasne zastavili. V roku 2003 druhá vláda Mikuláša Dzurindu a minister zdravotníctva Rudolf Zajac rozhodli, že ju štát nedostavia, lebo je to nevýhodné. V roku 2008 sa k projektu vrátil Richard Raši, minister zdravotníctva prvej vlády Roberta Fica. Návrh na dostavbu predložil o dva roky neskôr – pred voľbami. Mala stáť 480 miliónov eur. Vláda Ivety Radičovej ju nedostavala. Druhá Ficova vláda dostavbu zamietla úplne. Nemocnica bola projektovaná zhruba pred 40 rokmi. Rozloha je 15 hektárov. 1,7 kilometra je obvod areálu. Univerzitná nemocnica BA zaplatila vlani za údržbu Rázsoch 64-tisíc eur (...) Štát ju nevie predať, dokonca si ani nie je istý, či to vlastne smie. Štát dostavbu stopol, pretože by stála pol miliardy eur. Čo je dvakrát toľko, koľko by mala stáť nová nemocnica, ktorú chce mať štát v bratislavskej časti Patrónka ." O sľube Ficovej vlády píšu napríklad Hospodárske noviny nasledovne: " Rozuzlenie priniesla zatiaľ ostatná vláda Roberta Fica. Na začiatku svojho volebného obdobia sa zaviazala projekt dokončiť, dala si však podmienku. Má byť prihliadnuté na ekonomické aspekty. Ako sa neskôr ukázalo, práve to rozhodlo. Na dnešné podmienky je areál nevyhovujúci. Namiesto dostavania Rázsoch chce vláda podporiť výstavbu úplne novej nemocnice. Rozpočet je určený na 250 miliónov eur. A čo Rázsochy? Šanca na ich dokončenie je nulová. Nádej si môžu robiť majitelia pozemkov pod areálom. Podľa časti právnikov by totiž mohli byť vrátené, keďže boli vyvlastnené na konkrétny účel a ten nebol zrealizovaný. Či a kedy sa to stane, je otázne ." Podobne informuje aj SITA :

PPP
pdf
1987
SME
Hospodárske noviny
SITA
INEKO
článok
Trend


Také zajímavé číslo dneska sa objavilo na SME, že v tej prezidentskej ankete, ktorú robí SME, sa pýtali áno alebo nie. Vy ste (hovorí o Andrejovi Kiskovi, pozn.) v 30 % prípadoch neboli schopní povedať áno alebo nie. Milan Kňažko tam má myslím 14 %, že nebol schopný povedať áno alebo nie, na takto uzavretú otázku. A ja v 7 %.

Denník SME realizoval zatiaľ (do 3.3.) spolu 36 prezidentských ankiet (1 anketa = 1 otázka), pričom na 28 z nich sa dalo odpovedať jednoznačne áno alebo nie. Na základe prepočtu Andrej Kiska neposkytol jednoznačnú odpoveď v 28,57% prípadov, Milan Kňažko v 14,26%, Radoslav Procházka 7,14%. Procházka mal na mysli pravdepodobne blog na SME, ktorý prišiel k podobným záverom .

Tabuľka: Otázky a odpovede vybraných kandidátov na prezidentské ankety

ankiet
ktorý prišiel k podobným záverom


Na ňu (špeciálnu prokuratúru, pozn.) generálny prokurátor nemá dosah, na to je špeciálny prokurátor.

Rovnako je pravdou, že na postup špeciálnej prokuratúry nemá generálny prokurátor dosah. Ako ale upozornil napríklad denník SME , generálna prokuratúra má už dosah na to, či pridelí prípade špeciálnej prokuratúre, rovnako ho môže aj odňať.

upozornil napríklad denník SME


...Hlavná stanica je majetok a zodpovednosť štátu, nie hlavného mesta. Hlavné mesto opravilo predstaničné námestie.

Majiteľom budovy hlavnej stanice je podľa Katastra nehnuteľností naozaj Slovenská republika, jej prevádzkovateľom sú Železnice Slovenskej republiky, zodpovedajúce sa Ministerstvu dopravy a výstavby SR. Je takisto pravdou, že mesto Bratislava v priebehu leta 2015 zrenovovalo Námestie Franza Liszta, tzv. Predstaničné námestie. Celkovo v troch fázach boli upravené chodníky a vymenený povrch cestných komunikácií, osadené obrubníky, vysadená zeleň, odstránené nelegálne reklamné plochy a grafity, pribudol nový mobiliátor, odpadkové koše, či lavičky. Zmien sa dočkala aj organizácia dopravy, pribudlo dopravné značenie a bolo došlo k presunu parkoviska pre taxíky. Neskôr v roku 2016 boli nahradené dva staré a pokazené eskalátory na Hlavnej stanici: „Projekt revitalizácie predstaničného námestia sa týkal všetkých priestorov, ktoré sú v správe hlavného mesta. Budova samotnej Hlavnej stanice v Bratislave je majetkom Železníc Slovenskej republiky." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Katastra Železnice Ministerstvu troch 2016


...predseda vlády má kompetenciu spojiť hlasovanie s dôverou.

Na základe čl. 114 ods. 2 Ústavy SR môže vláda spojiť hlasovanie o prijatí zákona alebo hlasovanie v inej veci s hlasovaním o dôvere vlády. Vláda však rozhoduje v zbore (čl. 119), teda sám premiér nemá kompetenciu spojiť hlasovanie s dôverou. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Ústavy


Za 8 rokov vlády Smeru stúpli prídavky na deti o 2,41 eur. Za tieto 3 roky stúpli o 35 eur mesačne na každé dieťa. Daňový bonus stúpol za 8 rokov vašej vlády o 2 eurá 21 centov, to sú kozmetické zmeny. My sme ho zdvihli o 117 eur, to sú zásadné zmeny, to je mesačne na jedno dieťa.

