Tu sa zatvárali ľudia nevinní. Je tu už 32 rozhodnutí Ústavného súdu.

Ústavný súd vo viacerých medializovaných prípadoch korupcie rozhodoval o prepustení väzby či porušení práv obžalovaných, týkali sa však len väzobného stíhania a pochybení v procesných úkonoch. Nekonštatovali nevinu obvinených, je preto zavádzajúce tvrdiť, že sa tu „zatvárali nevinní ľudia”.

V roku 2021 Ústavný súd konštatoval 12 takýchto prípadov, kedy boli porušené práva obžalovaných, odvtedy ich počet ešte narástol. ÚS v týchto prípadoch však hodnotí opodstatnenosť väzobného stíhania, nie trestného stíhania ako takého. Aj keď Ústavný súd v týchto prípadoch konštatoval, že bolo porušené základné právo sťažovateľa na osobnú slobodu, neznamená to, že akokoľvek rozhodoval o obvinení ako takom. Navyše vo viacerých podaniach Ústavný súd sťažnosti odmietol.

Viaceré z rozhodnutí Ústavného súdu sa týkali menej závažných porušení. V prípade Dušana Kováčika Ústavný súd v auguste 2022 rozhodol , že boli porušené jeho práva v oblasti zaistenia majetku. V ďalšom prípade však Kováčik so svojou sťažnosťou voči rozsudku Najvyššieho súdu, ktorý ho poslal na osem rokov do väzenia, neuspel .

V prípade podnikateľa Norberta Bödöra Ústavný súd v decembri 2012 rozhodol o porušení jeho práv pri predĺžení väzby Najvyšším súdom. V tomto prípade súd vyhovel Bödörovi iba čiastočne.

Ústavný súd tiež konštatoval v decembri 2022 porušenie práv stíhaného Jaroslava Haščáka vo veci nedoručenia listov rodine a blízkym v čase kolúznej väzby.

V prípade Monike Jankovskej, ktorá sa sťažovala na zaujatosť špeciálneho prokuátora, Ústavný súd túto sťažnosť prijal a rozhodol v jej prospech . Nevyslovil však nevinu, prípad len vrátil na pôvodný súd.

Ústavný súd tiež odmietol sťažnosť Roberta Kaliňáka, ktorý namietal porušenie základného práva na zákonného sudcu a argumentoval údajnou zaujatosťou senátu, ktorý ho neskôr pustil na slobodu.

V prípade bývalého štátneho tajomníka Ministerstva financií SR Radka Kuruca sa rozhodnutie Ústavného súdu týkalo porušenia práva nebyť stíhaný z iných ako zákonných dôvodov. V tom čase však už bol Radko Kuruc prepustený Špeciálnou prokuratúrou na slobodu, keďže sa pominul dôvod kolúznej väzby. Ústavný súd tiež rozhodol o porušení práva na slobodu v prípade bývalého sudcu Lindtnera.

V roku 2021 konštatoval Ústavný súd porušenie práv väzobne stíhaných osôb až 12 krát. Za ostatné roky sa mohlo to číslo mohlo vyšplhať bližšie k tomu, čo tvrdí Robert Fico. Ani v týchto stíhaniach súd nekonštatoval nedôvodnosť trestného stíhania ako takého, len porušenie práv pre väzbu.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil na Roberta Fica so žiadosťou o vyjadrenie, avšak nezareagoval.

rozhodol
neuspel
rozhodol
konštatoval
nedoručenia listov rodine
sa sťažovala
prospech
odmietol
rozhodnutie Ústavného súdu
prepustený
rozhodol o porušení práva
roku 2021 konštatoval


Podľa dôvodovej správy (návrhu zákona o voľbe generálneho prokurátora, pozn.) a podľa toho, že je tam spomenuté, že sú tam spomenuté závery Benátskej komisie, ktorá veľmi jasne povedala, že prokuratúra má byť apolitická a že kandidáti alebo teda budúci prokurátor by mal byť osoba, ktorá je bezúhonná, ktorá je apolitická.

Koaliční poslanci predložili do parlamentu návrh zákona, ktorý mení spôsob voľby generálneho prokurátora. Dôvodová správa k tomuto zákonu sa viackrát odvoláva na závery Benátskej komisie, ktorá o.i. odporúča otvorenie kandidatúry aj pre neprokurátorov. Benátska komisia vo svojich - iných - odporúčaniach tiež radí, ako odpolitizovať proces výberu generálneho prokurátora. Krajiny ako Slovensko, kde je šéf prokuratúry volený parlamentom, by podľa nej mohli zriadiť parlamentnú komisiu, ktorá by pri svojom rozhodovaní brala do úvahy rady expertov. Zároveň komisia odporúča, aby kandidáti neboli členmi politických strán a nevykonávali aktivity, ktoré by boli spojené s činnosťou politických strán (s. 45). Tvrdenie Moniky Beňovej preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

predložili odvoláva odporúčaniach


Tento návrh (z 2.6.2011) predložil do mestského parlamentu pán Ftáčnik, my sme sa ako poslanci dohodli, že oproti predchádzajúcemu obdobiu už v tých orgánoch nebudú poslanci.  … a to bolo určité nóvum a preto to zastupiteľstvo schválilo..

