Fakt je ten, že po diskusii, ja si myslí, že by nemali byť ani ďalej, ale po diskusii vo vládnej koalícii došlo k dohode, že tieto pokuty sa nebudú týkať fyzických osôb, ale že sa budú týkať len právnických osôb a hlavne tam ide o to, aby aj v prípade porušovania jazykového zákona pri ja neviem pri obecných úradoch, keď je vyhlasovanie oznamov alebo pri fyzických osobách, aby sa vyvinul určitý tlak na dodržiavanie tohto jazykového zákona, ja si nemyslím, že je to najšťastnejšie riešenie. Ale rešpektujem dohodu vo vládnej koalícii.

V návrhu novely zákona o používaní jazykov (.pdf) národnostných menšín (vicepremiéra Rudolfa Chmela) sa uvádza: Podľa § 7b Správne delikty : (1) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí orgán verejnej správy, ktorý v obci podľa § 2 ods. 1:............ (2) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí obec podľa § 2 ods. 1, ktorá:......... (3) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá neuvedie nápis alebo oznam podľa § 4 (5) Ak podpredseda vlády zistí porušenie povinnosti, ktoré je správnym deliktom podľa odseku 1 až 3 a ani po písomnom upozornení nedôjde v ním určenej lehote k náprave zistených nedostatkov, môže podpredseda vlády uložiť pokutu od 50 do 2500 eur. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.

novely zákona o používaní jazykov


Povedali sme, že za žiadnu cenu nepôjdeme cestou, ako všetky okolité krajiny - Maďarsko, Česko alebo aj naši európski partneri Francúzsko atď. - zvyšovaním DPH

Pavol Paška hovorí pravdu v prípade Maďarska a Česka, no v prípade Francúzska zavádza. Bývalý francúzsky prezident Sarkozy síce zvýšenie DPH presadil, no súčasný parlament túto sadzbu v júli 2012 neschválil. Líder strany SMER-SD Robert Fico niekoľkokrát deklaroval , že nepôjdu cestou zvyšovania DPH. V Maďarsku sa zvýšila daň z pridanej hodnoty od januára 2012 z 25 % na 27 %, čím sa Maďarsko stalo krajinou s najvyššou DPH spomedzi štátov EÚ. Túto skutočnosť potvrdzuje aj správa Európskej komisie . V Českej republike sa daň z pridanej hodnoty plánuje zvyšovať od januára 2013 z 14 % na 15 % (znížená sadzba DPH) a z 20 % na 21 % (základná sadzba DPH). Plánované zvýšenie DPH je vrátené Senátom do Poslaneckej snemovne. Zvýšenie DPH prebehlo v Českej republike už v januári 2012 kedy sa znížená sadzba dane zvýšila z 10 % na 14 %. Podľa novely zákona o dani z pridanej hodnoty č. 235/2004 Sb má od januára 2013 znížená sadzba DPH dosiahnuť úroveň 17,5 %. Hoci ešte v januári vtedajší prezident Sarkozy navrhol zvýšenie DPH na o 1,6 percentuálneho bodu na 21,2 %, po prezidentských voľbách a víťazstve Hollanda sa plánované zvýšenie DPH nekonalo . Úroveň DPH tak vo Francúzsku zostala na pôvodnej úrovni 19,6 % a nebude sa zvyšovať na 21,2 % Plánované zvyšovanie DPH zrušil francúzsky parlament. Poľsko podľa publikácie Daňové trendy v Európskej Únii (.pdf, s. 134) zvýšilo sadzbu DPH od roku 2011 z 22 na 23 %. Dátum zverejnenia analýzy: 03.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

deklaroval
Maďarsku
správa Európskej komisie
vrátené
Zvýšenie
č. 235/2004 Sb
navrhol
nekonalo
zostala
zrušil
Daňové trendy v Európskej Únii


Naozaj zhromažďujeme súkromné informácie o sudcoch, o ich rodinných príslušníkoch orgánmi ako je Národný bezpečnostný úrad, ako je spravodajská služba a to aj o tých, ktorí sa nikdy ničoho zlého nedopustili.

Je pravdou, že informácie o sudcoch má podľa novelizácie zákona o sudcoch a prísediacich preverovať Národný bezpečnostný úrad, a to aj na základe informácii zo strany spravodajskej služby. Tieto previerky sa nevzťahujú len na uchádzačov, ale i na sudcov, ktorí vykonávajú svoju funkciu pred 1. septembrom 2014. Ústavný súd však pozastavil účinnosť sporých častí novelizácie. Previerky sa teda na základe Ústavného súdu pozastavujú. Neplatí teda použitie prítomného času "zhromažďujeme". Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Novela zákona o sudcoch a prísediacich (Predpis č. 195/2014 Z. z., Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony) účinná od 1. septembra posilnila pozíciu Súdnej rady, upravuje pôsobnosť disciplinárnych senátov a rieši otázku sudcovskej spôsobilosti. Súdna rada však túto novelu napadla , odmieta akceptovať niektoré ustanovenia pre retroaktivitu previerok, ktorým sa majú podrobiť už vymenovaní sudcovia. Na tento podnet Ústavný súd SR rozhodol , že pozastaví previerky sudcov, kým nerozhodne, či sú v súlade s Ústavou SR. Z uvedeného vyplýva, že ak ÚS SR rozhodne o ústavnosti previerok, bude sa to týkať všetkých sudcov, nových uchádzačov, ale aj už vymenovaných sudcov, a to bez výnimky. Preverovať sudcov by mal Národný bezpečnostný úrad a jeho závery budú slúžiť ako podklady pre rozhodnutie Súdnej rady. Podľa novely prezident na návrh súdnej rady odvolá aj sudcu, ktorý nespĺňa predpoklady sudcovskej spôsobilosti a tie sa vzťahujú aj na sudcu ustanoveného do funkcie pred 1. septembrom 2014. Novelu sudcovia kritizovali . Podľa § 69a novely zákona o sudcoch a prísediacich majú previerky sudcov pozostávať z informácii Policajného zboru SR, SIS alebo Vojenského spravodajstva, z informácií od iných štátnych orgánov, iných právnických osôb a fyzických osôb. Novela zákona o sudcoch a prísediacich § 5 ods. 7: Súdna rada pri rozhodovaní o splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti vychádza z komplexného posúdenia uchádzača o funkciu sudcu, ako aj z podkladov Národného bezpečnostného úradu,4c) ktorými sa zisťuje či sudca4d) alebo uchádzač o funkciu sudcu4e): a) nie je pod preukázateľným nátlakom v dôsledku finančnej situácie, b) nie je preukázateľne závislý od konzumácie alkoholických nápojov alebo od iných návykových látok, c) neprijíma neoprávnené platby, dary alebo iné výhody alebo zneužíva postavenie a funkciu na získavanie neoprávnených požitkov, d) nedisponuje s majetkom, ktorého hodnota je neprimeraná priznaným príjmom a ktorého legálnosť pôvodu nie je schopný alebo ochotný preukázať, e) nemá obchodné, majetkové alebo finančné vzťahy s osobami z prostredia organizovaného zločinu, alebo f) nespráva sa korupčne.". Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela napadla rozhodol kritizovali novely


Som si istá, že prioritne všetky financie budeme orientovať na stavbu diaľníc, že meníme aj prerozdelenie národných priorít v rámci čerpania európskych fondov, veď napokon z tohto programu na diaľnice bolo vyčerpaných jedenásť aj dačo percent.

Premiérka sa pomýlila o percentuálny bod. Vyčerpaných bolo k 31.5.2010 10,25%.

bolo k 31.5.2010


Práve teraz týmto posledným rozhodnutím vláda prijala prechod na tzv. covid automat, kedy už všetci budeme pekne dopredu vedieť, čo nás čaká a covid automat ... je pod tým podpísaných 15 odborníkov, ktorí ho vypracovali.

Vláda prvýkrát schválila tzv. Covid Automat, ktorým sa majú predvídateľne meniť pravidlá v závislosti od vážnosti epidémie v tom-ktorom okrese, 16. decembra 2020. V utorok 2. februára 2021 kabinet tieto pravidlá aktualizoval , finálna verzia prešla nakoniec až v piatok, 5. Februára - t.j. deň pred vysielaním relácie. Na vytvorení systému spolupracovalo 13 odborníkov a Odbor verejného zdravia, skríningu a prevencie Ministerstva zdravotníctva ( .pdf , s.14). Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé.

schválila aktualizoval prešla .pdf


... neexistuje žiadny dokument vlády, neexistuje to, nie je to ani napísané v programovom vyhlásení vlády, že idú meniť spôsob voľby. Urobili to až po tom, čo sa ukázalo, že nie sú schopní zvoliť generálneho prokurátora.

Informácie o zmene voľby sa prvýkrát objavili v decembri ako reakcia na výsledky tajnej voľby generálneho prokurátora, ktoré neboli v súlade s predstavami koalície. V programovom vyhlásení vlády (.pdf) sa podobný zámer neuvádza.

objavili
reakcia
programovom vyhlásení vlády


Ja by som to nechal na poslancov. My sme pripravení. Ešte raz sa k tomu vrátim. Je veľmi dôležité, že to, čo zaznelo tento týždeň v maďarskom parlamente pri uvádzaní zákona o dvojakom občianstve, o tom, že je potrebné, aby sa už nikdy nepoužíval výraz Maďari za hranicami, že treba vrátiť odtrhnuté územia, hovoríme o Maďaroch na odtrhnutých územiach.


Vznik Dobrého anjela sa datuje na rok 2006 kedy ho Andrej Kiska spolu s Igorom Brossmannom založili za účelom pomôcť rodinám zasiahnutých rakovinou. Podľa oficiálnej stránky DA sa uvádza, že Andrej Kiska venuje 30 miliónov slovenských korún (teda jeden milión eur), z jeho vlastných zdrojov na rozbeh systému a financovanie jeho prevádzky. Aj na základe diskusie z 22. marca 2007 možno konšatatovať že Kiska poskytol sumu z vlastných zdrojov po predaji podielov v Quatre a Triangli.

Dobrého anjela
22. marca 2007
sumu


...je neskutočné, keď idem stropovať cenu na 199 EUR za megawatt, EUR megawatthodina, kde na Slovensku elektriku vyrobíme za 50, za 60.

Richard Takáč naznačuje, že ak sú výrobné náklady elektriny 50-60 eur za megawatthodinu, nedáva zmysel zastropovať ju na 199 eur za megawatthodinu. Opomína vśak komplikovaný proces cenotvorby na spoločnom trhu EÚ. Cenu tu určuje najdrahší, tzv. záverný výrobca energie, ktorý ju však musí vyrábať, aby jej bolo v sieti dostatok. Pohľad spájajúci len slovenské výrobné náklady a cenu pre domácnosti je preto skresľujúci a teda zavádzajúci.

Vláda zastropovala ceny elektriny na 199 eur za megawatthodinu pre samospráv aj podniky . Výrobná cena elektriny sa pohybuje okolo 50-60 eur za megawatthodinu.

Proces výroby a distribúcie elektriny na energetickom trhu Európskej únie je však komplikovanejší. Elektrina sa obchoduje na burze, kde ju dodávatelia nakupujú pre svojich zákazníkov. "Európske ceny elektriny sa stanovujú tak, že finálnu cenu určujú takzvané „záverné“ elektrárne, ktoré vyrábajú elektrinu najdrahšie, no musia vyrábať, aby bol v sieti dostupný dostatok elektriny," uvádza SSE. "Keby nevyrábali, v sieti by bol vyšší dopyt po elektrine ako jej výroba a celá elektrifikačná sústava by skolabovala. Cenu na trhu – burze, teda určuje zdroj, ktorý je najdrahší, no nevyhnutný na pokrytie aktuálnej spotreby a udržanie stability siete."

Keď je nedostatok výroby z iných (lacnejších) zdrojov, ako sú jadrové či vodné elektrárne, tzv. závernými elektrárňami sú tie, ktoré elektrinu vyrábajú z uhlia či zemného plynu. "Presne takáto situácia nastala v roku 2022. Vo výrobe počas roka dlhodobo chýbala lacná elektrina z odstavených nemeckých či francúzskych jadrových elektrární a kvôli suchu aj časť výroby z vodných elektrární vrátane tých slovenských. Nahradiť ju teda musela drahá výroba elektriny z uhlia a zemného plynu, ktorého cena je – predovšetkým kvôli konfliktu na Ukrajine a geopolitickým záujmom Ruska – veľmi vysoká."

Navyše, elektrina vyrobená dnes je často zazmluvnená vopred a ak sú jej dnešné výrobné náklady nižšie, neznamená to, že za túto cenu smeruje do elektrickej siete na Slovensku.

***V pôvodnej verzii textu bolo nesprávne uvedené, že stropovanie cien sa týka aj distribučných či iných poplatkov. Chybu sme opravili.***

samospráv
podniky
okolo 50-60
uvádza
zazmluvnená
nesprávne


V súčasnom právnom stave je zmena pohlavia/rodu osoby spojená s viacerými negatívnymi dôsledkami pre takéto osoby. Zo zdravotného hľadiska existuje len diagnóza „porucha sexuálnej identity“.

Transsexualita sa podľa pdf. oficiálne platnej Medzinárodnej klasifikácie chorôb zaraďuje medzi poruchy sexuálnej identifikácie a je vedená pod diagnózou F 64.0., kde je definovaná ako stav jedinca, ktorý si praje žiť a byť akceptovaný ako príslušník opačného pohlavia.

podľa pdf.
pravo-medicina.sk
uvádza


O intervenčných zásobách je treba, je treba povedať, že vláda Ivety Radičovej nastúpila do rozbehnutého vlaku, pretože Európska únia má 500 miliónový kredit ročne na pomoc odkázaným ľuďom.

17. septembra 2010 EK prijala zmenený návrh (pôvodný návrh je z roku 2008) distribúcie potravín pre najchudobnejšie osoby v Európskej únii. Na základe prijatia tohto návrhu EÚ každoročne vyčlení 500 miliónov eur na potravinovú pomoc pre osoby v núdzi.

návrh


Ruský plyn je pre nás drahší, ako keď plyn kúpime niekde v Nemecku, lenže keď zaplatíme tranzitné poplatky pri ruskom plyne, tieto tranzitné poplatky neplatíme.