Od roku 2012 , odkedy bola opätovne vo vláde strana Smer-SD do roku 2020 , sa prídavky na deti zvýšili o 2,41 eur – z 22,54 eur na 24,95 eur. V roku 2023 predstavuje prídavok na dieťa sumu 60 eur mesačne, čo predstavuje nárast o 35.05 eur.

Do 30. 6. 2012 predstavoval daňový bonus na dieťa sumu 20,51 eur a do roku 2020 sa zvýšil na 22,72 eur za mesiac. To predstavuje nárast o 2,21 eur, tak ako uviedol minister Krajniak. V roku 2023 predstavuje daňový bonus na dieťa do 18 rokov sumu 140 eur , čo predstavuje nárast o 117,28 eur oproti roku 2020.

140 eur


To isté môžem povedať o obvineniach SDKÚ. Ešte v ten deň, keď to bolo zverejnené, som sa stretol s generálnym prokurátorom, tam konal on. A z našej strany bola rovnaká výzva konať, aby to nie premiér vyšetroval, alebo teatrálne prestavoval, ale generálna prokuratúra riešila a po ďalšie vyzval som tak isto predsedu strany, tak ako v tomto prípade, aby vysvetľoval, aby spolupracoval, nie aby zatajoval.

Fico prišiel s informáciami o financovaní SDKÚ 22.1. tohto roku, predseda KDH sa s generálnym prokurátorom stretol až o týždeň neskôr.

Fico stretol


Kúpili sme 15 trolejbusov, máme opciu na ďalších 10 trolejbusov, ale zároveň sme v zastupiteľstve schválili ďalšiu žiadosť...uchádzame sa v eurofondoch aj o elektrobusy a o parciálne trolejbusy.

V rámci modernizácie mestskej hromadnej dopravy mesto Prešov v priebehu roka 2017 zaobstaralo pätnásť nových moderných a energeticky úsporných trolejbusov a podľa dostupných informácií sa chystá na ďalšiu modernizáciu vozového parku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kúpa nových trolejbusov bola spolufinancovaná z eurofondov vo výške 6,7 milióna eur, 790-tisíc pochádzalo z verejných zdrojov a 395-tisíc eur investoval dopravný podnik. Trolejbusy zhotovila spoločnosť Škoda Electric a išlo konkrétne o desať trojnápravových nízkopodlažných asynchrónnych trolejbusov s kĺbovou verziou a päť dvojnápravových nízkopodlažných trolejbusov. Súčasťou zmluvy medzi spoločnosťou a mestom je aj opcia na dodávku ďalších desiatich trolejbusov do budúcnosti.

V januári 2018 poslanci mesta odsúhlasili Dopravnému podniku mesta Prešov nákup pätnástich autobusov, deviatich elektrobusov a desiatich parciálnych trolejbusov. Dopravný podnik plánuje opäť čerpať financie z eurofondov. Nové vozidlá by sa na prešovských cestách mali objaviť v roku 2019.

pätnásť Kúpa Trolejbusy odsúhlasili


Lebo štrukturálny deficit je taký deficit, ktorý je bez ohľadu akýchkoľvek výkyvov pozitívnych, negatívnych kríz alebo nejakých mimoriadnych príjmov a v štrukturálnom deficite sme mali deficit 1,2 alebo 1,1 %, roky 2021 a 2022, kedy som bol ministrom financií.

Štrukturálny deficit za ministrovania Igora Matoviča dosiahol v rokoch 2021 a 2022 najnižšiu hodnotu v histórii Slovenskej republiky. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý. Rozpočtová rada však varuje, že štrukturálne saldo v minulom roku nemusí plne odzrkadľovať stav verejných financií a Národná banka upozornila, že zlepšenie je len prechodné.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) v polovici apríla informovala , že výška deficitu verejných financií za rok 2022 dosiahla úroveň 2,0 % HDP, čo predstavuje výrazné zlepšenie oproti schválenému cieľu vo výške 4,9 % HDP.

RRZ taktiež oznámila , že štrukturálny deficit, je tak už druhý rok na najnižšej úrovni v histórii SR. Štrukturálny deficit predstavuje dlh očistený o vplyv hospodárskeho cyklu a mimoriadnych jednorazových vplyvov. Inými slovami sa jedná o deficit, ktorý automaticky pretrvá aj do budúcnosti, ak sa neprijmú dodatočné opatrenia. Podľa zverejnenej správy dosiahol štrukturálny deficit hodnotu 1,2 %. V roku 2021 bol štrukturálny deficit na ešte nižšej úrovni, keď dosiahol hodnotu 1,1 %. ( pdf , str. 4)

Rozpočtová rada však upozorňuje, že štrukturálne saldo v roku 2022 nemusí plne odzrkadľovať strednodobý stav verejných financií. Nízka úroveň štrukturálneho dlhu je podľa RRZ čiastočne spôsobená oneskoreným navyšovaním verejných výdavkov, ktoré sa prejavia v rokoch 2023 a 2024. ( pdf , str. 6)

Tento nečakaný výsledok štát dosiahol najmä vďaka vysokej inflácii, ktorá výrazne zvýšila príjmy z daní a odvodov. K nízkemu schodku vláde dopomohla aj konzervatívna protiinflačná výdavková politika, nízka spoluúčasť a slabé čerpanie európskych peňazí. Väčšinu jednorazových krízových výdavkov vláda dokázala pokryť novými jednorazovými príjmami. K nižšiemu deficitu prispelo aj nižšie čerpanie kapitálových výdavkov v obrane z dôvodu oneskorenia dodávok objednanej vojenskej techniky.