2. 6. 2011 predložil Milan Ftáčnik návrh na schválenie zástupcov do štatutárnych a kontrolných orgánov obchodných spoločností, v ktorých je mesto Bratislava vlastníkom alebo spoluvlastníkom. Poslanci sa dohodli na tom, aby vo vedení spoločností neboli mestskí poslanci ale manažéri, ktorých koalície navrhnú. Zároveň odvolali zástupcov spoločností v predstavenstve a dozornej rade, ktorí boli v predchádzajúcom období (2006 - 2010) zároveň mestskými poslancami. Noví zástupcovia predstavenstva už nie sú mestskými poslancami a mestskí poslanci sedia len v dozornej rade.

návrh
dohodli
predchádzajúcom období
poslanci


... na Slovensku je jedno percento obyvateľov (v EÚ, pozn.)

Podľa údajov Eurostat za rok 2013 má Slovensko 5,4 milióna obyvateľov a počet obyvateľov 28 členských krajín EÚ spolu je 505 miliónov. Počet obyvateľov Slovenska teda predstavuje 1,07 % z obyvateľov EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat


Európska únia napríklad navrhuje (...) spravodlivé zdaňovanie, hlavne nadnárodných firiem, pretože momentálne nadnárodné firmy si presúvajú zisky hore dole tam, kde je to najvýhodnejšie a mali by zdaňovať zisky tam, kde ten zisk vytvoria.

Spravodlivé zdaňovanie je jednou z hlavných priorít EÚ. Dosiaľ boli v tejto oblasti podniknuté určité kroky, ktoré prispeli k jej zlepšeniu. Daňový systém Únie však zatiaľ ostáva na úrovni rokovaní a hľadania najlepšieho riešenia. Najkonkrétnejší a najaktuálnejší návrh Európskej komisie (EK) v rámci celej otázky sa týka zdaňovanie internetových gigantov. Ten požaduje namiesto zdaňovania zisku týchto firiem, zdaňovanie ich obratu v každom členskom štáte, v ktorom pôsobia. Hoci na konkrétnej finálnej podobe celého daňového systému zatiaľ nepanuje zhoda, a je v štádiu pripomienkovania zo strany povereného výboru Európskeho parlamentu (EP), dlhodobým cieľom EÚ je vytvoriť spravodlivé zdaňovanie. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok Veroniky Remišovej ako pravdivý.

Akčnom pláne
.pdf
.pdf
Cieľom
Súčasťou
Komisia
.pdf
daňových výhod
11. septembra
.pdf
EurActive.sk


Hovorím však, že viac ako 70 percent slovenských zákonov je ovplyvnených európskymi smernicami.

Tejto téme sa venovali naši ceskí kolegovia z Demagog.CZ, pricom o nej napísali aj samostatný clánok na blogu . Jeho hlavnou myšlienkou je, že "Neexistuje žiadny presný, racionálny a použitelný spôsob, ako vypocítat percento národnej legislatívy ovplyvnenej Európskou úniou." Existujú verejne dostupné informácie ci vyjadrenia, ktoré uvádzajú predpoklad podielu zmien zákonov, ovplyvnených európskymi smernicami. Žiadne z nich však neuvádzajú ani len aktuálny odhad pre ovplyvnenie zákonov a vyhlášok na Slovensku. Výrok preto hodnotíme ako neoveritelný.

clánok na blogu

Visegrad Revue

Zastúpenia EK na Slovensku

The Myth of Europe’s “Democratic Deficit”

faktoid

publikácii

zhrnul

štúdii

uviedla


Žilinský kraj je najúspešnejším čerpateľom európskych fondov. Bolo to tak v minulom období a je to tak aj v súčasnosti.

V rozhovore pre Žilinský večerník sa poslanec Blanár vyjadril (27.4.2017) v súvislosti s čerpaním eurofondov o vysokej úspešnosti Žilinského kraja v tejto oblasti. Žilinskému kraju sa podarilo počas programového obdobia 2007 – 2013 využiť finančné prostriedky vo výške 1,1 miliardy eur zo zazmluvnených 1,8 miliardy eur. Ide o najvyššiu zazmluvnenú čiastku zo všetkých krajov Slovenska. Podľa posledných dostupných informácií ( k 31.1.2016 ) bolo za súčasné programové obdobie zo zazmluvnených 1 021 935 301 eur využitých 806 319 616 eur, čo predstavuje 78, 9 %. K danému dátumu však Košický kraj predbehol ten Žilinský v percentuálnom podiele doterajších vyčerpaných prostriedkov – 79,3 %. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

vyjadril
využiť
k 31.1.2016
získať


Voľby v júni v Grécku budú dokonca referendom ako vyzvala pani Merklová, Grékov o tom, či chcú byť alebo nechcú byť súčasťou tejto veľkej rodiny, ktorej cieľom je, aby sa zabezpečila prosperita.