Hoci Slovensko má s Gazpromom dlhodobé kontrakty, cena dodávok sa mení podobne ako pri iných dodávateľoch, pričom sa odvíja od situácie na burze. V minulosti dokonca nastali situácie, keď bol ruský plyn drahší ako plyn nakúpený na burze. Na konečnú cenu plynu vplývajú aj tranzitné poplatky. Napriek tomu, že pri nákupe plynu priamo na Slovensku sa tranzitné poplatky neplatia, pri dovoze z iných zdrojov sa ich náklady musia zohľadniť. Podľa Vojtecha Ferenca, predsedu predstavenstva a generálneho riaditeľa SPP, je tak pre slovenského spotrebiteľa najvýhodnejší tranzit plynu cez Ukrajinu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Cena ruského plynu sa taktiež odvíja od ceny na burze

Hoci má eustream a Gazprom uzavreté dlhodobé kontrakty o dodávkach plynu na Slovensko, cena ruského plynu nie je stabilne nízka, ale odvíja sa od vývoja na burzách, podobne ako u iných dodávateľov.

Tento fakt potvrdzuje aj hovorca Slovenského plynárenského priemyslu (SPP), Ondrej Šebesta, ktorý pre Energie-portal.sk uviedol : „Pri obchodovaní so zemným plynom neexistuje delenie podľa zdroja na ruský, nórsky, americký alebo katarský plyn. Cenovo sa každý zdroj prispôsobuje európskym burzám. To platí aj pre ruský plyn, ktorý má veľmi podobnú cenu ako ostatné zdroje.“

Gazprom tak nepredáva plyn za stabilnú a garantovanú cenu, ale reaguje na pohyby trhu podobne ako iní dodávatelia. Pohyby v platbách za dovoz plynu dokazujú aj dáta Štatistického úradu SR.

Rast cien plynu v Európe sa začal už v druhej polovici roku 2021. Situáciu zhoršil Gazprom, ktorý nenaplnil rezervované európske zásobníky a spôsobil napätie na trhu. Ceny plynu na kľúčovej burze TTF začali prudko rásť. V októbri 2021 cena prekročila 100 eur/MWh, v decembri 2021 cena vzrástla na 170 eur/MWh a v auguste 2022 po začiatku vojny na Ukrajine sa cena dostala na rekordných 330 eur/MWh.

Tento rast cien sa s oneskorením prejavil aj v platbách Slovenska za ruský plyn. Keď ceny na burze rástli, Gazprom inkasoval viac. Keď ceny klesali, platby Gazpromu sa znížili.

V roku 2022 bol tak dokonca ruský plyn drahší, než plyn na burze. „Ja vám možno teraz odhalím trošku malé obchodné tajomstvo. Aktuálne je ruský potrubný plyn k nám dodávaný drahšie, ako je nákup trhu na spotových trhoch alebo na LNG,“ povedal v relácii Na telo 25. septembra 2022 vtedajší minister hospodárstva Karel Hirman. Dodal tiež, že odbodná situácia nastala mnohokrát aj v predošlom období.

V októbri 2022 pritom burzové ceny plynu už padali z rekordných hodnôt z konca leta, no úhrady Gazpromu zohľadňovali oneskorene práve cenovú hladinu z predošlých mesiacov.

Na celkovú cenu vplývajú aj tranzitné poplatky

Ondrej Šebesta z SPP vysvetľuje , že „dôležitým faktorom, ktorý odlišuje celkovú cenu plynu, je vzdialenosť medzi dodacím bodom plynu a miestom jeho spotreby. Čím väčšiu vzdialenosť a počet krajín musí plyn v potrubí prekonať, tým je vyššia aj jeho koncová cena.“

Podľa Vojtecha Ferenca, predsedu predstavenstva a generálneho riaditeľa SPP je pre slovenského spotrebiteľa najvýhodnejší dovoz plynu cez Ukrajinu. „Ak by SPP, ktorý má približne 65 %-ný podiel na našom trhu, prišiel o dodávky plynu z východu a celý potrebný objem by sme nakúpili z iného zdroja a fyzicky prepravili na Slovensko, stálo by nás to navyše ďalších 150 miliónov eur. V prípade celého slovenského trhu by to bolo navyše viac ako 220 miliónov eur. Rozdiel spôsobujú najmä tranzitné poplatky, ktoré do budúceho roku zrejme porastú, pričom ešte stále nie je známa ich finálna výška,“ uvádza Ferencz v Deklarácii o podpore prepravy plynu cez územie Ukrajiny, ktorej signatármi sú „významní dodávatelia a prepravcovia energií, dôležité obchodné zväzy a veľkí priemyselní odberatelia z Maďarska, Rakúska, Talianska a Slovenska.“

Riaditeľ divízie obchodu SPP Michal Ľalík v rozhovore pre Euractiv uviedol , že „ak plyn odoberáme na Slovensku, nemáme žiadne tranzitné poplatky a nie sme ani vystavení ich zmenám. Ak by sme po 1. januári nedostali zemný plyn z Ruska, museli by sme nakupovať na iných trhoch a platiť prepravu na Slovensku, takže akákoľvek zmena tranzitných poplatkov by sa dotkla nás a našich zákazníkov.“

odvíja uviedol dáta zhoršil platbách povedal padali vysvetľuje najvýhodnejší uvádza uviedol


Takisto tam návrh na koalícii bol alebo teda na vláde, že od 17. 12. SaS povedal nie, až od 21. decembra môžme sprísniť opatrenia. Keďže sme chceli, aby sme stáli spoločne ako jeden muž, ako jeden tím za tými opatreniami, tak nakoniec horko-ťažko sme si vydobyli, že 19. 12. od decembra od soboty začne platiť ten lockdown, ktorý sme mali počas sviatkov. Potom, keď sme videli, že to nestačí, tak SaS navrhovala, že od štvrtého najskôr, že zmeňme, že aby si ešte ľudia mohli užiť Silvestra a Nový rok a podobne. Tak som si ja buchol vtedy po stole a povedal som nie. Prísne opatrenia budú od 1. januára od piatej hodiny rannej.

Igor Matovič vykresľuje schvaľovanie opatrení obmedzujúcich šírenie koronavírusu spôsobom, akoby SaS viackrát bola (iba) proti čo najskoršiemu prijatiu. Opomína pritom upozornenie, že pravidlá sú príliš laxné a štátu chýba plán, ktoré v kritickom čase pred Vianocami vláde adresoval Richard Sulík. Rovnako nespomína, že sprísnenie lockdownu až pár dní po Novom roku navrhol (aj) jeho vlastný spolustraník a minister zdravotníctva Marek Krajčí. Keďže premiér ponúka len výsek toho, čo sa dialo a skresľuje tým celkový obraz, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. 8. decembra 2020 Ústredný krízový štáb rokoval o zavedení vianočného lockdownu. Podľa medializovaných informácii bol v hre začiatok lockdownu 16., respektíve 18. decembra, navrhnúť ho mal Igor Matovič. 9. decembra vláda prijala sprísnila opatrenia - no neobmedzila mobilitu. Od 11. decembra mali byť zatvorené terasy reštaurácii. Od 14. decembra platili prísnejšie podmienky pre prevádzky hotelov, vlekov a lanoviek. Od 21. decembra sa zatvorili obchody a začať mali školské prázdniny. 16. decembra vláda schválila uznesenie , že od 19. decembra bude platiť desaťdňový zákaz vychádzania. Podľa Sulíka tento dátum navrhol Matovič, SaS presadzovala 21. december. Sulík neskôr uviedol , že ešte 10. decembra upozorňoval vládu, že treba konať. Kritizoval, že kabinet neprijal konkrétny plán, ako bojovať s prírastkami nakazených, že nechal otvorené kostoly a lyžiarske strediská a že obchody chce zatvárať až cez Vianoce. Potvrdil tiež, že v druhej polovici decembra bol za prijatie lockdownu až od 21. decembra, pretože „ opatrenia nejde zase prijímať zo dňa na deň, ľudia sa musia vedieť nejako zariadiť.“ Sprísnenie lockdownu s termínom od 4. januára navrhol minister zdravotníctva Marek Krajčí (OĽaNO). Reagoval tak na predikciu konzília odborníkov o 4500 hospitalizovaných pacientoch k 11. januáru 2021. So sprísnením súhlasili strany SaS, Za ľudí aj Sme rodina. V dôsledku nepriaznivej pandemickej situácie vláda o sprísnení opatrení mimoriadne rokovala 31.decembra 2020. Schválila ho so začiatkom od 5:00 1. januára. Zatvorenie lyžiarskych stredísk, kostolov a obmedzenie ubytovávania vláde navrhla SaS.

rokoval prijala uznesenie Sulíka uviedol navrhol predikciu rokovala Schválila navrhla


V prvom balíčku ministerstvo školstva ide realizovať podporu pre samosprávy s jediným cieľom, zvýšiť celkové kapacity predškolských zariadení, pretože 8-9-tisíc minimálne ročne sa javí byť nedostatok a to nezahŕňam do toho súkromné zariadenia, kde sú cenové relácie úplne iné, ako v tých štandardných, použijem tento výraz.

Na začiatku roka 2012 sa do predškolských zariadení nepodarilo umiestniť vyše 8 tisíc detí. Tento výrok Jána Richtera preto hodnotíme ako pravdivý. Od roku 1989 počet predškolských zariadení podľa správy (.pdf, s. 12-14) ministerstva školstva klesal z počtu 4133 k počtu 2969 v roku 2006 a 2861 v roku 2012. Takisto spočiatku klesal počet detí umiestnených v týchto zariadeniach, od roku 2009 však začal opätovne stúpať, a mala by stúpať až do roku 2017. Správa (pdf, s. 16) taktiež upozorňuje, že podľa školské zákona sú síce určené maximálne počty detí pre triedy v škôlkach, no od 1. septembra 2013 riaditelia môžu prijať až o tri deti viac do každej triedy. Dôvodom pre toto opatrenie je práve nedostatočný počet miest v predškolských zariadeniach. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

nepodarilo správy Správa


Áno, ale aj záruky niečo stoja a nesplatené záruky budú mať samozrejme za následok výpadok. A teraz to pokračuje ďalej. Keď bude trvalý euroval, tak odíde 600 miliónov eur v cash.

Zdroj TASR : "Slovenská republika bude svoj hotovostný podiel v novom Európskom stabilizačnom mechanizme (ESM) vo výške 659,2 milióna eur splácať v piatich splátkach v priebehu piatich rokov, pričom prvá zo splátok by mala odísť do Luxemburgu v júli 2013. Vyplýva to z návrhu na uzavretie zmluvy o založení ESM, ktorý dnes napriek nesúhlasu SaS schválil vládny kabinet." (22. júna 2011, pozn.) "Do nového mechanizmu, ktorý má od roku 2013 nahradiť aktuálny dočasný euroval (EFSF), sa bude prispievať priamo formou upisovania akcií na základnom imaní 700 miliárd eur. Z tejto sumy budú 80 miliárd eur predstavovať splatené akcie, zvyšných 620 miliárd eur akcie splatné na vyzvanie. Celková výška akcií upísaných SR bude predstavovať sumu 5,768 miliardy eur, z čoho spomínaných takmer 660 miliónov eur musí Slovensko do eurovalu 2 vložiť v hotovosti." Ako vyplýva z vyššie uvedeného, SR bude musieť vložiť v hotovosti do ESM takmer 660 mil. eur v priebehu piatich rokov. R. Sulík hovorí o 600 mil. eur, čo rádovo môžeme hodnotiť ako pravdivé. Dĺžku obdobia splácania nespomína (5 rokov), ale aj napriek tomu môžeme výrok hodnotiť ako pravdivý. Zároveň oceňujeme vedomostný pokrok R.Sulíka oproti minulému týždňu , keď v súvislosti s ESM a podieľom Slovenska hovoril o 800 mil. eur.

TASR
minulému týždňu


Mysleli sme si, že sankcie výrazne poškodia Ruskú federáciu, že ekonomika ruskej federácii nebude fungovať, že to poškodí popularitu ruského prezidenta. Ale predsa opak je pravdou.

Podpora Vladimira Putina podľa prieskumov od začiatku vojny na Ukrajine vzrástla. Nárast popularity sa však odohráva na pozadí rozsiahlej štátnej propagandy a represií, ktoré podľa organizácie Freedom House výrazne obmedzujú slobodu prejavu a otvorenú diskusiu v krajine.

Západné sankcie majú dokázateľne negatívny vplyv na ruskú ekonomiku. Prvotné predpovede o rýchlom krachu ekonomiky sa nenaplnili, z dlhodobého hľadiska sú však sankcie pre Rusko problematické. Ruská ekonomika však aj kvôli západným sankciám zápasí s vysokou infláciou, nedostatkom tovarov či mladej pracovnej sily. Ruský ekonomický rast je ťahaný vojnovou výrobou, ktorá však ide na úkor životnej úrovne bežného obyvateľstva. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Európska Únia uvalila na Rusko už niekoľko balíkov sankčných opatrení. Tie majú väčšinou dlhodobý charakter a následky by sa mali dostaviť až v dlhšom časovom horizonte. Deklarovaným cieľom týchto opatrení je obmedziť schopnosť Ruska nahradiť zničené vojenské vybavenie a financovať vojenskú kampaň.

Podľa Medzinárodného menového fondu (IMF) sú možnosti rastu Ruska obmedzené v dôsledku izolácie od globálneho finančného systému, odchodu kvalifikovaných pracovníkov a obmedzeného prístupu k technológiám.

Rusko čiastočne kompenzuje zníženie príjmov z vývozu fosílnych palív do EÚ predajom do Číny a Indie, hoci za nižšie ceny. Tieto príjmy sú však nižšie ako pred vojnou a nenahrádzajú úplne výpadky z európskeho trhu. Pred inváziou vyvážalo Rusko do EÚ približne polovicu exportov ropy, tretinu exportov uhlia a tri štvrtiny exportov zemného plynu . V súčasnosti väčšinu ruskej ropy kupuje Čína (45 %) a India (33 %), na EÚ pripadá len 7 %.

V roku 2022 sa ruská ekonomika zmenšila o 2,1%. V roku 2023 už rástla o 3,6% a na rok 2024 je predpokladaný rast o 2,6%. Tento rast je však do veľkej miery umelý a ťahaný zbrojením a vojnovou produkciou. Oproti tomu v roku 2022 rástla ekonomika EÚ o 3,4%, v roku 2023 podľa odhadov o 0,4% a v roku 2024 je predpokladaný rast na úrovni 1,6 % HDP.

Rusko po začatí invázie na Ukrajinu transformovalo svoj priemysel, aby maximalizovalo vojenskú produkciu. Kvôli tomu ekonomický rast Ruska nie je dlhodobo udržateľný, čo sa podľa ruských zdrojov už prejavuje na poklese životnej úrovne.

Závažným problémom pre ruskú ekonomiku je aj inflácia. Zatiaľ čo sa infláciu v Eurozóne podarilo dostať pod kontrolu a v roku 2024 nepresiahla úroveň 2,8 %, v Ruskej federácii od januára 2024 neklesla pod úroveň 7,4 %.