Národná banka Slovenska už upozornila , že zlepšenie je len prechodné a tento rok sa hospodárenie štátu zhorší aj vinou plošných opatrení, ktoré schvaľoval parlament.

informovala oznámila pdf pdf dosiahol dopomohla upozornila


Lisabonská zmluva je od roku 2010 platná.

Vladimír Maňka neuvádza presný rok platnosti Lisabonskej zmluvy, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Lisabonská zmluva ako jedna zo zakladateľských zmlúv a súčasť primárneho práva EÚ bola podpísaná 13. decembra 2007, platná bola od 1. januára 2009 a nadobudla účinnosť 1. decembra 2009. NR SR ju po komplikovaných politických udalostiach ratifikovala 10. apríla 2008.

podpísaná platná nadobudla ratifikovala


Slovensko je dnes osmičke krajín EÚ, kde je najvyššia nezamestnanosť mladých ľudí.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Slovensko patrí medzi osem krajín, ktorým predseda Európskej Komisie José Manuel Barroso poslal list, pretože čelia najväčším problémom s nezamestnanosťou mladých. Podobný výrok sme už overovali v relácii O 5 minút 12 z 22.apríla 2012: Predseda Európskej Komisie José Manuel Barroso poslal expremiérke Ivete Radičovej a ďalším siedmim krajinám, ktoré čelia najväčším problémom s nezamestnanosťou mladých ľudí, list s konkrétnymi krokmi ako bojovať proti nezamestnanosti mladých. Reálne percentá nezamestnaných absolventov sa pohybovali v apríli 2011 na úrovni 30% pre absolventov VŠ, 31,9% pre absolventov stredných odborných škôl a 28,1% v prípade stredných odborných učilíšť s maturitou. Absolventov, ktorí sa podľa Ústredia práce v apríli 2011 uchádzali o zamestnanie, bolo 27401 osôb. Ich počet sa ku koncu decembra 2011 zvýšil na 30 798 osôb. Podľa denníka Pravda bola k 21. februáru 2012 nezamestnaná vyše tretina mladých ľudí. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
pohybovali
podľa
decembra
Pravda


Je (zvýšenie DPH na 20% pozn.) jedným z dôvodov nášho najrýchlejšieho rastu cien v celej EÚ.

Podľa nižšie uvedených prognóz je DPH ako uvádza aj Paška jedným z dôvodov rastu cien, avšak nie jediný. Prognóza (.pdf) Ministerstva financií zo 14. septembra 2010 odhaduje, že harmonizovaná inflácia by mala dosiahnuť v roku 2011 3,5%. Najnovšia makroekonomická prognóza (.pdf) MF SR z 8. februára 2011 predpokladá harmonizovanú infláciu v roku 2011 na úrovni 3,4%. Obe analýzy zmieňujú tri príčiny rastu inflácie v roku 2011: 1) Rast cien potravín spôsobený zlou úrodou poľnohospodárskych plodín v Rusku, na Ukrajine a v Kazachstane. 2) Rast regulovaných cien plynu, tepla a elektriny v dôsledku rastu cien ropy a posilnenia kurzu USD. Tieto faktory budú pôsobiť aj na rast cien pohonných hmôt. 3) Z netrhových faktorov sa na raste inflácie prejaví zvýšenie DPH na 20%, zvýšenie spotrebnej dane z piva a tabakových výrobkov a zároveň sa ruší daňové zvýhodnenie pre biopalivá, rušia sa daňové oslobodenia pri energetických daniach pre teplárne, zavádza sa poplatok pre štátne hmotné rezervy a likvidáciu jadrových palív a zvyšujú sa ceny diaľničných známok (t. j. opatrenia konsolidačného balíčka). Ako sa píše v septembrovej analýze, "ak by sa zvýšenie DPH, spotrebných daní, poplatkov a zrušenia oslobodení premietlo do zvýšenia cien tovarov a služieb v plnej miere, tak by vplyv týchto opatrení na priemernú ročnú infláciu bol 1,25 p.b. Po zohľadnení nízkeho domáceho dopytu a konkurencie pri výpočte inflácie v aktuálnej prognóze premietol IFP príspevok v celkovej výške mierne pod 1 p.b. (0, 98 p.b., pozn) , (80%-tné premietnutie do koncových cien spotrebiteľov)." Vo februárovej analýze bol tento príspevok odhadovaný na 0,89 p.b. Príspevok zvýšenia DPH k inflácii tak predstavuje 0,4 p.b., spotrebné dane s ostatnými faktormi 0,6 p.b.

Prognóza
makroekonomická prognóza


Najprv premiér povedal, že k prijatiu zákona dôjde na základe dohody s opozíciou, to sa neudialo, potom, že to pôjde na riadnu májovú schôdzu, na to prišlo skrátené legislatívne konanie, kde sme ani toľko času nedostali, aby sme materiál mohli preštudovať.

Oficiálne predložený návrh, ktorým premiér Fico pozýva opozičné strany na spoločné rokovanie, sa nám nepodarilo nájsť. O tomto pozvaní však informovali viaceré médiá práve v súvislosti s opozičnými nezhodami, ktoré vyvolalo.