Nové parlamentné voľby v Grécku sú podľa nemeckej tlačovej agentúry DPA naplánované na 17. júna tohto roku. S nimi súvisiaci výrok Pavla Pašku, odkazujúci sa na nemeckú kancelárku Angelu Merkelovú, je však zavádzajúci. Spomínaná tlačová agentúra DPA totiž uvádza, že nemecká kancelárka v telefonickom rozhovore s gréckym premiérom Giorgom Papandreouom navrhla uskutočnenie referenda, ktorého výsledky by rozhodli o tom, či Grécko ostane členským štátom Európskej únie. Pavol Paška však hovorí, že Merkelová označila voľby za referendum o o gréckom členstve v EU. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

DPA nepravdepodobné


Napr. my máme iný názor na ozdravenie verejných financií ako má pravica. Pravica ponúka len zvyšovanie DPH a spotrebných daní. Tzn., ponúka zdražovanie. My na druhej strane ponúkame napr. zdanenie bánk, zdanenie monopolov. Teda máme opačné prístupy.

Dňa 17. októbra 2011 denník SME zhrnul návrhy strany SMER na ozdravenie verejných financií:

zhrnul návrhy strany SMER

Aktuálne.sk, 26. augusta 2011

tu

tu

tu

tu

tu

tu

tu

tu

tu

rozhovore s Ivanom Miklošom z 21. novembra 2011


Keď sme v roku 2009 preberali úrad, dosahoval dlh Bratislavského samosprávneho kraja až 46,09%....na konci apríla tohto roka (2017) dostali dlh župy na úroveň 28,25%

Predseda Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) Pavol Frešo uviedol nepresnú hodnotu celkového dlhu BSK na konci roku 2009 a neoveriteľnú hodnotu celkového dlhu na konci apríla 2017. Podľa výsledkov nezávislého inštitútu INEKO (Inštitút pre ekonomické a sociálne reformy) bola hodnota celkového dlhu BSK na konci roku 2009 iba 20,30 % (namiesto 46,09 % uvedených Pavlom Frešom). Predseda ďalej uvádza výšku dlhu 28,25 % z apríla 2017, pričom podobná úroveň - 28,06 % je spomenutá i v správe na webovej stránke BSK. Nie je však podložená oficiálne vydaným dokumentom alebo iným zdrojom. Hodnota celkového dlhu je na konci roku 2016, na základe údajov v Návrhu Záverečného účtu BSK za rok 2016 ( .pdf , s. 34), vyhodnotená ako 29,67 %. Výrok Pavla Freša hodnotíme ako nepravdivý, pretože v jeho prvej časti uvádza výrazne nadhodnotenú výšku zadĺženia BSK v roku 2009 a hodnota dlhu z apríla 2017 v druhej časti výroku nie je jednoznačne overiteľná. Celkový dlh je jedným z hlavných indikátorov finančnej stability, ktorú každoročne vyhodnocuje inštitút INEKO na základe údajov Ministerstva financií, platného zákona a vlastnej metodiky . "Údaje o celkovom dlhu obcí (VÚC) sú počnúc rokom 2012 preberané od MF SR, pričom sa jedná o tzv. "zákonné kritérium", teda dlh podľa § 17 ods. 8) Zákona 583/2004 Z.z. (nezapočítavajú sa záväzky z úverov poskytnutých z bývalých štátnych fondov a Štátneho fondu rozvoja bývania, a tiež záväzky z návratných zdrojov financovania prijatých na zabezpečenie predfinancovania eurofondov). Upozorňujeme, že po roku 2014 sa podľa zákona začali do dlhu započítavať aj investičné dodávateľské úvery. Dlh je uvádzaný v pomere k bežným príjmom za predchádzajúci rok a podľa zákona by nemal presiahnuť úroveň 60 %." INEKO na svojej stránke ďalej presňuje spôsob spracovania výpočtov pred rokom 2012. "Údaje o plnení zákonného dlhového kritéria nie sú pre obce a VÚC za roky 2006 až 2011 dostupné (MF SR nemá za dané obdobie k dispozícii údaje o návratných zdrojoch financovania prijatých na zabezpečenie predfinancovania eurofondov). Celkový dlh obcí (VÚC) sme teda do roku 2011 aproximovali na základe dostupných údajov ako (bankové úvery a výpomoci + dlhodobé záväzky - úvery od ŠFRB) / (bežné príjmy za predchádzajúci rok). Keďže sa nám takto počítaný dlh nepodarilo očistiť aj o záväzky prijaté na zabezpečenie predfinancovania eurofondov, nemožno robiť závery na základe jeho porovnania so zákonným limitom na úrovni 60 %. Dlh, ktorý sme v období rokov 2006 až 2011 sledovali, teda vypovedá iba o tom, aké veľké záväzky obce (VÚC) mali, a to s jediným záverom – čím väčšie sú, tým väčšie potenciálne riziko z tohto zadlženia pre obec (VÚC) vyplýva." Pavol Frešo sa stal predsedom BSK v novembri 2009 a vo výroku uvádza zadĺženie samosprávy v tomto období 46,09 %. Podľa ú dajov INEKO bol však celkový dlh na konci roku 2009 vo výške 20,30 %, čiže o 25,79 p.b. (percentuálnych bodov) menej ako uviedol predseda. Podľa Záverečného účtu BSK za rok 2009 ( .pdf ) bola výška bankových úverov a výpomocí 19,819 milióna eur a výška bežných príjmov za rok 2008 ( .pdf ) v prepočte takmer 98,184 miliónov eur (2 957 903 tis. SK pri konverznom kurze 30,1260 SKK/EUR). Pomer týchto hodnôt teda tvorí celkový dlh 20,30 %. Pavol Frešo ďalej vo výroku uvádza "dlh župy na úrovni 28,25 %" na konci apríla 2017. Na webovej stránke BSK bol v roku 2017 uverejnený článok s obrazovou prílohou - grafom, ktorý uvádza podobný celkový dlh, vo výške 28,06 % (vyčíslený ako 36,325 milióna eur) na konci apríla 2017. Nemáme k dispozícii oficiálnu správu na mesačnej alebo štvrťročnej báze, ktorá by potvrdzovala tieto údaje. INEKO zatiaľ údaje k roku 2016 nezverejnilo. Najaktuálnejším zdrojom informácii je Návrh Záverečného účtu BSK za rok 2016 ( .pdf ), ktorý uvádza k 31.decembru 2016 dlh asi 29,67 % (Vyčíslený ako 37,067 milióna eur k 124,848 miliónov bežných príjmov za rok 2015). Miera zadĺženia VÚC sa môže vyjadriť i pomocou súčtu záväzkov, zverejnených v účtových závierkach Bratislavského samosprávneho kraja. V minulosti tieto ukazovatele použil napríklad poslanec Milan Uhrík v diskusii Téma dňa - 16. mája 2017. Jeho výrok pojednával o znížení dlhu Banskobystrického samosprávneho kraja o 33 miliónov eur a bol nami zhodnotený ako nepravdivý. Údaje o výške súčtu záväzkov za daný rok sú dostupné v súvahe (na strane pasív, označenie B), pričom na presné posúdenie je potrebné uviesť aj výšku celkového majetku (na strane aktív, netto). Súvaha z roku 2009 v prípade BSK uvádza súčet záväzkov 27,241 miliónov eur (majetok spolu 200,909 milióna eur). V roku 2016 je v súvahe súčet záväzkov 44,679 miliónov eur (majetok spolu 258,051 miliónov eur). Dátum zverejnenia analýzy: 26.08.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