Ruská centrálna banka oznámila zvýšenie úrokových sadzieb na úroveň 21 %. Dôvodom je kombinácia vysokej inflácie, tlak vyplývajúci zo sankcií a rekordné výdavky na zbrojenie.

Ruská centrálna banka sa prostredníctvom zvýšenia úrokových sadzieb snaží znížiť vysokú infláciu. Vyššia úroková sadzba pritom vo všeobecnosti spomaľuje ekonomický rast. Vysoké základné úrokové miery značne predražujú požičiavanie peňazí pre obyvateľov a firmy, keďže úvery a hypotéky majú vyššie úroky. Pre porovnanie Európska centrálna banka v júni 2024 znížila základnú úrokovú sadzbu o štvrť percentného bodu na 4,25 %.

Aj ruská Federálna služba štátnej štatistiky (Rosstat) uznala problémy s rastúcou infláciou. Okrem toho hlási problémy s aktivitou v niektorých oblastiach ekonomiky, a nedostatkom pracovných síl. Tie chýbajú hlavne kvôli náboru mužov do armády. Podľa Ruského ekonomického inštitútu akadémie vied malo v roku 2023 chýbať v Rusku aj 4,8 milióna pracovníkov.

Okrem toho sa Kremľu znižuje úroveň Ruského národného fondu bohatstva. Pred vojnou ešte ruská vláda hospodárila s prebytkom, dnes si pri krytí rastúceho deficitu vypomáha zdrojmi z fondu národného bohatstva. Jeho obnos v októbri 2024 klesol na 131,1 miliardy dolárov, čo je najnižšie od začiatku invázie Ukrajiny. Rusko z tohto fondu vyčerpalo kvôli vojne už viac než 4 bilióny rubľov, čiže takmer polovicu likvidnej časti fondu.

Sankcie sa zásadne dotkli aj výroby automobilov. Na jar 2022 sa ich produkcia v Rusku prepadla o 90 % v porovnaní s obdobím pred inváziou. Podobne klesla aj produkcia elektroniky a strojov. Produkcia týchto tovarov sa síce zotavila, ale iba čiastočne.

Ruská mimovládna agentúra Levada Centre pre prieskum verejnej mienky uvádza, že v októbri 2024 dosiahla verejná podpora Vladimira Putina 87 %. V porovnaní s obdobím pred ruskou inváziou na Ukrajinu ide o nárast, keďže vo februári 2022 dosahovala podpora prezidenta Ruskej federácie podľa Levada Centre 71 %.

Organizácia Freedom House , ktorá sa zaoberá stavom politickej slobody vo svete, vo svojej výročnej správe o stave slobody v Rusku uvádza, že štátna propaganda a politické represie majú vážny vplyv na otvorenú diskusiu v krajine. Podľa organizácie v súčasnosti neexistuje žiadna sloboda vyjadrenia nielen na verejnosti, ale ani v osobných konverzáciách. Freedom House v indexe slobody, ktorý meria širokú škálu politických, občianskych aj osobných slobôd, udelil Rusku 13 zo 100 bodov, čím krajinu zaradil medzi neslobodné štáty.

niekoľko
obmedziť
obmedzené
predajom
vyvážalo
zmenšila
umelý
rástla
odhadov
transformovalo
prejavuje
nepresiahla
neklesla
oznámila
spomaľuje
predražujú
znížila
uznala
chýbajú
chýbať
vláda
klesol
vyčerpalo
prepadla
Levada Centre
dosahovala
Freedom House
správe
neexistuje
udelil


Prehlasujem, že to je bohapustá lož, to je proste nezmysel a dokážem vám tu na Eurovale jednotke, kde momentálne je 400 miliárd celkových garancií všetkých krajín eurozóny, má to kapacitu niečo cez 250 miliárd eur. Ak by celý tento úver zlyhal, z Eurovalu, poskytnutej nejakej členskej krajine, tak by sme sa určite podieľali na, na tej strate 250 miliárd a nie na 400, čiže to je holá, holá lož.

Podľa financnik.sk : "Celý záchranný systéme v Eurozóne má niekoľko zložiek. European Financial Stability Facility (EFSF) v objeme 440 mld. EURo (t.j. systém finančných záruk krajín eurozóny; pre SR z neho vyplýva záruka 4, 37 mld. eur, pozn.), European Financial Stabilization Mechanism (EFSM) v objeme 60 mld. EURo (pre celú EU) a 250 mld. EURo ako garancie a úver od MMF. Celkovo sa tak dostávame na objem 750 mld. EURo." Podľa sme.sk je maximálna pôžička s nízkym úrokom 250 mld. eur. Nájsť odpoveď na otázku, koľko by sme zaplatili, ak by "úver z Eurovalu zlyhal" sa nám nepodarilo.

financnik.sk

sme.sk


Vidíte a ja 459 tisíc. (hovorí o preferenčných hlasov vo voľbách do NR SR 2012, pozn.)

Informácie o zisku preferenčných hlasov vo voľbách do NR SR v roku 2012 uvádza portál topky.sk (zdroj TASR). Robert Kaliňák dostal 485 594 preferenčných hlasov, teda približne o 25 tisíc viac ako uvádza. V prípadoch keď sa politici nesnažia uvádzať presné čísla, tolerujeme istú odchýlku, v tomto prípade sa však R. Kaliňák snažil uviesť čo najpresnejší údaj o počte preferenčných hlasov, a preto jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

topky.sk


V Českej republike jednoznačne a evidentne sa zistilo, že tá kumulácia tých sudcov s komunistickou minulosťou aj vo vysokých špičkových pozíciách je veľmi vysoká a dá sa predpokladať, že to ja na Slovensku to nebude ináč.

Denník MF DNES prišiel so správou, že v Česku pôsobí 3 076 sudcov, z ktorých má 618 komunistickú minulosť, čo je približne pätina. Pri štátnych zástupcoch, ktorých je celkovo v Česku 1 272 je tento pomer ešte vyšší. Komunistickú minulosť z nich má 359, čo je takmer tretina. Prítomnosť sudcov s komunistickou minulosťou je fakt. To, či je to číslo veľmi vysoké nechávame na posúdenie čitateľom.

MF DNES


Vy nemôžete kritizovať čerpanie eurofondov, lebo keď sme nastúpili do vlády, bolo na úrovni 8 % po 3 rokoch.

SITA z dňa 17. januára 2012 : "Z celkovej alokovanej sumy 11,498 mld. eur Slovensko ku koncu minulého roka vyčerpalo 2,877 mld. eur, čo je 25,02 % . V porovnaní s 30. júnom 2010, pred výmenou vlády, keď využívanie eurofondov bolo na úrovni 8,39 % , za jeden a pol roka čerpanie vzrástlo o 16,63 percentuálneho bodu."

SITA z dňa 17. januára 2012
čo je 25,02 %
8,39 %


Znížila sa o 1 % daň z príjmu právnických osôb.

Vo februári v roku 2017 došlo k zníženiu dane z príjmu právnických osôb z pôvodnej sadzby 22% na 21% a teda o jedno percento. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Aj keď je pravda, že daň z príjmu právnických osôb sa znížila na 21%, je nutné podotknúť, že druhá vláda Roberta Fica túto daň navýšila o 4% z pôvodnej 19% sadzby. Počas druhej Ficovej vlády došlo k navýšeniu dane z príjmov právnických osôb z 19% na 23% s platnosťou od 1.januára 2013. Od 1.januára 2014 bola táto daňová sadzba znížená na 22%. Podľa novely zákonu o dani z príjmov sa od 1.februára 2017 do 31.decembra 2017 upravila hodnota sadzby dane podľa § 15 pre právnické osoby na 21% zo základu dane zníženého o daňovú stratu. V rozhovore pre denník Pravda z konca apríla sa Robert Fico vyslovil, že pokiaľ sa bude ekonomike dariť, vláda sadzbu dane zníži na 20 %. Dátum zverejnenia analýzy: 08.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zníženiu
navýšeniu
znížená
§ 15
rozhovore


Dnes aj ja ako predstaviteľ jedného z ministerstiev vlastne máme v spolupráci so splnomocnencom vlády vypracúvame vlastne systém, ktorý má mať nejakú odozvu. Nikdy predtým sa takýmto spôsobom vláda zásadne k tejto téme nepostavila.

Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý. Minister vnútra spolu s Petrom Pollákom pripravujú Správnu cestu politikmi a médiami prezentovanú ako rómsku reformu, prostredníctvom ktorej chcú vyriešiť problémy s vylúčenými komunitami. Nie sú nám známe kroky predchádzajúcich vlád, ktoré by takýmto komplexným spôsobom riešili uvedenú problematiku. SME (18. septembra 2012):

Matovič s ministrom vnútra Robertom Kaliňákom zo Smeru a Pollákom v utorok predstavili desať základných pilierov , na ktoré sa chce nový splnomocnenec spoliehať pri riešení problémov s vylúčenými komunitami.

TASR (22. októbra 2012):

Vzdelávania by sa mala týkať približne šestina z celkového počtu asi stovky opatrení celej rómskej reformy. Reforma bude predstavená postupne po častiach do konca novembra. Okrem spomínaného vzdelávania to budú zmeny v oblasti vymožiteľnosti práva, bývania, sociálneho systému, zamestnania a podpornej politiky.

Nie sú nám dostupné infomácie o tom, že by sa niektorá predchádzajúca vláda postavila takýmto komplexným spôsobom k danej problematike.

SME
Robertom Kaliňákom
desať základných pilierov
postupne
Prvá
predstavených
TASR


Aký graf Ivan Mikloš v relácii použil nevieme.


Je to plán (výstavby futbalového štadióna, pozn.) futbalového klubu AS Trenčín, je to súkromná investícia, mesto do toho nedáva ani cent.

Mesto Trenčín disponuje pozemkami a nehnuteľnosťami, ktoré dalo spoločnosti do užívania kvôli stavbe nového futbalového štadióna. Výstavba nového futbalového štadiónu je investičný zámer AS Trenčín, a.s.

užívania zámer akciu


Vieme o tom, že rokoval priamo Kotleba s Ficom, s Bugárom a s Dankom. To bolo verejne oznámené.

Marian Kotleba tvrdí, že rokoval s predsedom NR SR Dankom v jeho kancelárii, kde mal byť prítomný aj Robert Fico a Béla Bugár. Toto rokovanie však nebolo verejne oznámené, Kotlebovu verziu dokonca nikto zo spomenutých politikov nepotvrdil. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Marian Kotleba vo vysielaní Slobodného vysielača v októbri 2018 hovoril o dôvodoch, prečo jeho strana hlasovala najprv za a potom proti zmene ústavného zákona o voľbe ústavných sudcov. Jeho vysvetlením bolo, že za nimi prišiel podpredseda SNS Hrnko, ktorému tlmočili svoje požiadavky. „Trikrát bol na klube za nami poslanec Hrnko s tým, že aké máme podmienky,“ tvrdil vo vysielaní Kotleba. Jednou z podmienok bolo stiahnutie uznesenia, ktoré má jasne vymedziť, čo je to antisemitizmus, ktorého predkladateľom bol Andrej Danko. Potom mal za Kotlebom opäť prísť Hrnko s tým, že splnia ich podmienky. Následnú situáciu na parlamentnom grémiu opisoval Kotleba takto: „Predseda tam s hrdosťou v hlase oznámil, že presúva hlasovanie o uznesení na novembrovú schôdzu. To som vôbec nechápal, pretože preloženie hlasovania nie je to isté ako stiahnutie.“ Potom mal Danko cez Hrnka Kotlebu zavolať na rokovanie do jeho kancelárie. „Než bola otvorená táto rozprava, prišiel už priamo v pléne za nami poslanec Hrnko z SNS, ktorý mi povedal, že pán predseda Andrej Danko ma prosí o stretnutie v jeho kancelárii.“ Tam sa mu Danko podľa Kotlebu snažil vysvetliť, prečo je prijatie návrhu uznesenia o antisemitizme národnoštátnym záujmom SR. Neskôr vo vysielaní začal Kotleba opisovať, ako do Dankovej kancelárie prišli ďalší predstavitelia strany Smer-SD Glváč a Fico a napokon aj predseda Mosta-Híd Bugár. O Bugárovej prítomnosti povedal Kotleba toto: „Na pár chvíľ sa tam zdržal aj predseda Mosta-Híd, ktorý však po nejakej výmene názorov s predsedom SNS odtiaľ odišiel.“ Glváč toto rokovanie poprel, Dankova SNS sa nevyjadrila, no Anton Hrnko Novému Času tvrdil toto: „Kotlebovci prišli za nami, že ak stiahne Danko ten návrh, tak že oni zahlasujú, a Danko nestiahol. Mali by vysvetliť, prečo hlasovali v prospech pána prezidenta.“ Most-Híd v reakcii uviedol, že Béla Bugár ani minister Gál s Kotlebom nerokovali. „ S lídrom alebo členmi extrémistickej strany Mariana Kotlebu o podpore novely nerokoval ani on, ani predseda Béla Bugár ,“ napísala pre Denník N hovorkyňa Mosta-Híd.

vysielaní vysvetlením tvrdil napísala


V piatok by sa malo spisovať memorandum s vyššími územnými celkami so ZMOSom o tom, že aj samospráva sa bude správať tak ako štát v budúcom roku, to znamená, že pôjde o 10% šetrenie.  O 10% dole z bežných výdavkami a 5% zo mzdovými.

Nepodarilo sa nám zistiť či sa bude 12. októbra 2012 spisovať memorandum s VÚC a so ZMOSom.


Tak pri zbavovaní, teda pri zákone o zbavení poslaneckej imunity ja som vtedy hlasovala, dokonca pán Štefanov hlasoval za to, aby ten zákon prešiel do druhého čítania. Ostatní v poslaneckom klubu tak nehlasovali.

Belousovová a Štefanov hlasovali za posunutie návrhu zákona do druhého čítania na 14. hlasovaní NRSR 11. augusta 2010.


Pripomínam, máme siedmu najvyššiu nezamestnanosť v Európskej únii...

Podľa posledných dostupných údajov Eurostatu (.pdf) z marca 2015 je Slovenská republika skutočne na siedmom mieste v miere nezamestnanosti. Vyššiu nezamestnanosť má Taliansko, Portugalsko, Cyprus, Chorvátsko, Španielsko a Grécko. Mieru nezamestnanosti krajín EÚ uvádzame v grafe nižšie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostatu


To naozaj mám teraz, pán predseda, konfrontovať vás, Ivetu Radičovú a všetkých, ktorí ste vykrikovali, že ten zákonník práce, ktorý teraz ste prijali, ten zlý, ten neoliberálny, prinesie desäťtisíce nových pracovných miest. Všetci ste to opakovali dokola.