SME Pravda, WEBNOVINY SMER návrhu TASR SITA


Vzhľadom na posledné sčítanie obyvateľstva až 85 % Slovákov sa hlási k nejakej viere. Viac ako 65 % k viere katolíckej.

Podľa posledného sčítania obyvateľstva, ktoré uskutočnil v roku 2011 Štatistický úrad, sa k „ nejakej viere” na Slovensku prihlásilo 76 % obyvateľov ( pdf .). 13,4 % obyvateľov uviedlo, že je bez vyznania a zvyšných 10,6 % neuviedlo žiadnu možnosť (nezistené náboženské vyznanie). Ku katolíckej viere sa prihlásilo 65,8 % občanov - 62 % tvorili rímskokatolícki a 3,8 % gréckokatolícki veriaci. Keďže Peter Pellegrini nesprávne uviedol podiel občanov, ktorí sa hlásia k nejakej viere, hodnotíme jeho tvrdenie ako nepravdivé.

pdf


...jej fanúšikovia (H. Mezenskej, pozn.) dokázali vyzbierať 22 tisíc podpisov.

Je pravdou, že podporovatelia H. Mezenskej dokázali vyzbierať presne 22 057 podpisov od občanov na jej kandidatúru za prezidentku SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

podpisov


...pokiaľ ide o hospodársky rast SR, lebo práce vďaka tomu, že sme naštartovali diaľnice veľmi vysokým tempom, aké tu nikdy nebolo sa Slovensko tešilo najvyššiemu hospodárskemu rastu v EÚ.

Je síce pravda, že Slovensko sa tešilo najväčšiemu hospodárskemu rastu v EÚ v čase keď sa začala výstavba PPP projektov. Je dôležité tiež pripomenúť, že vládne výdaje sa zarátavajú do HDP, avšak rovnako sa tam zarátava celková spotreba, investície a čistý export. Preto stotožňovať rast HDP len s vládnymi výdajmi hodnotíme ako zavádzajúce, najmä ak je vyše 80% HDP tvorené exportom.


Cyprus okupovaný už 60 rokov, tak som možno povedal 40, ale tu už je 60 rokov, tak rýchlo to beží, je okupovaný a napr. predstavte si, na okupovanom Cypre prebiehajú voľby. Prečo nemôžu na okupovanej Ukrajine prebiehať voľby? Nakoniec mnoho krajín aj v Moldavsku sú voľby a tiež vlastne časť územia vlastne nemajú pod kontrolou, čiže to sú všetko len výhovorky.

Na Ukrajine platí stanné právo, ktoré z objektívnych príčin neumožňuje konanie volieb. V ukrajinskej spoločnosti panuje široká zhoda, že počas vojny by sa konať nemali. Na rozdiel od Ukrajiny, ktorá čelí aktívnym bojom, sú konflikty v Moldavsku a na Cypre dlhodobo zamrznuté bez prebiehajúcich vojenských operácií. Aj v čase ich vypuknutia trvali ozbrojené strety len niekoľko mesiacov, po čom nasledovalo upokojenie situácie. Oproti tomu na Ukrajine prebiehajú boje o územie už tretí rok. Počas najintenzívnejších fáz sa voľby nekonali ani v jednej z týchto krajín. Keďže sa tieto konflikty a situácie nedajú porovnávať, výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako zavádzajúci.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj bol zvolený 22. apríla 2019 so ziskom 73 % hlasov, jeho mandát mal pôvodne skončiť 20. mája 2024.

Ukrajinské zákony však nepovoľujú uskutočnenie volieb v prípade, že je v krajine vyhlásené stanné právo. To na Ukrajine platí už tri roky, teda od 24. februára 2022, dňa počiatku ruskej invázie. Podľa Ústavy nemôže byť vojnový stav pozastavený, pokým konflikt na území Ukrajiny pretrváva.

Článok 83 ukrajinskej ústava stanovuje , že v prípade stanného práva má byť autorita parlamentu predĺžená až do jeho skončenia.

Volodymyr Zelenskyj v rozhovore s Piersom Morganom uviedol , že zrušenie stanného práva a následné voľby prídu potom, ako sa ukončí „horúca fáza vojny“.

Uskutočnenie slobodných volieb má niekoľko podmienok, ako napríklad slobodný pohyb voličstva aj kandidátov, či sloboda médií, ktoré sú momentálne limitované stanným právom.

V prípade konania volieb by boli mimoriadne ovplyvnení voliči pochádzajúci z východných oblastí, ktoré boli najsilnejšie postihnuté bojmi. Veľká časť populácie musela ujsť či už do bezpečnejších oblastí krajiny, alebo do zahraničia. Bezpečnostné riziko by vyvolalo aj zhromažďovanie občanov pri volebných miestnostiach.

Oproti tomu situácie na Cypre a v Moldavsku sú výrazne rozdielne - v oboch prípadoch ide o zamrznutý konflikt. Na Cypre aktívne boje neprebiehajú už viac ako 50 rokov, zatiaľčo Moldavsko uzavrelo prímerie s Podnesterskom v roku 1992 .

Turecká invázia na Cyprus v roku 1974 prebehla v dvoch hlavných fázach v priebehu približne jedného mesiaca. Celkovo trvali aktívne bojové operácie približne štyri týždne od 20. júla polovice augusta 1974.

Počas aktívnych bojov na Cypre sa voľby nekonali. Prvé parlamentné voľby sa uskutočnili až dva roky po rozdelení Cypru v roku 1976.