výsledkov správe .pdf metodiky dajov .pdf .pdf článok .pdf závierkach výrok Súvaha súvahe


Že okrem našej slovenskej opozície, všetci majú pocit, že Slovensko to robí dobrou formou a dobrým smerom. Celé zahraničie sa k tomu tak vyjadruje (k reforme verejnej správy k tzv. projektu ESO pozn.)

Projekt reformy verejnej správy ESO kritizuje nielen opozícia ale aj niektorí experti, ZMOS a odborári. Za najväčší nedostatok považujú chýbajúce analýzy dopadov tejto reformy. Demagog.sk nezaznamenal žiadnu zahraničnú reakciu na pripravovanú reformu ESO. Výrok hodnotíme ako zavádzanie keďže nielen opozícia ale aj časť odbornej obce kritizuje reformu. Projekt reformy verejnej správy ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa) schválila vláda na návrh ministra vnútra R. Kaliňáka 27. apríla 2012. Jednou zo systémových zmien je opatrenie v oblasti teritoriálnej pôsobnosti, rozmiestnenia a dostupnosti služieb verejnej správy. Vízia projektu ESO je zjednodušiť kontakt občana a úradov. Občan by mal dokázať vybaviť všetky veci na jednom mieste či využitím elektronických prostriedkov. Štátna správa by mala byť jednoduchá, prehľadná a dostupná a zároveň pružná,udržateľná, transparentná a s minimálnymi nákladmi. Združenie podnikateľov Slovenska (ZPS) vníma projekt ESO pozitívne a považuje projekt za dobrú správu, ktorá by mala viesť k znižovaniu nákladov a racionalizácie štátnej správy. Daniel Scheber zo spoločnosti Accenture, ktorá sledovala (od 6. - 10. augusta) pre denník SME chod konkrétneho úradu na otázku či verí reforme ESO odpovedal : „ Jej (reformy ESO, pozn.) princípy majú správny základ. Štátna správa by mala reagovať na životné situácie človeka a umožniť mu vybaviť čo najviac vecí z jedného miesta.“ Denník Hospodárske noviny (28. augusta 2012): " opozícia a experti upozorňujú, že jedinej vládnej strane ide o ďalšiu centralizáciu moci. ... Smer takto centralizuje moc v území, riadiť 79 úradov je oveľa jednoduchšie ako riadiť sedemsto organizácií,“ hovorí analytik Konzervatívneho inštitútu Dušan Sloboda. Podobne to vidí aj podpredseda KDH Július Brocka. „ Som skeptický, pretože Smer zatiaľ nikdy nepreukázal, že vie robiť veci lacnejšie a efektívnejšie, “ dodal k plánovanej výške úspor." Na druhej strane experti chvália vládu za svahu šetriť hoci prezentovaným úsporám neveria. „Dosiaľ neboli zverejnené žiadne personálne a procesné audity, ktoré by garantovali ich reálnosť,“ hovorí analytik Iness Radovan Ďurana. „Ide iba o nepodložené sľuby,“ poznamenáva odborník na štátnu správu Ľubomír Plai." Pre denník SME (27. augusta 2012) sa bývalý predseda Úradu pre štátnu službu Ľubomír Plai vyjadril, že projekt ESO nie je úplnou reformou: "Nič z deklarovaných zámerov o vyššiu efektívnosť sa nepodarí naplniť, ak sa nezastaví bezbrehá politizácia - stranícke čistky v úradoch," povedal Plai." Pravda (22. augusta 2012): Poslanec Miroslav Beblavý (SDKÚ) označil Kaliňákovu reformu za marketingový ťah bez reálnych výsledkov . “Takto nastavená reforma pri optimistických predpovediach ušetrí štátu približne 1 percento z toho, čo avizuje. Pripravovanú reformu ESO taktiež kritizujú ZMOS a odborári. " Odborárom chýba ekonomická a právna analýza dosahu , ktorá je podľa nich základom pre racionalizáciu správy majetku štátu aj jeho centralizáciu. ... Samosprávy požiadali rezort, aby zákon stiahol z rokovania vlády a prepracoval ho." Demagog.sk nezistil žiadnu konkrétnu reakciu za reformu ESO zo zahraničia. Nemecký minister hospodárstva na svojej návšteve na Slovensku 24. augusta pochválil snahu šetriť no konkrétne k reforme ESO sa nevyjadril. "S rešpektom sa pozeráme na slovenské reformy. Zároveň hovoríme o veľkej dôveryhodnosti Slovenska," poznamenal Rösler." R. Kaliňák by musel špecifikovať kto konkrétne a kedy sa vyjadril pochvalne konkrétne na adresu reformy ESO. Bez takéhoto upresnenia je výrok zavádzajúci. Dátum zverejnenia analýzy: 10.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila
Vízia
vníma
odpovedal
Hospodárske noviny
SME
Pravda
pochválil