Iveta Radičová pre Aktualne.sk 10.2. 2011: "Zákonník práce nie je najdôležitejší faktor tvorby zamestnanosti, je len nápomocný. Máme vyše 14 percentnú nezamestnanosť. Preto hľadáme spôsoby, overené v krajinách EÚ, ktoré zvýšia pružnosť tvorby pracovných mies." Minister Mihál po schválení novely ( SME ): 13:30 Minister práce Mihál po hlasovaní povedal, že dôsledkom prijatia novely bude vznik tisícov pracovných miest. Premiérka Radičová: "Myslím si, že je to Zákonník práce, ktorý pomôže v raste zamestnanosti a zvyšuje zamestnancom istotu v ich zamestnaní. Je ústretovejší k zamestnancov aj k rodinám. Chráni tých, ktorí to potrebujú." Veľká novela Zákonníka práce nadobudla účinnosť v septembri 2011. Vládni politici uvádzali, že zákonník práce je dôležitý prostriedok v boji proti nezamestnanosti. Netvrdili však, že prinesie "desatisíce" miest ako to uvádza Robert Fico. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Aktualne.sk

SME


V apríli 2012 sme zdedili krajinu s druhým najrýchlejším zdražovaním v Európe.

Podľa Eurostat (harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien - medziročná zmena) bola inflácia v apríli 2012 až 6. najvyššia v EÚ27, keď inflácia na Slovensku bola rovnako vysoká ako v Taliansku na úrovni 3,7%. Nie je preto pravdou, že inflácia v apríli 2012 boli druhá najvyššia v Európe. Od januára 2012 do apríla 2012 klesla inflácia na Slovensku zo 4,1% na 3,7%. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostat


SMER po vstupe do vlády: znížil DPH na lieky a na zdravotnícke pomôcky

Od roku 2007 vláda zaviedla nižšiu, 10%-tnú sadzbu DPH na lieky a zdravotnícke pomôcky.

HPI


Páčilo sa mi, jak náš predseda parlamentu prišiel v piatok na nejaký bál v Banskej Štiavnici ako pekný Superman.

Ako uviedla pluska.sk : "Politici v piatok plesali na maškarnom bále v Banskej Štiavnici, ktorý zorganizoval poslanec za SDKÚ Ľudovít Kaník s manželkou. Predseda parlamentu Richard Sulík z SaS si naň pripravil niečo špeciálne. Prezliekol sa za komixovú postavičku z bilbordu. A všetkých prekvapil aký je to superman!"

pluska.sk


Pri živnosti, ktorá má, živnostník, ktorý má 10 000 hrubý príjem, 10 000 eur ročne, to naozaj nemôžme ho považovať za nejakého boháča, tam je návrh ministerstva financií zvýšiť odvody o 662 eur ročne, to je 55 eur mesačne, to je nárast daní a odvodov o 50%, tam sa niekto zblázni ako z nich.

Podľa prepočtu sme.sk Kažimírove čísla sedia. Pri hrubom ročnom príjme 10 000 eur, živnostníci podľa nového návrhu stratia na odvodoch 390,38 eur, na daniach 271,23 eur, spolu 661,61 eur. Zatiaľ čo podľa súčasne platného systému zaplatia živnostníci na daniach a odvodoch spolu 1329,78, po novom zaplatia 1991,39 eur, čo je 50% nárast.

sme.sk


Vy idete mne rozprávať niečo o nejakých 7 alebo 5% poklesu v roku 2010 na rok 2011, keď my sme našli jeden veľký chliev po vás.

Pre rozpočtový rok 2011 bolo na výdavky Ministerstva obrany SR vyčlenených 759 774 575 EUR, čo je oproti roku 2010 o 7,67% menej (v roku 2010 boli pokryté výdavky ministerstva do výšky 822 943 926 EUR).

Ministerstva obrany SR


... ak mňa keď tu mám kolegu z SaS, zaujali na vystúpeniach práve poslancov za SaS dve veci. Jedna, že skoro každé vystúpenie poslanca za SaS sa týkalo práv, podpory a hodnôt LGBTI a podobných skupín (...)

V rozprave k programovému vyhláseniu vlády vystupovala už väčšina poslancov za SaS, ale len jediná z nich, Natália Blahová spomenula práva LGBTI komunity. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Na druhej schôdzi parlamentu (od 18.apríla 2016) sa poslanci venujú programovému vyhláseniu vlády, po skončení rozpravy budú hlasovať o vyslovení dôvery vláde. Uvádzame iba vystúpenia v rozprave počas druhej schôdzi (do dňa 24. apríla), keďže Kotleba v diskusii upresnil, že hovorí o skúsenosti pošas tých piatich dňoch, počas ktorých sa -zatiaľ- rokuje o programovom vyhlásení. Poslanci za SaS aktívne vystupovali v rozprave, ale nie je pravda, že väčšina z nich sa v rozprave venovala (aj) komunite, právam a postaveniu LGBTI. Nie je jasné, ako " podobné skupiny " mal na mysli Marian Kotleba, niektorí poslanci krajne spomenuli otázky rómskej probelmatiky alebo migračnej krízy. Poslanci vystupovali k oblastiam a témam, v ktorých pôsobia, kde sú odborníkmi. Alojz Baránik sa venoval spravodlivosti a súdnictve, Karol Galek sa vyjadril k téme energetiky, Branislav Grohling sa venoval školstvu a duálnemu vzdelávaniu. Programové vyhlásenie z pohľadu dopravy a regionálneho rozvoja hodnotil Miroslav Ivan , regionálnemu rozvoju sa venovala aj Renáta Kaščáková , ktorá hodnotila zároveň aj oblasť kultúry. Príspevok Eugena Jurzycu smeroval k hodnoteniu oblasti verejných financií. O verejných financiach, podnikateľskom prostredí, sociálnom systéme a zamestnanosti rozprával Jozef Mihál . Záväzky vlády v oblasti podnikateľského prostredia hodnotila Jana Kiššová , kým oblasti ekonomiky a verejnej správe analyozval Jozef Rajtár a Vladimír Sloboda . Peter Osuský sa vyjadroval k témam školstva, zdravotníctva a zarhraničnopolitickej orientácii, Anna Zemanová hodnotila pôdohospodárstvo a životné prostredie. Príspevok Ľubomíra Galka bol všeobecnejší, rozprával o okolnostiach vzniku vlády, pokuazoval na rôzne aktuálne kauzy, mierne sa dotkol aj absencii vízie riešenia rómskej problematiky. Martin Klus hodnotil vyhlásenie z hľadiska zahraničnopolitickej vízie, podporoval humanitárnu pomoc, ktorú Slovensko ponúka: " Je dôležité, aby sme my Slovenská republika ako relatívne bohatá krajina, hoci to tak možno na prvý pohľad nevyzerá, zdieľali naše bohatstvo s tými, ktorí to potrebujú najviac a ako sa ukazuje aj v súvislosti s utečeneckou krízou je takých ľudí momentálne vo svete viac než dosť. " O víziách vlády v oblasti sociálnej politiky rozprávala Lucia Nicholsonová , ktorá medzi inými hovorila o rómskej otázke, o problémoch slobodných matiek, o zdravotne postihnutých a o integráciu takýchto ľudí do spoločnosti. Martin Poliačik vyjadril obavy, že ľudia, občania krajiny stratili vieru v štát, a toto považuje za jeden z dôvodov, prečo volili stranu ĽSNS. Natália Blahová vo svojom vystúpení hodnotila programové vyhlásnie z pohľadu ľudských práv, práv ľudí so zdravotným postihnutím, ale vyjadrila sa v jednej časti aj o podpore LGBTI komunity: " Hovorme o ľudských právach LGBT ľudí plnohodnotných členoch našej spoločnosti ktorí ako všetci ostatní odvádzajú dane a za ne oprávnene očakávajú to, aby štát chránil ich právo na pokojný život. Legislatívne a inštitucionálne opatrenia , ktoré by im ho zaručovali sú dlhé roky odsúvané. lebo máme politikov bez odvahy, bez vízie, bez invencie. Nie je tu žiadne líder, ktorí by silou svojej osobnosti predniesol: Vážené dámy a páni títo ľudia na majú právo na pokojný partnerský život rovnako ako všetci ostatní. Prestaňte im ho komplikovať. A ak si myslíte, že to ohrozí vašu rodinu tak problém je vo vašej rodine. zrejme nie je tak pevná ako ste si mysleli. "

Alojz Baránik
Karol Galek
Branislav Grohling
Miroslav Ivan
Renáta Kaščáková
Eugena Jurzycu
Jozef Mihál
Jana Kiššová
Jozef Rajtár
Vladimír Sloboda
Peter Osuský
Anna Zemanová
Ľubomíra Galka
Martin Klus
Lucia Nicholsonová
Martin Poliačik
Natália Blahová


Pri informáciách, ktoré sa objavujú napríklad v posledných dňoch, čo ste vy dokázali robiť s emisiami, čiže s teplým vzduchom, keď sa ukazuje, že nielen tie megaškandály z predávaním emisií zo strany ministerstva, ale dokonca ešte aj teplárne predávali za zlomkové ceny, dvetisícnásobne nižšie, ako boli reálne trhové, pán Maďarič, veď vy ste dokázali kšeftovať ešte aj s teplým vzduchom.

Sme.sk zverejnilo 29. januára 2011 informácie, že " trojica štátnych teplární – Trnavská, Zvolenská a Žilinská – predávali za vlády Roberta Fica emisné povolenky za neuveriteľne nízke ceny. Väčšinou len za štvrtinu či polovicu priemerných trhových cien." Zmieňovaným teplárňam vtedy šéfovali nominanti SNS a HZDS. Súvislosť so stranou SMER-SD sa v tejto kauze viaže na skutočnosť, že vo Fonde národného majetku, pod ktorý teplárenské spoločnosti spadajú, mali počas Ficovej vlády prevahu nominanti SMER-SD. Fond si mohol tieto obchody preveriť, no podľa zistení sme.sk tak neurobil.

Sme.sk


Faktom je, že jednoducho tisícka subjektov od nás odišla, išla do Poľska, do Maďarska a do Rakúska. Tzn. to podnikateľské prostredie sme tu devastovali, to sa proste stalo.

Podľa dostupných zdrojov z roku 2017 odišlo zo Slovenska 2 389 firiem. Ich najčastejšou destináciou bolo Maďarsko (622 firiem), nasledovalo Česko (514) a Bulharsko (129).

Poradenská spoločnosť Bisnode uviedla, že dôvodmi na odchod sú najmä jednoduchšie podmienky na biznis, prijateľnejšia legislatíva, nižšie dane, lepšie súdy, menej korupcie, nižšie náklady na ľudí alebo vyšší dopyt.

Konkrétne v prípade Maďarska je kľúčovou podmienkou daňové zaťaženie firiem na úrovni 9 %, zatiaľ čo na Slovensku je to 21 %. Poľsko sa umiestnilo na 5. priečke v rebríčku krajín, do ktorých odchádzajú firmy zo Slovenska. Tu môže byť príčinou nižšia cena práce.

Od roku 2014 do roku 2018 odišlo 9 522 slovenských firiem. Najvyšší počet firiem (2 425) odišiel v roku 2016.

Odliv firiem zo Slovenska do Maďarska je však dlhodobou záležitosťou. Okrem nízkeho daňového zaťaženia je to aj vďaka elektronizácií obchodného trhu.

Z uvedených dôvodov hodnotíme výrok ministerky Kolíkovej ako pravdivý.

odišlo Slovensku odišlo Odliv


Ja som vtedy robil daňovú reformu pre vtedajšieho ministra financií a tá platila od januára 2004 a stalo sa to, že pomerne jednoducho reformou by sme mali celé za rok zbúchané, pomerne jednoduchou reformou zrazu vyletel ten ekonomický rast, my sme mali 6 percentné, 8 percentné nárasty HDP v tej dobe.

Predseda SaS Richard Sulík pôsobil v roku 2004 na ministerstve financií a podieľal sa na daňovej reforme. V jej dôsledku zaznamenal hrubý domáci produkt nárast okolo 6-8%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V roku 2003 prišlo Ministerstvo financií SR s daňovou reformou, ministrom bol Ivan Mikloš a Richard Sulík pôsobil ako poradca. Vláda reformu schválila 5. júna 2003. Hlavnými opatreniami bolo zavedenie jednotnej sadzby dane z príjmov na 19% a zjednotenie daní z pridanej hodnoty (. pdf , str.5). Medzi ďalšie opatrenia patrilo zvyšovanie spotrebnej dane či zrušenie dane z dividend (. pdf . str.9).

Autorom reformy bol Richard Sulík, ktorý pre ňu získal podporu aj v podnikateľskom prostredí. Už v roku 2004 aj v dôsledku tejto reformy zaznamenal HDP rast o 5,5% ( .pdf , str. 5-8). Rast vyšší ako 8% sa podarilo dosiahnuť v roku 2006.

Daňové príjmy v období 2003 až 2007 stúpli o 44,8% a ekonomický nárast dosiahol v roku 2007 10,4% ( .pdf , str. 1-2). Reforma prispela k stabilnému a dlhodobému ekonomickému rastu a zaviedla efektívnejší daňový systém.

Naviazala tiež na nárast HDP, ktoré sa zvyšovalo od masívneho prepadu v roku 1999. Rast HDP tak aj po roku 2003 naďalej stúpal do roku 2007.

Okrem daňovej reformy k tomu prispelo aj zvýšenie domáceho dopytu ( .pdf , str. 13), priaznivý vývoj na trhu práce a dynamické zmeny exportu a importu po vstupe do Európskej únie ( .pdf , str. 14-15).

pôsobil pdf pdf bol .pdf podarilo .pdf zaviedla Naviazala stúpal prispelo .pdf .pdf


...hovoria to zatiaľ odborníci, ktorí sa k tomu vyjadrili, odborne, nekompetentný minimálne z hľadiska toho času, kedy má byť zrealizovaný bez samozrejme príslušných analýz, auditov...

Miroslav Kollár z Inštitútu pre verejné otázky rozhodnutie o zlúčení podľa SME vníma "ako prekvapujúce v prvom rade a vzhľadom na tie časové predstavy pre realizáciu tohto rozhodnutia ako veľmi odvážne a ak mám byť úprimný ako nezodpovedné."

vníma


...máme dosť značný deficit policajtov mladých, ktorí sa hlásia policajnému zboru a máme dosť veľa policajtov starších nám odchádza (...).

Výrokom chcel policajný prezident poukázať na dlhodobú tendenciu nenaplnenosti tabuľkových miest, o ktorej prostredníctvom médií pravidelne informuje ministerstvo vnútra. Nie je však verejne známe, aké je vekové zloženie policajtov v policajnom zbore, a teda ani to, ktorá veková kategória je v nich najmenej zastúpená. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

informácií
informácii
súčasnosti
oficiálnej stránke


Na Slovensko by ten dopad mohol (podľa analýz dôsledkov tvrdého brexitu, pozn.) byť menší pod jedno percento hrubého domáceho produktu.