Ani v Moldavsku sa voľby nekonali počas najhorúcejšej fázy bojov. Hoci napätie rástlo už od novembra 1990 a dochádzalo k občasným stretom, boje v plnom rozsahu vypukli až marci 1992 a trvali do 21. júla 1992.

Konflikt sa skončil dohodou o prímerí, ktorá z veľkej časti vydržala dodnes, hoci Podnestersko zostáva samostatne vyhláseným, neuznaným separatistickým štátom v rámci Moldavska.

Počas najhorúcejších fázy od marca až júla 1992 sa v Moldavsku nekonali žiadne celoštátne voľby. Posledné veľké voľby pred konfliktom boli prezidentské voľby v decembri 1991, po prímerí sa v Moldavsku konali parlamentné voľby v roku 1994.

V priebehu roka 1991, kedy sa prezidentské voľby konali, dochádzalo k sporadickým zrážkam, blokádam ciest a narastajúcemu násiliu medzi moldavskou políciou a podnesterskými milíciami, rozsah bol však neporovnateľne menší oproti bojom, ktoré prebiehajú na Ukrajine.

Na tom, že by sa voľby nemali konať počas vojnového stavu, existuje v Ukrajinskej spoločnosti široká zhoda. Bývalý predseda ústavného súdu Stanislav Shevchuk tvrdí , že predĺženie mandátu neporušuje Ústavu. Podľa neho je možné článok Ústavy o predĺžení mandátu parlamentu počas stanného práva analogicky aplikovať aj na prezidentský mandát, keďže voľby sú „unifikovaným procesom v demokratickom štáte“.

Článok 108 ukrajinskej ústavy taktiež spomína, že prezident je povinný plniť svoje povinnosti než sa úradu ujme nový prezident alebo prezidentka, čo zdôrazňujú aj ďalší ukrajinskí právni experti či expertky.

Podpora Zelenského je podľa Kyivského inštitútu sociológie na úrovni 57 %. Vo februári 2024 uskutočnil tento inštitút prieskum , podľa ktorého 69 % Ukrajincov a Ukrajiniek súhlasilo, aby Zelenskyj ostal pri moci až do skončenia stanného práva, po ktorom by okamžite nasledovali nové prezidentské voľby.

Orysia Lutsevych, riaditeľka ukrajinkého fóra v Chatham House upozornila, že existuje „široký politický konsenzus, že voľby by sa nemali uskutočniť skôr ako šesť mesiacov po vyhlásení prímeria.“

Expert na ukrajinské ústavné právo, Oleksandr Vodiannikov, sa vyjadril , že voľby vo vojnovom stave sú nielen protiústavné, no aj neuskutočniteľné. „Historický precedens ukazuje , že demokratické štáty usporiadali vojnové voľby len vtedy, keď to povolila bezpečnostná situácia – narozdiel od súčasnosti na Ukrajine,“ uvádza Vodiannikov.

Podľa švajčiarskeho diplomata, Thomasa Gremingera, by mohli voľby dokonca namiesto očakávaného stabilizačného efektu doviesť k destabilizácií krajiny. Bývalý americký veľvyslanec na Ukrajine John Herbst varuje , že by Rusko zároveň mohlo využiť volebné obdobie na posilnenie svojej vojenskej pozície.

Situácia na Cypre

Cyprus sa stal samostatnou republikou na základe dohody, ktorú v roku 1959 uzavreli Grécko s Tureckom po dlhodobom spore o ostrov. V novovzniknutej republike boli prvé voľby usporiadané v roku 1960, ich víťazom sa stal grécky Cyperčan arcibiskup Makarios. Cyperská Ústava z roku 1960 kodifikovala dohodu o rozdelení moci medzi gréckou a tureckou komunitou ( .pdf , s. 1).

Aj po osamostatnení republiky však pretrvávalo napätie medzi majoritou gréckych cyperčanov a minoritou tureckých cyperčanov. Už v roku 1963 vypuklo na ostrove násilie medzi týmito komunitami, v dôsledku čoho vyslala Organizácia Spojených Národov na ostrov mierové jednotky.

Na začiatku sedemdesiatych rokov sa členovia Národnej organizácie cyperských bojovníkov (EOKA) pokúsili sa na Makariosa spáchať atentát a obnoviť tak myšlienku spojenia Cypru s Gréckom. Od tohto bodu sa organizácia historikmi zvykne označovať ako EOKA B, aby sa odlíšila od pôvodného hnutia. EOKA B v roku 1974 zvrhla vládu prezidenta Makariosa a dosadila nového prezidenta.

V reakcii na tieto udalosti Turecko započalo vojenskú inváziu na sever ostrova, ktorú obhajovalo nutnosťou dodržiavať dohodu o nezávislosti Cypru z roku 1959. Rada bezpečnosti Organizácie spojených národov (OSN) schválila v auguste 1974 rezolúciu, v ktorej odsúdila túto unilaterálnu vojenskú operáciu voči republike Cyprus a vyzvala zapojené strany, aby stiahli svojich vojakov z jej územia.

Po oficiálnom ukončení bojov tureckí cyperčania kontrolovali severnú tretinu ostrova. Turecká invázia mala za následok rozdelenie Cypru na dve časti. Medzi oboma entitami sa nachádza nárazníková zóna OSN, ktorú strážia mierové sily OSN na Cypre (UNFICYP). Súčasťou mierových síl OSN sú aj príslušníci ozbrojených zložiek Slovenskej republiky.