(Mikloš: ...vy ste nepripravili, nesplnili ste zákonnú povinnosť pripraviť východisko štátneho rozpočtu. A kde sú tie východiská?, pozn.) Však východiská máte v rozpočte na rok 2011.

Počiatek má pravdu v tom, že východiská sa nachádzajú aj v návrhu rozpočtu na roky 2010 až 2012 , ktorý pochádza z apríla 2009.

návrhu rozpočtu na roky 2010 až 2012


Som 20 rokov bol v podnikateľskom prostredí, teraz 8 rokov v politike.

Ivan Štefanec začal svoju politicú kariéru v roku 2006 ako poslanec NR SR za SDKÚ-DS. Momentálne sa v politike pohybuje skutočne 8 rokov.

poslanec Pracovnú Pracoval


...takto je to aj s mojim transparentným účtom. Mám tam tých 21 tisíc.

František Mikloško má transparentný účet , na ktorom je možné vidieť všetkých prispievateľov, sumy, ktorými prispeli a aj výdavky na kampaň. Túto povinnosť mu stanovuje aj zákon . Dňa 26.1.2019 (deň pred diskusiou) bol stav na tomto účte 21 824,12 €. K 28.januáru 2019, kedy bol výrok overovaný, bol stav na tomto účte 32 924,12€. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

transparentný účet
zákon


V záujme vlády bude pokračovať aj vo výstavbe južného ťahu R2 medzi mestami Zvolen a Košice.

R2 je rýchlostná cesta, ktorá začína pri Trenčíne a ďalej pokračuje na stredné a východné Slovensko mestami Prievidza, Žiar nad Hronom, Zvolen, Lučenec a Rožňava. Končiť by mala pri Košických Oľšanoch, kde bude nadväzovať na diaľnicu D1. Plán výstavby cesty R2 sa začal realizovať v roku 2003 a ukončenie výstavby bolo naplánované na rok 2021. V procese stavebného konania sa nachádza výstavba úsekov Rožňava - Jablonov nad Turňou , Mníchova Lehota - Ruskovce a Kriváň - Lovinobaňa . Začiatok stavby bol naplánovaný ešte na rok 2016. Na rok 2017 sa plánuje začiatok výstavby úsekov Bátka - Figa, západ , Zacharovce - Bátka , Ožďany, východ - Zacharovce , Lovinobaňa - Ožďany, západ , Pravotice - Dolné Vestenice , D1 - Mníchova Lehota , Košice, Šaca - Košické Oľšany , ktoré sa rovnako nachádzajú v procese stavebného konania. Plánovaný termín ukončenia výstavby týchto úsekov nie je presne známy. Keďže výstavba ani naplánovaných úsekov nezačal a doposiaľ nie sú známe ani termíny začatia výberového konania na jednotlivých projektoch, sľub hodnotíme ako nesplnený.

Rožňava - Jablonov nad Turňou
Mníchova Lehota - Ruskovce
Kriváň - Lovinobaňa
Bátka - Figa, západ
Zacharovce - Bátka
Ožďany, východ - Zacharovce
Lovinobaňa - Ožďany, západ
Pravotice - Dolné Vestenice
D1 - Mníchova Lehota
Košice, Šaca - Košické Oľšany
stretnutie
Zvolen, západ - Zvolen, východ
neodporúčala
petíciu
Ruskovce - Pravotice
Zvolen, východ - Pstruša
predĺženie termínu


...Váš pán štátny tajomník (Róbert Ondrejcsák, pozn.) ani nevedel o memorande, ktoré bolo podpísané s fínskou vládou(...).