Viaceré analýzy ( Medzinárodný menový fond , Britská obchodná komora , NBS ) potvrdili, že dopad brexitu na Slovensko by sa mal pohybovať do 1 % HDP, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Medzinárodný menový fond
Britská obchodná komora
NBS
predpokladov
hľadiska
vyjadril
dopad
správy


Vaša vláda preberala prvý raz v histórii Slovenska krajinu v situácii, že nemusela začať s uťahovaním opaskov.

Nie je úplne jasné, na základe čoho Iveta Radičová klasifikuje obdobie vlády Roberta Fica pred krízou ako prvé, kedy vláda nemusela uťahovať opasky. Ak je kritériom hospodársky rast, ako Radičová ďalej uvádzala, je nutné dodať, že tá bola naštartovaná už počas druhej vlády Mikuláša Dzurindu. Ak mala Radičová na mysli niečo iné, mala to zmieniť. Takto formulované vyhlásenie je zavádzajúce.


...táto verzia (o talianskej mafii, pozn.), ktorú sme povedali, je nateraz vylúčená. Nehovoril o tom, ani generálny prokurátor na svojej tlačovke.

Blanár sa odvoláva na tlačovú konferenciu , na ktorej začiatkom októbra Robert Fico novinárom povedal, že za dôveryhodné "musíme považovať vylúčenie verzie, že za vraždou mohla stáť talianska mafia prepojená na úrad vlády" . Súvis s generálnym prokurátorom však neuviedol, nevysvetlil ani zdroj, ktorý by dokazoval toto tvrdenie. Je síce pravdou, že na tlačovej konferencii z 1. októbra generálny prokurátor o talianskej stope nehovoril, avšak to nemusí znamenať, že je vylúčená. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. 2 .októbra Robert Fico na tlačovej konferencii, na ktorej sa zúčastnili okrem neho takmer všetci hlavní predstavitelia strany Smer-SD, uviedol: „Tak ako považujeme doterajšie výsledky oficiálneho vyšetrovania za dôveryhodné, za rovnako dôveryhodné musíme považovať vylúčenie verzie, že za vraždou mohla stáť talianska mafia prepojená na úrad vlády.“ Toto jeho tvrdenie vyvolalo vlnu kritiky, keďže sa neopiera o žiadny zdroj. To, odkiaľ mal Fico takúto informáciu, nevedela 3. októbra povedať ani ministerka vnútra Denisa Saková. Tlačová konferencia generálneho prokurátora , na ktorú sa Blanár odvoláva, sa uskutočnila 1. októbra. Oznámil na nej, kto sú v prípade vraždy obvinení, akým podielom sa na vražde pravdepodobne podieľali, či koľko za ňu dostali. To, od koho šli peniaze, a teda totožnosť objednávateľa, na konferencii neuviedol : "Robí sa na tom, aby sme zistili, odkiaľ tá objednávka prišla, nezostane to len v tejto polohe. Kam to povedie, aký bude výsledok, je predčasné hovoriť. Je pravdepodobnosť veľmi vysoká, že ona vyplatila peniaze, ale je otázka, odkiaľ mala peniaze." Je pravda, že k talianskej stope sa generálny prokurátor počas tejto tlačovej konferencie nevyjadril. To však ešte neznamená, že je vylúčená, ako to uviedol Robert Fico o deň neskôr. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

konferenciu prokurátor povedať prokurátora neuviedol


Aj Maďarsko bolo sľúbených nejaké nejaké počet počty vakcín (Sputnik, pozn.) a neboli dodané tak ako boli sľúbené,

Maďarsko pôvodne zazmluvnilo dva milióny očkovacích dávok vakcíny Sputnik V, do 21. februára ich malo obdržať 600-tisíc. V polovici mesiaca líder Fideszu Gergely Gulyás uviedol , že Maďarsko vo februári očakáva od Ruska len 200-tisíc vakcín. K 20. februáru však do Maďarska dorazilo iba niečo cez 45-tisíc dávok vakcíny, stotisíc malo byť v tom čase na ceste. Pôvodné čísla teda naplnené neboli. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivé.

zazmluvnilo uviedol dorazilo


To, že Slovensku hrozí bankrot, netvrdíme my primárne, to tvrdila vláda, ktorá odovzdala moc. Ódor povedal, že ak za 10 miliárd nedôjde k úsporám, tak Slovensko zbankrotuje.

Vláda Ľudovíta Ódora v októbri minulého roka predstavila balík konsolidačných opatrení v celkovej hodnote 10 miliárd eur. Nová vláda si z predstavených návrhov konsolidačných opatrení mohla vybrať vzhľadom na ich politické smerovanie. V dokumente navrhli optimálne konsolidovať v priebehu volebného obdobia v celkovej sume okolo 6 miliárd eur. Podľa dokumentu je nevyhnutná fiškálne zodpovedná politika, v inom prípade by sa zvyšovalo riziko bankrotu.

V októbri minulého roka Ódor predstavil balík konsolidačných opatrení zameraných na ozdravenie verejných financií, ktoré ponúkol novej vláde ako nástroj pri zostavovaní štátneho rozpočtu v nasledujúcom volebnom období. Ministerstvo financií SR v Návrhu na ozdravenie verejných financií navrhlo plán znižovania deficitu na najbližšie štyri roky.

Počas predstavenia tohto návrhu bol očakávaný schodok hospodárenia v roku 2023 na úrovni 7 % HDP, čo bolo „najviac v cele Európskej únii“. Dlh a deficit by vplyvom nepriaznivého starnutia populácie mal ďalej rásť, pričom „bez fiškálne zodpovednej reakcie budúcich vlád by sa dlh už do dvoch dekád zdvojnásobil a skončil výraznejšie nad hranicou 100 % HDP. Ide o veľmi prudký nárast zadlženia, výrazne zvyšujúceho riziko bankrotu,“ uvádza sa v úvode dokumentu .

Na zastavenie rastu dlhu na Slovensku by malo postačiť zníženie deficitu k úrovni 2 % HDP do troch rokov. Podľa vtedajšieho ministra financií Michala Horvátha by sa to dalo dosiahnuť prijatím konsolidačných opatrení vo výške 5 % HDP, teda šesť miliárd eur. Návrh obsahuje takmer 100 konkrétnych konsolidačných opatrení v objeme 7 % HDP, čo predstavuje dokopy takmer desať miliárd eur. Rozsah navrhovaných opatrení bol väčší, ako je optimálne potrebné na zníženie dlhu, aby si nový vládny kabinet mohol vybrať opatrenia vzhľadom na ich politické smerovanie. Ódor návrh prirovnával k lego kockám, ktoré si vláda môže vyskladať, podľa vlastnej potreby. Kocky si aj zobral na tlačovú konferenciu ako vizuálnu pomôcku.

V dokumente je uvedené, že „nová vláda sa v rámci poskytnutého menu opatrení môže inšpirovať viac tými, ktoré sú jej ekonomickému programu bližšie. Niektoré strany sa môžu zamerať o niečo viac na škrtanie výdavkov štátu, aby sa vyhli razantnejšiemu zvyšovaniu daní. Iné sa naopak môžu inšpirovať viac opatreniami na príjmovej strane“ ( .pdf , s. 9).

Konsolidačné menu predstavovalo balík opatrení , ktoré by na jednej strane zvýšili príjmy štátu, napríklad vyšším zdanením negatívnych externalít ako je vyššia spotrebná daň z tabakových výrobkov, vína, piva či zvýšené odvody z hazardu ( .pdf , s. 12-33); zvýšením príjmov menej škodlivých pre ekonomiku ako je zvýšenie základnej sadzby DPH alebo zrušenie znížených sadzieb na DPH ( .pdf , s. 34-55); a zavedením efektívnejšieho, spravodlivejšieho a jednoduchšieho daňového systému, napríklad zvýšením sadzby z dividend alebo znovuzavedením dane z dedičstva ( .pdf , s. 56-70).

Na druhej strane mal návrh konsolidácie znížiť výdavky štátu zoštíhlením verejnej správy, napríklad znížením počtu zamestnancov vo verejnej správe ( .pdf , s. 71-80); efektívnou prevádzkou, napríklad optimalizáciou nákladov alebo znížením nákladov na výber mýta ( .pdf , s. 81-90); zacielením sociálnych výdavkov, napríklad v podobe zmien v daňovom bonuse na dieťa či zrušením trinásteho dôchodku ( .pdf , s. 91-107); a znížením neefektívnych dotácií, napríklad vo forme zrušenia vlakov zadarmo alebo zrušením rekreačných poukazov ( .pdf , s. 108-121).

predstavil
balík
Návrhu na ozdravenie verejných financií
dokumentu
postačiť
Horvátha
Návrh
objeme
prirovnával
.pdf
opatrení
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf


My sme pred rokom zdvihli všetkým našim zamestnancom o 20 eur plat.

Demagog.SK sa nepodarilo nájsť žiadnu relevantnú informáciu o zvýšení alebo znížení platov zamestnancov BBSK.


Ja by som chcela povedať len toľko, že po prvé má pravdu v tom, že je to, je to otázne z hľadiska pravidiel alebo až by som povedala, že nedovoľujú to pravidlá Európskej únie ako také, ale tie dovoľujú výnimky a napr. takouto výnimkou je momentálne Poľsko, ktoré má takúto osempercentnú daň. (pozn. znižovanie sadzby DPH)

Je pravdou, že znížená sadzba DPH na pohonné hmoty je v rozpore s pravidlami EÚ. Zároveň však platí, že Poľsko už tak s tichým súhlasom Bruselu urobilo a znížilo ju na 8%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Jana Bittó Cigániková hovorí o znižovaní DPH na pohonné hmoty, ktoré navrhoval Richard Sulík.

Podľa pravidiel EÚ môžu mať členské krajiny jednu základnú sadzbu DPH, ktorá nemôže byť nižšia ako 15%.

Zároveň môžu mať jednu alebo dve znížené sadzby, ktoré zase nemôžu byť nižšie ako 5%. Zníženú sadzbu DPH však možno uplatniť len na vymedzený počet tovarov a služieb (Príloha III), pohonné hmoty medzi ne nepatria.

Napriek tomu Poľsko vo februári 2022 znížilo DPH na benzín a diesel z 23% na 8%. Zároveň znížilo DPH na základné potraviny až na nulu, čo je taktiež v rozpore s pravidlami EÚ.

V decembri 2021 poľský minister financií tvrdil , že na znižovanie sadzieb DPH majú tichý súhlas Bruselu.

navrhoval môžu uplatniť znížilo znížilo tvrdil


Je vydaná kompletná programová kniha v slovenčine a v angličtine, ktorú sme prezentovali na tlačovej besede pri otváracom ceremoniáli.

Výrok Vladimíra Beskyda hodnotíme ako zavádzajúci predovšetkým z dôvodu, že dopracovať sa ku spomínanej knihe, vzhľadom na jej údajnú prezentáciu, je mimoriadne ťažké a o jej prezentácii na spomínanej akcii neexistujú žiadne dohľadateľné verejné doklady. Niektoré zdroje potvrdzujú, že organizátori EHMK Košice 2013 by publikáciu, o ktorej hovorí Vladimír Beskid, mali vydať. Nedopátrali sme sa však k informácii o tom, či táto kniha bola naozaj vydaná a rovnako sme nenašli žiadnu informáciu o tejto knihe medzi správami z tlačových konferencií. Správa o tlačovej konferencii na stránkach EHMK 2013 neuvádza prezentovanú knihu, jediným náznakom je fotografia , na ktorej je prezentovaná monografia architekta Oeschlägera a na stole je položená ďalšia neidentifikovateľná kniha. Aj v prípade, že by táto kniha skutočne bola tou, ktorú spomína Vladimír Beskid je to trochu málo na označenie, že bola prezentovaná. Televízia TA3 priniesla záznam inej tlačovej konferenie pri príležitosti otváracieho ceremoniálu za účasti ministra kultúry SR, európskej komisárky a primátora mesta. Na tomto videu nedošlo k žiadnej prezentácii spomínanej knihy. Kanceláriu EHMK 2013 sme v tejto veci kontaktovali a až takto sa nám podarilo overiť, že uvedená publikácia skutočne existuje. Kancelária nám pohotovo v elektronickej podobe publikáciu poskytla. Výrok napriek tomu hodnotíme ako zavádzajúci, nakoľko spomenutá kniha sa nedá nijako verejne dohľadať, rovnako ako neexistuje žiadna informácia o nej, čo sa nezlučuje s tým, že mala byť verejne prezentovaná na tlačovej besede, ako to tvrdí Vladimír Beskid. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zdroje Správa fotografia TA3 publikáciu


...my sme priamo otvorená ekonomika, my sme priamo naviazaní na Nemcov, máme až 85% export a tým pádom keď sa darí nemeckej ekonomike, tak my automaticky rastieme aj na HDP.

Kollár síce pravdivo uvádza, že sme otvorenou ekonomikou a najviac statkov vyvážame práve do Nemecka, avšak vo výroku aplikuje údaj o celkovom exporte na vývoz do Nemecka. Export do Nemecka predstavuje len 22 %. Z dostupných údajov tiež nevieme posúdiť, či nám automaticky rastie HDP, keď sa darí slovenskej ekonomike. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V prvej časti výroku Boris Kollár tvrdí, že Slovensko je otvorenou ekonomikou. Podľa definície za otvorenú ekonomiku sa považuje: „ Ekonomika, ktorá obchoduje s inými krajinami, t. j. dováža a vyváža statky a kapitál. Uzatvorená ekonomika naproti tomu ani nedováža ani nevyváža." Až 85% exportu Slovenska v roku 2015 smerovalo na európske trhy. Podľa SARIO v roku 2016 na európske trhy smerovalo o niečo menej exportu - konkrétne 82,81%. Najväčšia časť exportu smerovala práve na nemecký trh, a to konkrétne 22% za rok 2016 podľa štatistiky Trading Economics. Nasledujúca tabuľka zobrazuje export Slovenska do krajín Európskej únie za rok 2016. Ekonomika Slovenska je značne naviazaná na Nemecko z dôvodu, že najväčšia časť slovenského exportu v rámci Európskej únie smeruje práve na nemecké trhy. Podľa slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu mala Slovenská republika za rok 2016 najvyššie obchodné saldo práve s Nemeckom a konkrétne v hodnote 4 204,8 mil. Eur a počas roku 2016 sa vývoz do tejto krajiny zvýšil o 1%. Podľa Hospodárskych novín, je pre Slovensko a rast HDP dôležitý aj vývoz do krajín silne prepojených s Nemeckom: „ Slovensko sa radí medzi malé otvorené ekonomiky extrémne závislé od vývoja externého prostredia. Vzhľadom na teritoriálnu štruktúru vývozov je pre slovenskú ekonomiku dôležitý najmä vývoj nemeckej ekonomiky. Naviazanosť na nemeckú ekonomiku však môžu zvyšovať aj nepriame vývozy do Nemecka, resp. vývozy do krajín, ktoré sú silno prepojené na nemeckú ekonomiku." Dátum zverejnenia analýzy: 26.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

definície Podľa štatistiky Podľa Podľa


...bol som na výstave v Benátkach, výstavu, ktorú robila Európska komisia volá sa Ríma Barbari, ... kde na mape z deviateho storočia, zo začiatku deviateho storočia v angličtine, samozrejme aj v taliančine, vo francúzštine aj v nemčine, ja ten katalóg mám. V roku 814, keď zomrel Karol veľký je uvedené nad Dunajom dve, dve etniká a dve národnosti. Slováci a Moravani.