V decembri 1974 sa predtým zvrhnutý Makarios vrátil na post prezidenta. O niekoľko mesiacov neskôr prehlásili lídri tureckej komunity na Cypre za svojho prezidenta Raufa Denktasha. Po smrti Makariosa v roku 1977 dočasne prevzal jeho post Spyros Kyprianou.

Tomu sa následne v roku 1978, aj v ďalšom volebnom období v roku 1983 podarilo získať riadny mandát. Volieb v roku 1983 sa tureckí Cyperčania už nezúčastnili , keďže medzičasom vznikla v severnej časti ostrova Severocyperská turecká republika (TRNC), ktorej nezávislosť s výnimkou samotného Turecka medzinárodné spoločenstvo neuznalo.

Na politických procesoch sa tureckí cyperčania neúčastnili už od roku 1963. Obyvatelia severnej časti ostrova sa nesmeli účastniť na voľbách v Cyperskej republike, pokým Európsky súd pre ľudské práva nerozhodol , že ide o diskrimináciu. V roku 2006 povolila Cyperská republika tureckým Cyperčanom aktívne aj pasívne volebné právo.

V novovzniknutej TRNC sa stal hlavou štátu prezident, ktorý je volený každých 5 rokov. Do 50-členného parlamentu sú členovia volení zmiešaným volebným systémom, pričom v rámci proporciálneho zastúpenia je pre strany stanovená hranica 5 % hlasov na získanie mandátov. Poslanci sú , rovnako ako prezident, volení na obdobie 5 rokov. Tieto voľby, podobne ako aj štátne zriadenie TRNC, nie sú uznané medzinárodným spoločenstvom.

Moldavsko

Moldavsko sa stalo samostatnou krajinou po páde Sovietskeho zväzu. Moldavská republika bola oficiálne vyhlásená v roku 1991. Podnestersko, oblasť prevažne obývaná rusky hovoriacou diaspórou, preukazovala separatistické tendencie už v posledných rokoch existencie Sovietskeho zväzu. Znepokojená bola najmä prípadným pripojením k Rumunsku.

V reakcii na moldavskú deklaráciu nezávislosti vyhlásili separatisti v Podnestersku autonómiu, zvolili si reprezentantov do vlastného parlamentu, ako aj nového prezidenta. Tieto voľby boli Moldavskom vyhlásené za neplatné (. pdf , s. 2).

Paramilitaristické jednotky podnesterského separatistického hnutia v roku 1991 prevzali kontrolu nad verejnými inštitúciami v regióne. V roku 1992 bolo medzi stranami podpísané prímerie a bola vymedzená demilitarizovaná zóna, ktorej integritu chránili ruskí vojaci. Práve prítomnosť ruských vojsk výrazne skomplikovala snahy rokovať o opätovnom zjednotení. Do dnešného dňa má Rusko výrazný vplyv na území Podnesterska – okrem 1500 ruských vojakov tam taktiež prechováva muničný sklad.

V Moldavsku sa po konflikte prvé voľby uskutočnili v roku 1994. V tom istom roku sa uskutočnilo aj referendum, v ktorom prevažná väčšina voličstva potvrdila, že Moldavsko zostane nezávislým. Ratifikovaná bola aj nová Ústava, ktorá udelila Podnestersku značnú autonómiu.

Oficiálne organizuje Podnestersko svoje vlastné voľby nezávisle od Moldavska. Prezident je volený každých 5 rokov. Rovnaké trvanie mandátu platí aj pre 33 poslancov parlamentu. Ostatné prezidentské voľby v roku 2021 opísal Freedom House, významný watchdog demokracie, ako obzvlášť nekonkurenčné. Keďže však štát nebol uznaný medzinárodným spoločenstvom, nie je možné vysielať na územie komisie, ktoré by monitorovali priebeh volieb. Vo voľbách v roku 2021 takúto komisiu vyslalo iba Rusko.

Rezidenti Podnesterska s moldavským občianstvom majú naďalej právo voliť v moldavských národných voľbách. Aj napriek opakovanému vyhlasovaniu nezávislosti vyzývajú separatistickí lídri Podnesterska svoju populáciu k účasti v týchto voľbách.

zvolený
skončiť
nepovoľujú
od
nemôže
stanovuje
uviedol
má
ovplyvnení
vyvolalo
neprebiehajú
1992
trvali
uskutočnili
rástlo
skončil
boli
tvrdí
zdôrazňujú
Kyivského inštitútu sociológie
prieskum
existuje
vyjadril
ukazuje
Podľa
varuje
stal
boli
.pdf
pretrvávalo
vypuklo
pokúsili
zvrhla
započalo
schválila
kontrolovali
nachádza
sú
vrátil
prehlásili
prevzal
podarilo
nezúčastnili
vznikla
neúčastnili
nesmeli
nerozhodol
povolila
stal
volení
sú
vyhlásená
rusky
Znepokojená
pdf
prevzali
podpísané
skomplikovala
má
uskutočnili
uskutočnilo
Ratifikovaná
je
opísal
nie
vyzývajú


Ekonomika začína rásť aj v EÚ aj na Slovensku.

Podľa posledných údajov Eurostat za prvý štvrťrok 2014 je pravdou, že Slovensko, tak ako aj EÚ zaznamenala ekonomický rast. Slovensko rastie v 1. štvrťrok 2014 medziročne o 2% HDP. Nárast zaznamenalo Slovensko v 4. a 3. štvrťroku 2013. Rastie tiež EÚ 28, keď v 1. štvrťroku 2014 rástla medziročne o 1,4%. EÚ 28 rástla aj v 4. a 3. štvrťroku 2013. Podľa prognóz Európskej komisie (s. 95) je predpoveď hospodárskeho rastu pre Slovenskú republiku na roky 2014 a 2015. EK predpokladá aj rast EÚ28 v rokoch 2014 a 2015. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 18.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Európskej komisie


...stopol som rozbehnutú diaľnicu medzi Žilinou a Prešovom, znamenal po našom zásahu úsporu vyše 2 miliárd eur len na betóne a asfalte.