Memorandum medzi Slovenskom a Fínskom týkajúce sa spolupráce na obrnených vozidlách podpísal zástupca Ministerstva obrany SR v máji 2017, o jeho existencii sa verejnosť na Slovensku dozvedela v novembri 2017, kedy sa štátny tajomník ministerstva skutočne vyjadril, že o danom memorande nič nevie. Memorandum na žiadosť Martina Dubéciho poskytlo fínske ministerstvo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V novembri 2017 minister obrany Gajdoš potvrdil, že plánuje nákup osemkolesových obrnených vozidiel, ktoré budú postavené na podvozkoch od fínskych transportérov Patria, k čomu malo byť s fínskou stranou podpísané tzv. memorandum o porozumení.

novembri 2017
Denníka N
Rádiu Expres
Kópiu
memorandum
zmluvu
sprístupnilo


Zároveň čo sa týka rastu cien, lebo ľudia sa obávajú rastu cien a to je prirodzené. Tieto ceny sú regulované.

Regulačná politika (pdf.) na obdobie 2009 - 2011: " Spôsob výpočtu maximálnej ceny tepla vychádza z princípu nákladovej metódy . Do návrhu ceny tepla je možné zahrnúť len oprávnené náklady, ktoré špecifikuje výnos a ktoré nepresahujú limitnú výšku určenú výnosom. Metódou regulácie sa zabezpečilo, že objem schválených fixných nákladov medziročne vzrástol len v odôvodnených prípadoch (zvýšené investície, generálne opravy, atď.). Určené ceny tepla rozhodnutím úradu podliehajú po skončení regulačného roka zúčtovaniu na skutočne vzniknuté oprávnené náklady." "Cenovú reguláciu za prístup do distribučnej siete a distribúciu plynu pre regulované subjekty, ktorých počet odberných miest z distribučnej siete nepresahuje 100 000 (lokálne distribučné siete) vykonať určením spôsobu výpočtu maximálnej ceny a tarify, nákladovou metódou . Základ pre výpočet cien podľa tejto metódy budú tvoriť oprávnené náklady a primeraný zisk stanovený úradom." Presné vzorce obsahujú konkrétne vyhlášky , ktoré vydáva ÚRSO.

Regulačná politika
vyhlášky


To programové obdobie sa volá, že je 2014, 2020, ale v skutočnosti 2016 lebo schválené programy, vo všetkých tých rokovaniach, boli až na konci roku 2015, tzn. reálne sa mohlo začať z roku 2016 a nečerpať sa do roku 2020 a roku 2023 lebo M+3, (...).

Nielen na základe dátumov dostupných výziev na stránke Ministerstva vnútra SR , ale aj na samotnom portáli partnerskadohoda.sk môžeme určiť, že reálne sa OP Ľudské zdroje začal realizovať až v druhej polovici roka 2015 ako to uvádza Robert Kaliňák. Minister myslel pravdepodobne na tzv. pravidlo N+3, ktorý v praxi znamená, že finančné prostriedky alokované pre členské štáty pre rok 2020 musí byť reálne vyčerpané najneskôr do troch rokov. V tomto prípade do 31. decembra 2023. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstva vnútra SR
partnerskadohoda.sk
pravidlo
prípade
ukončilo
informačné dni
výziev
.pdf


Ja nemal som problém povedať SDKÚ pri daňovom úrade ako prvý poslanec alebo jediný poslanec z koalície, že toto je zlodejina.

Správa TASR z dňa 15. apríla v ktorej I. Matovič poskytol vyjadrenie: "Verím, že si M. Mikulčík vstúpi do svedomia a sám odstúpi z funkcie." V tom čase už silneli negatívne ohlasy zo všetkých koaličných strán. SaS požadovala , aby zmluvu daňového riaditeľstva na prenájom priestorov v Košiciach preveril Najvyšší kontrolný úrad. 20 apríla I. Matovič vyhlásil : "Očakával som jednoznačnejšie, tvrdšie, odvážnejšie riešenie. Ľudom sme sľúbili zmenu a včerajšie rozhodnutie sa mi zmenou nezdá. Keď niekto pred nami urobil špinavosť, nemôžeme argumentovať tým, že sme urobili menšiu špinavosť. Fico vymyslel odporný kšeft a my sme v tom kšefte len vymenili figúrky.“ Avšak v ten istý deň, 15.apríla, premiérka vo svojom vyhlásení uviedla , že vo štvrtok (14. apríla 2011, pozn.) vyzvala "generálneho riaditeľa Daňového riaditeľstva SR, aby prijal politickú zodpovednosť, a získal tak priestor na očistenie vlastného mena a okolností uzavretia zmluvy o prenájme budovy v Košiciach." Zmenila tak svoj postoj oproti 13.aprílu, súčasťou riešenia situácie okolo daňového úradu v Košiciach odstúpenie Mikulčíka ešte nebolo. Premiérka tak vyzvala Mikulčíka ku odstúpeniu o deň skôr ako Matovič. Rovnako z toho vyplýva, že Igor Matovič nebol jediný politik, ktorý SDKÚ za kauzu kritizoval. Dátum zverejnenia analýzy: 30.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

negatívne ohlasy
požadovala
vyhlásil
uviedla


Ušetrili sme tri a pol milióna eur za päť rokov. (na zmene nájomnej zmluvy košických daňovákov, pozn.)