Nevieme na akej výstave poslanec Čaplovič bol a čo na nej videl. Napríklad Ján Steinhübel by s jeho tvrdením nesúhlasil. Ako píše vo svojom názore na sochu Svätopluka (pdf): "S obrovskou dávkou naivity nám strkajú pod nos niekoľko novodobých máp, na ktorých vidíme meno Slováci. Tie sú však len ilustráciou a nemajú žiadnu dôkaznú hodnotu. Dôkaz v rukách by mohli mať vtedy, ak by aspoň jedna z týchto máp pochádzala z 9. storočia."

vo svojom názore na sochu Svätopluka


Pán poslanec Mizík v prvom rade vyslovil svoj nesúhlas s výberom ľudí, ktorým prezident Kiska udelil vyznamenania, či tam boli nejakí židia, to on v podstate len konštatoval, on nikoho nehanobil.

Vyjadrenie, ktoré Kotleba zmienil v diskusii na TA3, Mizík uverejnil na Facebook po tom, ako prezident Kiska odovzdal štátne ocenenia 20 významným osobnostiam z rôznych spoločenských oblastí, pri príležitosti 24. výročia vzniku Slovenskej republiky. Mizík kritizoval výber ocenených vzhľadom na ich židovský pôvod či príslušnosť k rómskemu etniku. Status bol odsúdený verejnosťou, Mizík riešil aj Mandátový a imunitný výbor NR SR a bolo voči nemu prokurátorom vznesené obvinenie. Či status napĺňa skutkovú podstatu trestného činu hanobenia národa, rasy a presvedčenia však môže vysloviť jedine súd. Keďže vyšetrovanie ešte prebieha, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Po zverejnení mien ocenených, Mizík na Facebook pridal status , v ktorom v negatívnom tóne zvýraznil niektorých ocenených, konkrétne historika, Ivana Kamenca; preživšiu holokaustu, Evu Mosnákovú; organizátora Pohody, Michala Kaščáka; českého režiséra, Juraja Herzu; Michaela Kocába, ktorý sa významne zaslúžil o odchod sovietskych vojsk a zosnulú spisovateľku a zakladateľku rómskeho divadla Romathan, Danielu Šilanovú: Príspevok zachytili aj kompetentné inštitúcie, keď 27.apríla 2017 polícia na svojom Facebooku informovala , že v Mizíkovej kancelárii urobili prehliadku, zaistili mu veci a oznámili mu, že ho obvinili pre trestné činy extrémizmu, konkrétne pre prečin výroby extrémistických materiálov a prečin hanobenia národa, rasy a presvedčenia. Vyšetrovanie v súčasnosti (august 2017) ešte stále prebieha. Daniel Milo, expert Globsec Policy Institute na extrémizmus a bývalý národný koordinátor protiextrémistických politík na ministerstve vnútra sa domnieva , že: " Vyjadrenia poslanca Mizíka sú nechutné, rasistické a antisemitské a je dobré, že ich odsúdil predseda Národnej rady a ostaní politickí predstavitelia,“ (...) Z právneho hľadiska však vidím problém s postihom tohto konkrétneho výroku. “ Ďalej vysvetľuje, že ako Mizík, tak aj Kotleba vo svojich výrokoch dávajú pozor na formuláciu: „ Negatívne hodnotenie Židov, ktoré by bolo možné hodnotiť ako hanobenie či podnecovanie, uvádza ako hodnotenie nie vlastné, ale ako hodnotenie slovenských historických osobností, ktorých antisemitizmus je známy. (...) Pri uvádzaní jednotlivých ocenených osôb a ich príslušnosti zasa absentuje hanobiaca časť. “ Mizíkove vyjadrenie komentoval aj Peter Weisenbacher z Inštitútu ľudských práv: „ Nie je žiadna pochybnosť o odôvodnenosti stíhania. Na druhej strane je smutné, že máme v parlamente ľudí, ktorí zaťahujú extrémizmus a kriminálnu činnosť do parlamentu. “ Na Mizíkove slová tiež reagovala aj šéfka rezortu spravodlivosti Lucia Žitňanská (Most-Híd). „ Nemusí každý súhlasiť s vyznamenaniami, ktoré udelil prezident Kiska, ale kádrovanie ich držiteľov podľa pôvodu, ako to urobil poslanec Mizík (ĽSNS) na internete, je už ďaleko za hranicami, ktoré môžeme ako spoločnosť akceptovať.“ Mizík už v minulosti platil pokutu 1000 €, po tom, čo toto rozhodnutie 6. apríla 2017 odhlasovali poslanci. Dôvodom bolo, že spolu so straníckym kolegom Mazurekom vlani v rokovacej sále okrem iného vyhlásili , že islam je „krutým, odporným a neľudským politickým systémom“ a „satansko-pedofilným dielom diabla“. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zmienil
odovzdal
riešil
hanobenia národa, rasy a presvedčenia
status
informovala
domnieva
komentoval
reagovala
vyhlásili


Podstata je v tom, že môj nástupca túto zmluvu vypovedal takým právnym právne šlendriánskym babráckym spôsobom, že zmluva z právneho hľadiska nezanikla. Čiže ja som ju ani nemusel obnoviť. Pretože pán Krajcer túto zmluvu vypovedal svojim osobným rozhodnutím, ako osoba, nie ako tá druhá stránka kontraktu.

Demagog.sk získal k nahliadnutiu výpoveď , ktorou skutočne Daniel Krajcer, ako minister kultúry, vypovedal zmluvu spoločnosti Tender Media Group. Je pravdou, že výpoveď nie je daná v mene ministerstva, ale ministra. Nakoľko je toto dôvodom pre spochybnenie platnosti tejto výpovede, demagog.sk nedokáže posúdiť. Výrok ministra Maďariča preto hodnotíme ako neoveriteľný.

výpoveď


Mali sme v roku 2008 historicky najnižší dlh voči hrubému domácemu produktu, za dva roky, v roku 2010 vzrástol na historicky najvyšší. Nikdy v histórii Slovenská republika taký dlh nemala. Len za toto obdobie vzrástol tento dlh o 15,5 miliardy eur. Čo znamená, na jedného jediného občana nárast za dva roky o 87 tisíc korún.

V roku 2008 sme nemali historicky najnižší dlh k HDP. Jeho úroveň bola 27,6%, nižší bol v rokoch 1994 a 1995. Minulý rok to bolo 35,66%. Rovnako nie je pravda, že tento rok (teda oficiálne čísla máme za rok minulý) je dlh v porovnaní s HDP najvyšší - vyšší bol v rokoch 1999 až 2004. Ak by sme do neho zarátali aj PPP projekty, ktoré ho majú zvyšovať nad päťdesiat percent HDP, tak porovnateľný by bol rok 2000 s 50,4%.


Čo sa udialo na zápase Dunajskej Stredy, kde zbili fanúšikov, len preto, že boli napríklad maďarskej národnosti. To čo sa udialo s Hedvigou Malinovou. To čo sa udialo v Nitre. A pán prezident je ticho, nepovie svoj názor.

Prezident Ivan Gašparovič sa podľa jeho oficiálnych stránok vyjadril k prípadu napadnutia fanúšikov Slovanu v Dunajskej Strede i v kauze Hedvigy Malinovej. Výrok Bárdosa preto považujeme za nepravdivý. Podľa prezidenta dianie okolo zápasu medzi DAC Dunajská Streda a bratislavským Slovanom sa zbytočne politizuje. Podľa neho policajti zasiahli oprávnene. "Štát musí svoju silu v prípade, že sa stretne s intoleranciou a násilím, ukázať," dodal na tlačovej konferencii 3.11.2008. Celé vyjadrenie prezidenta si môžeme vypočuť tu (.mp3). V prípade Hedvigy Malinovej sa nám oficiálne vyjadrenie v podobe tlačovej konferencie nájsť nepodarilo. Ivan Gašparovič však 9.9.2006 a 2.6.2007 poskytol rozhovor pre Slovenský rozhlas, ktorého ústrednou témou boli slovensko-maďarské vzťahy a prípad Hedvigy Malinovej. K prípadu útoku neonacistov na nitriansky bar Mariatchi sa nám nepodarilo nájsť žiadne oficiálne stanovisko, prezidenta SR.

tlačovej konferencii

tu


Problém je, že koalícia sa vo svojich zámeroch zamyká do istého akvária, v ktorom hovorí, že to má byť projekt (zrušenie 40 % paušálnych výdavkov, pozn.), ktorý má byť fiškálne neutrálny, všimnite si, že všetky reformátorské chúťky končia pri bráne fiškálnej neutrality, to znamená, že sa má vybrať minimálne množstvo peňazí ...

Reforma daní a odvodov má byť podľa jej autorov a takisto aj viacerých vyjadrení OKS fiškálne neutrálna - keďže ale jej presné parametre nie sú známe, je to stále len deklarácia v zmysle želania do budúcnosti.

autorov vyjadrení


Žilinskí učitelia sú chudobní príbuzní učiteľov v Bytči alebo Kysuckého Nového Mesta (osobné ohodnotenie, pozn.).

Projektu Demagog.SK sa nepodarilo zistiť informácie o osobných ohodnoteniach učiteľov v Žiline, Bytči a Kysuckom Novom Meste. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. INEKO uvádza na portály príjmy škôl celkové a prepočítané na jedného žiaka. Výšku ohodnotenia pre pedagogických zamestnancov portál neuvádza. Portál platy.sk uvádza porovnanie platov, no len v rámci krajov a pre stredné školy. Ministerstvo školstva vydáva každoročné správu o hospodárení škôl, no tato správa neuvádza detailnejšie informácie za jednotlivé školy alebo mesta. Ani Ústav informácií a prognóz školstva neuvádza štatistiky platov za jednotlivé školy a mestá. Ide o agregované údaje za celé SR. Rovnako existujú aj medzinárodné štúdie o platoch učiteľov aj na základných školách, nie tie tiež pracujú s dátami za celé Slovensko. Barčík rovnako argumentoval aj na svojom blogu na SME : "Podľa mojich informácií majú osobné príplatky učitelia, napríklad, v Bytči alebo Kysuckom Novom Meste." Barčík však neuvádza zdroj svojich informácií. Na tento blog reagoval Choma nasledovne : "Pedagógovia sú financovaní z preneseného výkonu štátnej správy, teda zo štátneho rozpočtu, kapitoly ministerstva školstva. Rozpočet školy určuje počet žiakov vynásobený normatívom na žiaka. Ak škola má v triedach malý počet žiakov, má nižší celkový normatív a teda finančný balík vychádza iba na funkčné platy. Školy s väčším počtom žiakov dokážu šetriť a prideliť nadtarifné zložky mzdy (odmeny) zamestnancom. Keďže tieto financie sú zo zdrojov štátu, nie je možné, aby mesto dofinancovávalo objem peňazí z preneseného výkonu štátnej správy – teda zo svojich vlastných peňazí. V roku 2013 dostali školy na konci kalendárneho roka prostriedky na nadtarifné zložky v originálnych kompetenciách, a to len vďaka úsporným opatreniam, ktoré sme na našich školách vykonali. Mimochodom - osobné príplatky na školách zakázal vyplácať v roku 2003 primátor Slota. Prvé koncoročné odmeny sa vyplatili v roku 2013." Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

INEKO platy.sk správu Ústav štúdie SME nasledovne


Bratislavskú mestskú hromadnú dopravu môžu od začiatku roku 2014 využívať zadarmo nielen hendikepovaní občania, držitelia preukazu ŤZP, ale aj darcovia krvi minimálne so zlatou Janského plaketou či účastníci protikomunistického i protifašistického odboja a ich priami rodinní príslušníci.

Je pravdou, že od 1. januára 2014 platí, že držitelia preukazov ŤZP a ŤZP-S môžu naďalej cestovať bezplatne. Taktiež platí, že od začiatku roka 2014 majú bezplatné cestovanie aj účastníci protifašistického a protikomunistického odboja spolu s ich rodinnými príslušníkmi v priamej línii a tiež darcovia krvi, ktorí sú držiteľmi minimálne zlatej Janského plakety. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Od 1. januára 2014 môžu na základe schváleného návrhu poslancov mestského zastupiteľstva zo dňa 12. decembra 2013, bezplatne cestovať okrem držiteľov preukazov ŤZP a ŤZP-S aj účastníci protifašistického a protikomunistického odboja spolu s ich rodinnými príslušníkmi v priamej línii s trvalým pobytom v SR a tiež darcovia krvi, ktorí sú držiteľmi minimálne zlatej Janského plakety a majú trvalé bydlisko v Bratislave. Dodávame, že podľa materiálu (s. 4) z rokovania o tomto návrhu, ŤZP a ŤZP-S sú od poplatkov za využívanie MHD dlhodobo.

Dopravný podnik informoval o zmenách platných o 1. januára 2014:

"Poslanci Mestského zastupiteľstva hlavného mesta SR Bratislavy na svojom decembrovom zasadnutí dňa 12.12.2013 schválili predĺženie prechodného obdobia, počas ktorého môžu držitelia preukazov ŤZP a ŤZP-S cestovať bezplatne mestskou hromadnou dopravou v Bratislave na území zón 100 a 101 len na základe preukázania sa týmito preukazmi.

K tarifnej výnimke na bezplatné cestovanie boli na základe poslaneckých návrhov pridané aj nasledujúce kategórie cestujúcich: - účastníci protifašistického a protikomunistického odboja a ich rodinní príslušníci v priamej línii s trvalým pobytom v SR, - bezpríspevkoví darcovia krvi, ktorí sú držiteľmi minimálne Zlatej Jánskeho plakety a majú trvalé bydlisko v Bratislave."