Podobný výrok Jána Figeľa tím Demagog.sk už overoval pri analýze predvolebnej debaty, ktorá odznela v Slovenskom rozhlase 26. februára 2016. Vtedy predseda KDH rozprával o tom, že kým bol vo vláde, zastavením PPP projektov zachránil peniaze ľuďom. V tomto tvrdení už je presnejší, rozpráva o 2 miliard eur, ktoré sa mali ušetriť len na stavebných materiáloch pri výstavbe. Už od roku 2015, ako nové úseky diaľnice boli otvorené, Figeľ hovoril viackrát o tejto skutočnosti, informovali o tom aj Hospodárske noviny . Ku konkrétnej sume, ktorú týmto spôsobom štátu ušetril, sa vyjadruje najčastejšie on sám či strana KDH. O ušetrení však písali denník SME v roku 2010 alebo aktuálnejšie Denník N v októbri 2015, keď informoval, že len na diaľniciach štát ušetril vďaka Figeľovi kvôli zrušeným trom PPP balíkom dve miliardy eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Počas vlády Ivety Radičovej Ján Figeľ, ako minister dopravy zastavil výstavbu úsekov diaľníc, ktoré boli pripravené vládou Roberta Fica, a ktoré mali byť stavané ako PPP projekty. Aj keď nová vláda Roberta Fica sa chcela vrátiť k PPP projektom, nakoniec sa tak nestalo. Dané úseky diaľnice boli teda dokončené podľa plánu Figeľa a tým sa podarilo zachrániť niekoľko miliard eur. Ján Figeľ a poslanci z KDH často argumentujú s tým, že oni, resp. Figeľ zachránil peniaze pre daňových poplatníkov - o 2 miliard eur len na výstavbe už hovorí od roku 2015: " Len na stavebných nákladoch sme na úsekoch medzi Žilinou a Prešovom ušetrili vyše dve miliardy eur " (zdroj: Dennik N )

Podobný výrok
Hospodárske noviny
SME
Denník N
balíkom
zastavil
vrátiť
dokončené
KDH
Dennik N


A tento prieskum Focusu (...) hovorí, že prvé čísla ukazujú, že stranu pána Kisku chce len 6%, čo je naozaj veľmi mizerné číslo vzhľadom na ambície, ktoré pán Kiska mal a dokonca sa objavili aj čísla, ktoré merajú aj pána Kisku, aj ďalších lídrov opozície na pozíciu premiéra a tam má pán Kiska len 3,8%.

Kiskova strana sa doteraz objavila v dvoch prieskumoch, pričom v prieskume FOCUS-u mala 6,2 % a v prieskume AKO dosiahla 10,8 %. V prieskume, kde mali respondenti povedať, koho by chceli za premiéra, získal Kiska 3,4 %. V spomínanom prieskume verejnej mienky ( .pdf ), ktorý realizovala agentúra FOCUS boli respondentom kladené dve otázky, pričom obe sa týkali ich volebných preferencií medzi politickými stranami. V druhej otázke bola pridaná možnosť voliť novú stranu Andreja Kisku. Tejto strane nameral prieskum 6,2 %, čo sa zhoduje s údajom, ktorý uviedol Tomáš. Prieskum s podobným typom otázok vykonala aj agentúra AKO, ktorá Kiskovej strane namerala 10,8 %. Televízia Markíza uverejnila prieskum FOCUS-u, v ktorom mali respondenti odpovedať koho by chceli po najbližších parlamentných voľbách za premiéra. Kiska v tomto prieskume dosiahol 3,4 %, čo zodpovedá tolerancii, ktorú pri overovaní uplatňujeme. Tento prieskum jednoznačne vyhral Peter Pellegrini (14,6 %), Kiska skončil na siedmom mieste. Je nutné poznamenať, že Tomášova formulácia “že stranu pána Kisku chce len 6%” nie je adekvátna. Pred ohlásením vzniku strany Za ľudí bol totiž publikovaný samostatný prieskum , ktorý prezentoval, koľko ľudí by si želalo, aby Kiska v politike ostal a založil vlastnú stranu (19,4 %), pripojil sa k inej strane (18,0 %) či z politiky úplne odišiel (49,2 %). Keďže Tomáš výrok stiahol na konkrétny preferenčný prieskum agentúry FOCUS, môžeme ho hodnotiť ako pravdivý.

.pdf Prieskum prieskum prieskum


...samozrejme v Írsku je najväčším problémom hranica, pomerne značná časť pracovnej sily dochádza, či už do Írskej republiky, respektíve naopak, opačný pohyb je smerom do Severného Írska.