TASR prišla 11. apríla 2011 s informáciou, že na prenájme budovy v Košiciach ušetrilo Danové riaditelstvo (DR) SR 3,5 milióna eur, a to oproti cene, ktorú dohodlo prechádzajúce vedenie úradu. " 'Rozhodli sme sa vybrat co najefektívnejšie a co najlacnejšie riešenie. Rozhodli sme sa podpísat zmluvu, na ktorej oproti inej zmluve, ktorá bola stole, sme ušetrili vyše 3,5 milióna eur na pät rokov. Takúto zmluvu by som podpísal aj priamo s bratom predsedu Smeru,' konštatoval generálny riaditel DR Miroslav Mikulcík." Hoci nejde o nezávislý zdroj, toto tvrdenie v diskusii nespochybnil ani M. Madaric. Otázne zostáva, ci je vzhladom na odlišnú pozíciu jednotlivých budov v jednotlivých zmluvách porovnanie výdajov štátu na mieste a teda ci Štefanec porovnáva porovnatelné. (priestory v centre sú drahšie ako na periférii bez toho, aby museli byt umelo predražené). Naše hodnotenie je založené na nominálnych ciastkach za funkcnú podstatu danového úradu, ktorú môže splnat v centre ako aj na periférii.

TASR


Kedysi sme boli krajina proste ťažkého strojárenského priemyslu. Vyrábali sme zbrane. Boli sme spolu v Českolovensku premiantmi v tejto oblasti.

Pozícia Československa v období socializmu (do roku 1989) bola v oblasti zbrojárstva a ťažkého strojárstva celosvetovo významná a výnimočná. Slovensko patrilo k tzv. " ekonomickým tigrom " najmä v oblasti zbrojárstva. Slovenské zbrojárske závody dotovali československú armádu tisíckami tankov a neskôr sa začali orientovať aj na export ťažkej zbrojárskej techniky do socialistických a spriatelených krajín, čo ešte viac zvýraznilo pozíciu Československa. Rovnako dôležité boli aj výrobky ťažkého strojárstva . Výrok ministra financií je pravdivý.

dotovali strojárstva Podiel strojárstva.


Mesto sa zadlžuje cez mestské organizácie. Takto Igor Choma zadĺžil mesto o 14,5 milióna eur.

Barčík uvádza, že Choma zadĺžil mesto cez mestské organizácie a má ísť až o sumu 14,5 milióna eur. V skutočnosti však toto zadĺženie 14,5 milióna eur až započítaním sumy 4,5 milióna eur, ktorý bude mesto splácať Ministerstvu dopravy ako dlh za pozemky pod KIA. Len ťažko môžeme považovať túto položku ako "cez mestské organizácie". Zároveň tento dlh mesto podpísalo ešte v roku 2005 za J. Slotu. V roku 2013 sa schválil (.pdf) splátkový kalendár, na túto starú zmluvu. Časť z tohoto dlhu je pravdepodobne dokonca už dnes odpustená . Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Barčík zjavne vychádza z údajov uverejnených 2. októbra 2014 na blogu SME Martina Kapitulíka. Ten uvádza, že počas obdobia Chomu sa zvýšil dlh dopravného podniku o takmer sedem miliónov eur, záväzky z obchodného styku rozpočtových a príspevkových organizácií mesta a dopravného podniku mesta vzrástli o viac ako tri milióny eur a mesto Žilina sa upísalo splácať dlh Ministerstvu hospodárstva SR v sume takmer 4,5 milióna eur. Spolu to predstavuje sumu približne 14,5 milióna eur. Údaj z blogu Demagog.SK overil nasledovne: Na základe záverečných účtov za roky 2010 (s. 228-229) - 2013 uvádzame výšku záväzkov rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií a Dopravného podniku mesta Žiliny: V rokoch 2012 a 2013 si Dopravný podnik mesta Žilina zobral úvery v hodnote spolu približne 6,6 milióna eur. V roku 2012 išlo o úver 2,1 milióna eur a v roku 2013 išlo o úver 4,5 milióna eur. Spolu teda úvery dopravného podniku a záväzky rozpočtových a príspevkových organizácií a obchodné záväzky Dopravného podniku tvoria takmer 10 miliónov eur za obdobie Chomu. Uvádzaná suma 14,5 milióna eur zahŕňa aj sumu 4,5 milióna eur, ktorú bude mesto splácať Ministerstvu dopravy ako dlh za pozemky pod KIA. Ide o dlh z roku 2005, ktorý podpísal J. Slota. Tento dlh mesto podpísalo ešte v roku 2005 za J. Slotu a súvisel z investíciou KIA. V roku 2013 sa schválil splátkový kalendár, na túto starú zmluvu. Táto suma teda jednoznačne nie je dlhom mestských organizácii (rozpočtových, príspevkových, 100% dcér mesta). Na októbrovom výjazdovom zasadnutí vlády v Žiline bol Žiline odpustený dlh v súvislosti s výstavbou "kórejskej dediny". Časť z tohto, alebo dokonca celý 4,5 miliónový dlh je dnes už odpustený . Matej Tunega, analytik spolupracujúci s INEKO, zverejnil 3. októbra 2014 rebríček miest podľa zmeny finančného zdravia a kľúčových ukazovateľov hospodárenia medzi rokmi 2010 a 2013, v ktorej je uvedené: "Ku koncu roka 2013 dosiahla spomedzi 50 najväčších miest najvyšší dlh Žilina (77,1 %), v jej dlhu je však započítaný aj úver od štátu na výkup pozemkov v súvislosti s investíciou automobilky KIA, ktorý postupne spláca." Ide o dlh, ktorý prekračuje zákonom povolenú hranicu 60% bežných príjmov. Žilina sa tak stala jediným mestom, ktoré vzhľadom na prekročenie limitu nemôže čerpať žiaden úver. Dátum zverejnenia analýzy: 03.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schválil
odpustená
SME
záverečných účtov
2012
2013
schválil
odpustený
zverejnil
rebríček miest
prekročenie limitu