Je však treba konštatovať, že bezplatná preprava neplatí na medzinárodných linkách či na linkách do Marianky, resp. Chorvátskeho Grobu platí v obmedzenom rozsahu.

schváleného návrhu
materiálu
Dopravný podnik
linkách


Slovenská akadémia vied robila prieskum, kde porovnávala roky 2008 s rokmi 2016. Ten prvý údaj hovorí o tom, že podľa občanov do korupcie sú zapletení skoro všetci politici, tak v roku 2008 asi 55,8% povedzme 56% občanov tvrdilo, že áno, v roku 2016 59%...V roku 2008 hovorilo, že 38,7% sa nestretlo s tým, že by, to znamená väčšina sa stretla, že sa nestretlo s tým, že by si od nich pýtali nejaký úplatok. V roku 2016 už to bolo skoro dvojnásobok 56,6% tvrdí, že sa nestretlo s tým, že museli nejaké peniaze dať.

Podľa prieskumu SAV (.pdf, str. 2-3) sa v roku 2008 vyjadrilo 16,6% občanov, že" takmer všetci" politici na Slovensku sú zapletení do korupcie. V roku 2016 to bolo 21,5%. Tvrdenie Bélu Bugára, ale sedí na súčet kategórií "mnohí" a "takmer všetci", ktorá skutočne udáva 55,8 % pre rok 2008 a 59% pre rok 2016. 38,7% respondentov skutočne v roku 2008 tvrdilo, že sa nestretli s tým, že by si verejný činiteľ pýtal úplatok, v roku 2016 to tvrdilo 56,6% opýtaných. Napriek malej nepresnosti výrok hodnotíme ako pravdivý.

SAV konferencia ISSP


viete, kde má Paksi a Böhm vilu? Vedľa pána Zemana, vedľa Zemáka v Chorvátsku na jednej ulici.

Ladislav Kamenický pravdepodobne hovorí o zisteniach časopisu Plus 7 dní. Noviny píšu o tom, že Norbert Paksi a František Böhm majú / mal apartmán v apartmánovom dome (nie vo vile) v Chorvátsku. Podľa reportérky sú tieto apartmány „o pár uličiek ďalej” (nie vedľa a nie na tej istej ulici) než dom Mateja Zemana. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme pre priveľké nepresnosti ako nepravdivé. Kto bol Paksi, Böhm a Zeman Norbert Paksi, bývalý zástupca šéfa policajných odposluchov, bol obvinený zo založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny, ohrozenia dôvernej a vyhradenej skutočnosti, zneužitia právomoci verejného činiteľa aj z brania úplatkov. Paksi podľa Denníka N vynášal informácie o tom, kto bol políciou odpočúvaný, o.i. mafiánskej skupine takáčovcov. K činom sa priznal , začal spolupracovať s políciou a usvedčovať ostatných. Špecializovaný súd potvrdil jeho dohodu o vine a treste a poslal ho na päť rokov do väzenia. Tiež mu prepadla časť majetku. Jedna z výpovedí Paksiho smerovala aj proti exprezidentovi polície, zosnulému Milanovi Lučanskému. František Böhm , bývalý príslušník Slovenskej informačnej služby, donášal podľa Denníka N takáčovcom „informácie o pripravovaných akciách, kupoval si cez nich aj krytie vlastnej trestnej činnosti.” NAKA ho obvinila, následne začal s políciou spolupracovať. Böhm však spáchal samovraždu. Majetky v Chorvátsku Podľa zistení týždenníka Plus 7 dní sa 30. augusta 2021 Matej Zeman alias „Zemák“ zdržiaval v Chorvátsku na ostrove Pag v meste Novalja. Noviny tvrdia , že tam má veľké sídlo, do ktorého podľa odhadu miestnych investoval státisíce eur. Plus 7 dní ďalej píše : „Aj o pár uličiek ďalej, rovno nad morom, sme našli zaujímavý apartmánový dom. Jeden z apartmánov patril svedkovi - kajúcnikovi Františkovi Böhmovi (...) Druhý apartmán v tom istom dome patrí bývalému policajnému funkcionárovi Norbertovi Paksimu”.

bol
vynášal
priznal
poslal
smerovala
donášal
Plus 7 dní
tvrdia
ďalej píše


V tom návrhu (o Memorande k dostavaniu nemocnice v Michalovciach, pozn.), ktorý bol predložený naozaj na poslednú chvíľu v piatok a v pondelok už sa rokovalo.

Navrh schvaľovalo krajské zastupiteľstvo skutočne v pondelok 21.10 ( program schôdze ). Nevieme však, kedy a akým spôsobom bol návrh, keďže predošlé zasadnutie bolo ešte 30.9. Podľa zákona musia byť všetky materiály k rokovaniu poskytnuté poslancom najmenej 15 dní vopred.

program schôdze
bolo ešte


Svojho času, keď kandidovala Zuzana Čaputová, mala podporu 4 %, Robert Mistrík mal možno vtedy 18 %, my sme ich zavolali z jeden okrúhly stôl a chceli sme sprostredkovať medzi nimi dohodu (...) tá dohoda vznikla a vlastne odvtedy aj médiá sa začali zaujímať o Zuzanu Čaputovú.

Igor Matovič v príspevku vyvoláva zavádzajúci dojem, že až jeho iniciatíva na spoluprácu medzi Zuzanou Čaputovou a Robertom Mistríkom viedla k záujmu médií o Čaputovú. Médiá však o jej kandidatúre a podpore informovali priebežne. Percentá podpory v prieskumoch, ktoré Matovič udáva, nie sú presné, v januári 2019 v čase spomínaného stretnutia mala Čaputová podporu 6,6 - 9 % a Mistrík 15-16,5 %.

15. januára 2019 Matovič pozval Zuzanu Čaputovú a Roberta Mistríka na stretnutie. Cieľom bolo dohodnúť sa na mene jedného prezidentského kandidáta, k takejto dohode však napokon nedospeli. Po stretnutí Mistrík aj Čaputová uviedli, že pred prvým kolom preferenčne slabší kandidát podporí toho silnejšieho.

Podľa prieskumu agentúry Fokus z januára 2019 boli preferencie Zuzany Čaputovej 9 %, Mistríka by za prezidenta volilo 16,5 % opýtaných. V decembri 2018 by Čaputovú volilo 6,6 % respondentov, Mistríka takmer 15 %. Vo februári 2019 Čaputovej preferencie vzrástli na 14,4 %, výrazne stúpli na viac ako 40 % po tom, čo Mistrík odstúpil v jej prospech.

4,1 % podpory získala Čaputová jedine v prieskume agentúry Focus z novembra 2018 (. pdf ), nie v januári, kedy sa uskutočnilo stretnutie medzi Matovičom, Čaputovou a Mistríkom. Mistríka by podľa tohto prieskumu volilo 11,7 % opýtaných.

O oznámení kandidatúry Zuzany Čaputovej v máji 2018 informovali denník SME , Pravda , Aktuality, ale aj Pluska . Pravda informovala aj o podpore bývalého acribiskupa Bezáka v septembri 2018 a o odovzdaní podpisov 24. januára 2019. Nedá sa preto konštatovať, že Čaputovej kandidatúru si média začali všímať až po apele OĽaNO na zjednotenie.

Vyjadrenie mediálneho tímu OĽaNO z 23. 7. 2023 pre Demagog.sk: „ K časti výroku Igora Matoviča „Svojho času, keď kandidovala Zuzana Čaputová, mala podporu 4 %,“ – V prieskume agentúry Focus z novembra 2018 mala Zuzana Čaputová nameranú podporu 4,1 %. Keďže Igora Matovič povedal „svojho času“, bez toho, aby sa vyjadril, k akému dátumu mala danú podporu, jeho tvrdenie je pravdivé. Pán Matovič nikde neuviedol, že sa jednalo o posledný prieskum pred januárovým spoločným stretnutím. Následné tvrdenie „ Robert Mistrík mal možno vtedy 18 %,“ nemožno označiť za nepravdivé, keďže Igor Matovič použil slovo „možno“, čím svoj výrok jasne označil za domnienku a teda účelovo neklamal, a preto nemožno tento výrok označiť za nepravdu. Nasledovný výrok „my sme ich zavolali z jeden okrúhly stôl a chceli sme sprostredkovať medzi nimi dohodu (...) tá dohoda vznikla “ je pravdivý, pretože s týmto zámerom sme stretnutie zorganizovali a Robert Mistrík sa na základe tejto dohody vzdal kandidatúry v prospech Zuzany Čaputovej, čo je jednoducho overiteľné. Následná časť výroku „ a vlastne odvtedy aj médiá sa začali zaujímať o Zuzanu Čaputovú.“ sa nedá označiť ako nepravdivá. Uviedli ste niekoľko článkov spred spoločného stretnutia, ktoré však len informujú o tom, že Z. Čaputová bude kandidovať, resp., že jej vyjadrila podporu verejne známa osobnosť p. Bezák. Takéto strohé články zverejňovali médiá o viacerých kandidátoch. Výrazný nárast záujmu médií o Z. Čaputovú nastal až po spoločnom stretnutí s p. Mistríkom. Z celého výroku Igora Matoviča vyplýva, že výrazný preferenčný nárast Zuzany Čaputovej v prieskumoch nastal až po nami organizovanom spoločnom stretnutí s Robertom Mistríkom, čo je pravda."

pozval boli volilo vzrástli stúpli odstúpil pdf SME Pravda Pluska podpore odovzdaní


Aj ministri za rôzne koaličné strany schválili takzvaný dokument, takzvaný program stability, aj program reforiem. Tento dokument bol prerokovaný aj v parlamente, v dvoch výboroch, aj v našom rozpočtovom, pán kolega určite si pamätá. No tam som nepočul od koaličných poslancov zásadné výhrady k tomuto dokumentu v oblastiach, ktoré ste vymenovali. A tento dokument je schválený, to znamená, je to scenár, podľa ktorého by sa malo postupovať. Tento dokument bol odoslaný na posúdenie do Európskej komisie.

Na webstránke Výboru NR SR pre rozpočet a financie chýbajú zápisnice zo schôdzí od decembra 2010, takže nie je možné overiť súhlasné alebo nesúhlasné postoje vyjadrené v rámci rokovania výboru. Podľa pozvánok s uvedením programov boli materiály Program stability (.pdf) a Národný program reforiem (.pdf) prerokované 14. apríla 2011. Na zasadnutí vlády bol Program stability prerokovaný 20. apríla 2011 . Uznesenie vlády ukladá povinnosť ministrovi financií SR predložiť ho Európskej komisii.

Výboru NR SR pre rozpočet a financie
Program stability
Národný program reforiem
prerokovaný 20. apríla 2011
Uznesenie vlády


Keď pred rokom bol rast HDP nejaké 2%, dnes je to cirka polovičný rast.

Medziročný rast bol v 1. štvrťroku 2012 2,2% HDP a o rok neskôr 0,9% HDP. Ján Richter uvádza približné čísla. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Medziročný rast Slovenska v prvom štvrťroku 2012, na konci ktorého nastupovala vlády R. Fica dosahoval podľa eurostatu 2,2% HDP. Za celý rok 2012 potom priemerne 2,0% HDP. Podľa májových údajov Eurostatu bol ekonomický rast v prvom štvrťroku 2013 na úrovni 0,9% HDP. Taktiež Štatistický úrad uvádza v rýchlom odhade rastu HDP rast HDP v 1. štvrťroku 2013 na úrovni 0,9% HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

eurostatu 2012 údajov odhade


Článok 50, ktorý vraví, že v tom okamihu, keď krajina oznámi svoj úmysel vystúpiť, oznámi ho Rade Európskej únie, tak sa začnú rokovania o podmienkach vystúpenia a teda uzavrení zmluvy o vystúpení. A tá zmluva zároveň musí obsahovať aj definovanie budúcich vzťahov, čiže napríklad to, či Veľká Británia zostane súčasťou vnútorného trhu Európskej únie. Ak sa nedohodne na tej zmluve proste, ktorá, tie rokovania prebiehajú už medzi Veľkou Britániou a Európskou úniou, nie jednotlivými členskými štátmi. Ak sa nedohodne žiadna takáto zmluva, tak automaticky do dvoch rokov od okamihu oznámenia vystúpenia prestanú platiť zmluvy a Británia bude vonku.

Pre overenie výroku vychádzame zo spomínaného článku 50 Zmluvy o Európskej únii. Tento článok ustanovuje mechanizmus vystúpenia krajiny z EÚ. Z tohto pohľadu František Šebej uviedol dve nepresnosti, úmysel vystúpiť z EÚ sa má oznámiť Európskej rade a existuje možnosť predĺžiť dvojročnú lehotu na vystúpenie. Preto výrok považujeme za zavádzajúci. Šebej nesprávne uviedol, že vystupujúca krajina oznamuje svoj úmysel Rade Európskej Únie - podľa Zmluvy oznámenie o vystúpení dostáva Európska rada . Ďalej má následovať vyjednávanie dohody o vystúpení a budúcich vzťahov s EÚ. František Šebej tiež správne uviedol. že rokovania prebiehajú medzi vystupujúcim štátom a EÚ (Rada EÚ tvorená vládami štátov, a Európsky parlament). Vstupom do platnosti vyjednanou zmluvou potom krajina prestáva byť členom EÚ, tak ako uviedol Šebej. Avšak v zmluve je zakotvené, že lehotu dvoch rokov od oznámenia úmyslu vystúpiť z EÚ je možné predĺžiť, pokiaľ to členské štáty odsúhlasia. Nie je teda úplnou pravdou, že Británia musí byť po dvoch rokoch od oznámenia von z EÚ. Plný text článku 50 Zmluvy o Európskej Únii (s 43, .pdf ) znie: "Článok 50 1. Každý členský štát sa môže rozhodnúť vystúpiť z Únie v súlade so svojimi ústavnými požiadavkami. 2. Členský štát, ktorý sa rozhodne vystúpiť, oznámi svoj úmysel Európskej rade . V zmysle usmernení Európskej rady Únia dojedná a uzavrie s takým štátom dohodu, ktorá ustanoví spôsob jeho vystúpenia, pričom zohľadní rámec jeho budúcich vzťahov s Úniou. Táto dohoda sa dojedná v súlade s článkom 218 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Uzatvára ju v mene Únie Rada, ktorá sa uznáša kvalifikovanou väčšinou po udelení súhlasu Európskeho parlamentu. 3. Zmluvy sa prestanú vzťahovať na dotknutý členský štát odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení alebo v prípade, ak sa tak nestane, dva roky po oznámení uvedenom v odseku 2, pokiaľ Európska rada jednomyseľne nerozhodne o predĺžení tejto lehoty po dohode s dotknutým členským štátom. 4. Na účely odsekov 2 a 3 sa člen Európskej rady alebo Rady, ktorý zastupuje vystupujúci členský štát, nezúčastňuje na rokovaniach alebo rozhodnutiach Rady alebo Európskej rady, ktoré sa ho týkajú. Kvalifikovaná väčšina je vymedzená v súlade s článkom 238 ods. 3 písm. b) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 5. Ak štát, ktorý vystúpil z Únie, opätovne požiada o pristúpenie, takáto žiadosť podlieha postupu uvedenému v článku 49. " Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Európska rada
.pdf


Ministerstvo kultúry pod vedením pána Maďariča deň pred voľbami v roku 2010 podpísalo zmluvu na 170 miliónov eur.

sa konali
zmluve o dielo
správa ÚVO


...váš terajší veľký koaličný partner vám vysypal striekačky na hlavu...