Podľa OSN žije mimo Veľkej Británie 1, 2 milióna Britov. V Írsku je ich zhruba 255, 000, čo predstavuje druhú najpočetnejšiu komunitu Britov po Španielsku (309, 000). Naopak, v Británii žije až 3, 3 milióna občanov EÚ. Írov v Británii je zhruba 411, 000, podľa údajov OSN. Hranica medzi týmito štátmi je neviditeľnou, štátnici na oboch stranách sa vyjadrili v prospech zachovania súčasného stavu aj po Brexite, tvrdé kontroly by mohli mať veľmi negatívny dopad na vzájomné obchodné vzťahy oboch krajín aj na ľudí dochádzajúcich za prácou z Írska alebo zo Spojeného Kráľovstva. Podľa štúdií ( .pdf ,s.2) do Írska dochádza za prácou približne 12 tisíc ľudí, naopak z Írska do Spojeného Kráľovstva 17 tisíc ľudí, čo môžeme považovať za "značnú" pracovnú silu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Írska republika je piatym najväčším trhom pre Veľkú Britániu, čo sa týka exportu a Veľká Británia je najdôležitejším obchodným partnerom Írskej republiky. Íri majú v Británii viac práv ako k ostatní občania EÚ, čo je spôsobené historickými väzbami týchto dvoch krajín. Medzi ne patrí napríklad právo voliť a právo zastávať verejný úrad, vrátane Westminstru. Predpokladá sa, že tieto výhody výchadzajú z už spomínaných väzieb a hlavne z tzv. írskeho zákona ( 1949 ), ktorý oficiálne ukončil status krajiny pod britskou nadvládou.

"Hranica medzi Írskom a Veľkou Britániou (Severným Írskom) je prakticky neviditeľná a komplexné colné, či kontroly na hraniciach sú nemožné" , vyjadril sa Írsky veľvyslanec vo VB, Daniel Mulhall . Predpokladá sa, že EÚ uzná jedinečný štatút tejto hranice, prameniaci z historických väzieb aj po Brexite a vystúpení Británie z EÚ, t. j. taktiež spoločnej colnej únie, avšak či budú umožnené Írsku rokovania s VB nezávisle na EÚ je otázne, každopádne Írsko bude žiadať o "neviditeľnú" hranicu. Daniel Mulhall taktiež uviedol , že kontrolovať hranicu je prakticky nemožné, keďže sa na nej nachádza viac ako 200 hraničných priechodov a hranicu mesačne prejde 177 tisíc kamiónov, 208 tisíc dodávok a 1, 85 milióna automobilov. Enda Kenny (írsky politik) a Theresa May (premiérka Británie) veria, že s hranicou sa nič nezmení aj po Brexite, avšak vystríhali pred negatívnymi dôsledkami, ktoré by mohol mať návrat k tvrdým kontrolám.

Výskum o dochádzaní pracovnej sily z jedného štátu do druhého, údaje z ktorého sú spomenuté vyššie, publikovala Európska komisia ešte v roku 2009, Podobný výskum prebehol aj v roku 2010 agentúrou EURUS. Podľa nej, viac ako 23 tisíc ľudí z Írska či Spojeného Kráľovstva dochádza za prácou do druhej krajiny ( .pdf ,s.35). Podľa správy ( .pdf ,s.2) agentúry Border People pri príležitosti britského referenda o zotrvaní alebo vystúpení z Európskej únie uviedla, že odhadovaný počet ľudí dochádzajúcich za prácou z jednej či druhej strany je od 23 do 30 tisíc.

OSN
najpočetnejšiu
vyjadrili
.pdf
trhom
práv
1949
vyjadril
Daniel Mulhall
žiadať
uviedol
.pdf
.pdf


No, viete, čo je zaujímavé na tej otázke, o ktorej ste teraz hovorili? Že pýtali sa ľudí na názor (v prieskume agentúry Focus ohľadom zásluhovosti v návrhu novely zákonníka práce, pozn.), či súhlasia s tým, aby nejakí ľudia mal väčšie výhody a ľudia na to, tí respondenti v tom prieskume na to odpovedali samozrejme súhlasíme.

Výsledky prieskumu agentúry Focus (týkajúci sa zmien v Zákonníku práce) pre HN okrem iného uvádzajú: "Focus sa viac ako tisícky ludí pýtal na ich postoj k ohlasovaným zmenám v pracovnej legislatíve. Najsilnejší, až 68-percentný súhlas, vyjadrujú Slováci s tým, aby 'Zákonník práce viac ochranoval menej zarábajúcich ako dobre zarábajúcich.'"

prieskumu


Toho, kto o to bude mať záujem. Toho kto sa k potrebe takéhoto zjednocovania prihlási. Opäť ponúkam konkrétny text, pretože tam sa dočítate, že nejde o niečo násilné, o nejaké tlaky. Ide o pokus v strednodobom horizonte presahujúcom obdobie najbližších parlamentných volieb alebo aj v tomto, ak bude ochota, nastoliť tuto tému, položiť ju na stôl a vo veľmi pokojnej atmosfére sa o tom začať zhovárať. Každý kto bude chcieť, bude vítaný.

Text Generálnej línie ešte nie je zverejnený, podľa informácií SME sa však „vyjadruje k potrebe integrácie pravice, ktorá je už dlho rozdrobená, čo sťažuje jej akcieschopnosť. Pripomína tiež, že na pravom spektre vznikajú stále nové strany, ktoré sa nedostanú vždy do parlamentu. Línia pripomína, že SDKÚ-DS pred desiatimi rokmi vznikla s cieľom spájania programovo blízkych strán a prúdov.“

Generálnej línie


Zákon je napísaný jednoznačne. Poslanec alebo verejný činiteľ nesmie podnikať.

V ústavnom zákone o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov sa v článku päť o nezlučiteľnosti funkcií píše, že verejný funkcionár nesmie podnikať. Výrok Matoviča hodnotíme ako pravdivý.

ústavnom zákone
ústavného zákona