Igor Matovič v septembri 2012 vysypal Martinovi Poliačikovi na hlavu injekčné striekačky. Celé sa to odohralo v rokovacej sále Národnej rady SR počas schôdze. Na základe dostupných informácií hodnotíme výrok ako pravdivý. Matoviča rozhneval výrok Martina Poliačika v rozhovore pre SME o tom, že čistý heroín je pre telo neškodný. „Chcem požiadať Národnú radu, aby sme uvoľnili poslanca Poliačika na dlhodobé neplatené voľno, aby sa takto mohol dostatočne venovať drogovo závislým deťom, ktoré podľahnú pokušeniu odskúšať si podľa poslanca Poliačika pre ich telo vraj úplne neškodný heroín,“ vyhlásil Matovič v Národnej rade Slovenskej republiky. Predseda parlamentu Pavol Paška o tomto návrhu hlasovať nedal. Igor Matovič tiež Martinovi Poliačikovi: " Kolegu Poliačika upozorňujem, že ak ešte raz bude nabádať naše deti na užívanie heroínu, tak aj keď bude na neho zákon krátky, moja ruka bude dostatočne dlhá ". Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

výrok SME


Dostupné informácie o počte nových poslancov v Európskom parlamente sa rozchádzajú, a preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa oficiálnych údajov je podiel nových poslancov nižší ako uvádza Richard Sulík, avšak rovnaký údaj uviedol vo svojom inauguračnom prejave predseda EP. Údaje sa pravdepodobne nezhodujú z toho dôvodu, že viacero zvolených poslancov sa vzdalo mandátu, keďže budú pôsobiť v Komisii. Podľa informácií stránky TheParliamentMagazine.eu z 1. júla 2014 o výsledkoch volieb do Európskeho parlamentu 2014 je 49,4% poslancov nových a 50,6% znovuzvolených. V najaktuálnejšej správe EP z 9. júla 2014 sa však uvádza opačný pomer: 50,6% nových a 49,4% znovuzvolených. V inauguračnom prejave predsedu EP z 1. júla 2014 uviedol Martin Schulz počet 396 nových poslancov, čo by predstavovalo 53% (z celkového počtu 751 poslancov). "Obzvlášť srdečne by som chcel na ich prvej schôdzi privítať 396 novo zvolených kolegýň a kolegov, medzi ktorými je mnoho mladých žien a mužov, ktorí sem určite prinesú závan nového nadšenia." Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

informácií správe prejave


Nájomníkom (ktorí žijú v bytoch s regulovaným nájomným a nezvládnu platiť vyššiu cenu deregulovaného nájomného pozn.) do roku 2017 musí byť poskytnuté zo strany obce, tam je povinnosť, nie možnosť ale povinnosť, náhradné bývanie.

Podľa návrhu zákona (.docx) o ukončení a spôsobe usporiadania niektorých nájomných vzťahov k bytom a o doplnení zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov, je obec do roku 2017 povinná v prípadoch preukázanej materiálnej bytovej núdze, poskytnúť náhradné bývanie: "§12 ods.1 Obec je povinná poskytnúť bytovú náhradu žiadateľovi, ktorý je zapísaný v zozname podľa § 9 ods. 8 , do 31. decembra 2017 okrem prípadov podľa odsekov 2 a 3."

návrhu zákona


...v týchto veľkých nemocniciach percent peniazi, ktoré dostávajú, idú na mzdy, 80%, (...).

Výrok ministra zdravotníctva môžeme v tejto formulácii interpretovať rôzne, čo vedie k rozličným výsledkom. Z rozhovoru nie je jednoznačný menovateľ, na základe ktorého minister uvedené percento vypočítal. Okrem toho je nedefinovateľná aj kategória "veľké nemocnice". V 13 najväčších zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti ministerstva zdravotníctva (MZ SR) tvoria mzdy na celkových nákladoch približne 60%, na osobných nákladoch 70%, na výnosoch zo zdravotných poisťovní približne 80%. Okrem toho je však potrebné mať na zreteli fakt, že medzi jednotlivými nemocnicami sú rozdiely, ktoré sa zároveň menia v čase. Výrok z týchto dôvodov a po konzultácii s riaditeľom Stredoeurópskeho inštitútu pre zdravotnú politiku, Tomášom Szalaym hodnotíme ako neoveriteľný. Ako ukazujú výkazy ziskov a strát z účtovných závierok 13 najväčších zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti MZ SR k 31.12.2016, uvedených 80% môže približne zodpovedať podielu miezd na výnosoch z poisťovní. Na druhú stranu, na celkových nákladoch nemocníc mzdy tvoria okolo 60%. A podiel mzdových nákladov na celkových osobných nákladoch je zhruba 70%. Na okraj, kapitola štátneho rozpočtu pre MZ SR predpokladala na rok 2017 celkové výdavky v hodnote 1,37 mld. eur. Na pokrytie miezd vyčlenila sumu 25 980 211 eur, ktorá tvorí necelé 2% výdajov ( .pdf , s. 76). Podľa poslednej Zdravotníckej ročenky boli celkové náklady organizácií v zdravotníctve v roku 2015 4,7 mld. eur. Mzdy z tejto sumy tvorili 25,26% , teda 1 187 643 678 eur ( .pdf , s. 8). Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

účtovných závierok
.pdf
.pdf


Naša strana alebo moja strana Most-Híd jasne deklarovala, že podporí len takú zmenu odvodov, ktorá sa zásadným spôsobom nedotkne odvodov živnostníkov.

Agentúra SITA priniesla 10. marca 2011 vyjadrenie I. Švejnu, podla ktorého sa skutocne Most-Híd snaží o dosiahnutie dohody o odvodoch, ktorá by situáciu živnostníkov brala do úvahy: "'Most je ten, kto presadzuje iný pohlad na živnostníkov a dohodárov v koalícii. Snažíme sa nájst rozumný kompromis, aby sme nieco akceptovali a nieco presadili. To, že sa zacalo inak pozerat na živnostníkov, je zásluhou Mosta. Otázka, do akej miery nájdeme s partnermi prienik,' zdôraznil." Z tohto vyjadrenia však nevyplýva, že by Most-Híd kládol v tejto otázke ultimátum, ako to môže z Švejnovho výroku v relácii pôsobit. Inú informáciu o ultimatívnom postoji sme nenašli. Je možné, že takýto postoj zaznel v rámci koalicnej rady. Ci sa tak stalo, overit nevieme.

SITA


Momentálne vidíme dosahy, že úrad sa rúti do problémov, komunita Slovákov sa musí schádzať v Maďarsku a jednoducho nie je tu spolupráca medzi Slovenskom a zahraničnými Slovákmi.

Komunita Slovákov v zahraničí organizuje každoročne viacero kultúrno-spoločenských akcií. Tieto akcie sa uskutočňujú prevažne v krajinách, kde je slovenská komunita početnejšia. K týmto krajinám podľa štatistík zverejnených na stránke Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí patria štáty ako USA, Kanada, Česko, Srbsko, Maďarsko, Rumunsko, Írsko, Nemecko ako aj iné štáty sveta. V týchto štátoch pôsobia aj viaceré slovenské spolky, ktoré dané akcie často v spolupráci s Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí alebo rôznymi miestnymi spolkami spoluorganizujú.

Jednou z takýchto akcií bol aj XV. Celoštátny folklórny festival v Maďarsku, aj za účasti predsedu Úradu p. M Vetráka. Podobné stretnutie sa uskutočnilo napr. aj počas leta v Báčskom Petrovci od 31. júla do 7. augusta 2011. Išlo o jubilejné 50. Slovenské národné slávnosti .

Počas leta sa uskutočnilo aj stretnutie Slovákov žijúcich v zahraničí v Bratislave v dňoch 4.-6. júla 2011 pod názvom Deň zahraničných Slovákov , kde sa predstavili viacerí slovenskí umelci a remeselníci zo zahraničia, aby prezentovali svoje nadanie a zručnosti.

Z dostupných zdrojov vyplýva, že akcie konané pre komuniy zahraničných Slovákov sú usporadúvané v krajinách, kde žije mnoho zahraničných Slovákov. K takýmto krajinám patrí aj Maďarsko, ale aj mnohé ďalšie. Rovnako sa však takéto stretnutie konalo tiež v Bratislave. Nie je tak pravda, že sa komunita "musí schádzať v Maďarsku."

Úradu
festival
Slovenské národné slávnosti
Deň zahraničných Slovákov


Ak Vy hovoríte, že by sme mali zvýšiť informovanosť žien a osvetu, aby proste vôbec nedochádzalo k týmto interrupciám, tak úplne najlepší spôsob na to je výchova k zodpovednému rodičovstvu, sexuálna výchova na školách. To nie je, že to hovorí Nicholsonová alebo Beňová, to na to sú štatistiky, na to sú analýzy OSN Svetovej zdravotníckej organizácie.

Svetová zdravotnícka organizácia uvádza ako jeden zo spôsobov prevencie voči nebezpečným potratom komplexné sexuálne vzdelávanie. OSN tvrdí , že mladí, ktorí prešli sexuálnym vzdelávaním, sa ľahšie vyhnúť nechceným tehotenstvám a nebezpečným potratom. Hoci žiadna z týchto organizácii nehovorí, že sexuálna výchova je „najlepším” spôsob om, ako sa vyhnúť (nebezpečným) interrupciám, hodnotíme tvrdenie Lucie Ďuriš Nicholsonovej ako ešte pravdivé.

uvádza tvrdí


Toto je Všeobecná zdravotná poisťovňa. Takto sme ju dostali, mínus 180 miliónov eur, dostali sme ju do zisku.

Všeobecná zdravotná poisťovňa už - aj vďaka príspevkom štátu - hospodári so ziskom, vykrýva však ešte straty z minulých období. Tvrdenie Tomáša Druckera preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Po nástupe do funkcie šéfa Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) v máji 2016 dal Miroslav Kočan vypracovať internú finančnú analýzu . Z tej vyplynulo, že VšZP sa v júli 2016 dostala do rekordnej straty 137 miliónov eur, pričom do konca roka sa mala strata vyšplhať na 225 až 250 miliónov eur. Preto Kočan predložil na Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou ozdravný plán , po ktorom však mala byť strata VŠZP stále 180 miliónov eur. Výročná správa o hospodárení VŠZP za rok 2016 stratu nakoniec vyčíslila na 112,3 miliónov eur. Za rok 2017 sa vlastné imanie štátnej poisťovne medziročne zvýšilo o 35,4 milióna eur, a to aj vďaka štátnemu dofinancovaniu vo výške 100 miliónov eur. V roku 2018 skončila VšZP s prebytkom 90 miliónov eur. Použitý bol na zníženie straty z predošlých období. Výročná správa o hospodárení Všeobecnej zdravotnej poisťovne za rok 2018 (.pdf, str. 29) určila svoju stratu ku dňu 31.12.2018 na 193,7 miliónov eur, strata bola zmiernená využitím rezervného fondu vo výške 90 miliónov eur.

analýzu plán správa zvýšilo dofinancovaniu skončila správa


Teraz, keď ste si všimli, Slovensko dopadlo ako druhé najhoršie v korupcii v rámci celej Európy. Albánsko nás dramaticky predbehlo v boji proti korupcii. Rumunsko, Litva, Lotyšsko, jednoducho krajiny, ktoré niekedy sme dávali za nás.

Igor Matovič komentuje výsledky najnovšieho Global Competitiveness Report (.pdf), ktorý každoročne vydáva Svetové ekonomické fórum. Súčasťou reportu je Globálny index konkurencieschopnosti, ktorý zachytáva mimo iného aj index Etika a korupci a. V rámci tohto subindexu sa skutočne Slovensko umiestnilo ako druhé najhoršie v Európe za Moldavskom. Od roku 2009/ 2010 v boji proti korupcii sústavne zaostáva za Albánskom, Rumunskom, Litvou aj Lotyšskom. Výrok Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivý. Globálny index konkurencieschopnosti (GCI, z angl. Global Competitiveness Index) zachytáva konkurencieschopnosť 141 ekonomík sveta a jeho výsledky sú založené na prieskume verejnej mienky , v ktorom poskytlo odpoveď 14 723 biznis lídrov v období február až jún 2016. Index nadobúda hodnoty 1 až 7, pričom 7 je najlepšie. Pre potreby merania korupčného indexu boli položené nasledujúce otázky:

1. In your country, how common is illegal diversion of public funds to companies, individuals, or groups?

2. In your country, how do you rate the ethical standards of politicians?

3. In your country, how common is it for firms to make undocumented extra payments or bribes?

Global Competitiveness Report
Etika a korupci
Globálny index konkurencieschopnosti
prieskume verejnej mienky


Z 90 stredných škôl, ktoré prebral kraj v roku 2002, je dnes 59 v zriaďovateľskej pôsobnosti kraja.

Výrok pochádza z Ftáčnikovho blogu z 10. júla 2017 . Zriaďovateľská pôsobnosť ku školám a školským zariadeniam prešla na samosprávne kraje od 1. júla 2002. Dokument z roku 2003 (údaje k školskému roku 2002/2003) s názvom Súčasný stav a dlhodobý zámer rozvoja stredného školstva BSK ( .doc , s. 24 – 26) uvádza, že BSK zriaďoval 78 stredných škôl. V pôsobnosti iných zriaďovateľov bolo v tom čase 68 stredných škôl. Racionalizácia siete škôl k 1. septembru 2010 a zmena školskej legislatívy priniesli v BSK zníženie počtu škôl, v zriaďovateľskej pôsobnosti kraja ostalo 62 škôl a školských zariadení. V školskom roku 2016/2017 bolo v zriaďovateľskej pôsobnosti kraja 56 stredných škôl. Aj keď súčasný počet stredných škôl v pôsobnosti BSK sa približuje proklamovanému údaju, počet škôl v pôsobnosti kraja v roku 2002 bol v skutočnosti nižší, ako uvádza Ftáčnik. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

10. júla 2017

prešla

.doc