Napríklad 3 mesiace dozadu známy prípad, súkromný detský domov Kozmálovce, v Levickom okrese. Tiež podozrenie nejakého sexuálne zneužívaného dieťaťa zo strany riaditeľa, tak sa konalo hneď. Ale viete prečo? Lebo na druhý deň polícia nerobila trestné konanie, ale dala obvinenie

Vo Veľkých Kozmálovciach sa v Združení Rodiny pre detský úsmev rieši prípad zneužívania maloletých. Podozrenie ihneď padlo na jedného zo zamestnancov, neskôr sa ukázalo, že na samotného riaditeľa . Hneď na druhý deň začalo trestné stíhanie vo veci sexuálneho zneužívania. Okamžite začalo taktiež správne konanie o zrušení akreditácie a 14 detí, ktoré boli v tom čase v opatere boli domovu odobraté. Výrok Richtera hodnotíme ako pravdivý.

"Na podozrenia prišiel pracovník sociálnej kurately pri poskytovaní pomoci rodine, ktorej deti boli dočasne umiestnené v domove. Z rozhovoru s deťmi a rodičmi vyplynulo, že mohlo dôjsť k sexuálnemu obťažovaniu jedného z detí. Úrady preverili aj ostatné deti v zariadení. Mali objaviť ďalšie podozrivé prípady. Následne rozhodli o premiestnení chovancov, ku ktorému došlo takmer okamžite."

Hneď na druhý deň po prevalení prípadu, teda 22.decembra polícia prijala tri trestné oznámenia a okamžite začala trestné stíhanie vo veci sexuálneho zneužívania, avšak na základe sťažnosti prokurátorka Krajskej prokuratúry Nitra zrušila 13. januára uznesenie o vznesení obvinenia a uložila vyšetrovateľovi, aby vo veci znova konal a rozhodol. Riaditeľa detského domova opäť obvinili začiatkom februára z prečinu ohrozovania mravnej výchovy mládeže.

riaditeľa začalo domove oznámenia podozrenia zrušila blogu hovorí


Je pomerne neskúsený politik (pozn. Volodymir Zelenskykj), on vhupol vlastne rovno do vojny, ale on vlastne vyhral voľby a je v politike zhruba teda tých 5 rokov a dačo potom, čo mu uplynul vlastne už jeho mandát je nelegitímny.

Ukrajinskému prezidentovi naozaj mal prezidentský mandát skončiť 20. mája 2024. Dôležitým aspektom však je, že Zákon o stannom práve, ktoré bolo na Ukrajine vyhlásené 24. februára 2022, zakazuje organizáciu volieb, aj tých prezidentských. Uskutočnenie akýchkoľvek volieb v súlade so zákonom je vzhľadom na prebiehajúcu celoplošnú inváziu Ruska nerealizovateľné. O tom, či mandát prezidenta skutočne tvrdá dovtedy, pokiaľ nie je zvolený nový prezident či prezidentka, môže rozhodnúť Ústavný súd Ukrajiny, zatiaľ sa však touto otázkou nezaoberal. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Ústava Ukrajiny stanovuje (Čl. 83), že v prípade stanného práva má byť autorita parlamentu predĺžená až do jeho skončenia. Tvrdenia o Zelenského nelegitimite sa odvolávajú na toto ustanovenie poukazujúc, že sa týka iba mandátu parlamentu, zatiaľ čo prezidentský mandát explicitne spomenutý nie je.

Zákon o stannom práve však zároveň zakazuje organizovať prezidentské, parlamentné, aj komunálne voľby (Čl. 19). Na to, aby sa na Ukrajine mohli uskutočniť voľby počas vojny v súlade so zákonom, by museli byť zmenené viaceré zákony.

Bývalý predseda ústavného súdu Stanislav Shevchuk tvrdí , že predĺženie mandátu neporušuje Ústavu. Podľa neho je možné článok Ústavy o predĺžení mandátu parlamentu počas stanného práva analogicky aplikovať aj na prezidentský mandát, keďže voľby sú „unifikovaným procesom v demokratickom štáte“. Ukrajinská ústava taktiež spomína, že prezident je povinný plniť svoje povinnosti než sa úradu ujme nový prezident alebo prezidentka ( Čl. 108 ). Shevchuk doplnil , že ukončenie mandátu by spôsobilo „vákuum v štátnej moci,“ čo ukrajinská ústava neumožňuje. Na povinnosť prezidenta vykonávať svoje povinnosti do inaugurácie nového prezidenta alebo prezidentky sa odvolávajú aj ďalší ukrajinskí právni experti či expertky. Inak povedané, podľa ich právneho názoru prezident stráca svoj mandát až zvolením nového prezidenta alebo prezidentky.

Právni experti a expertky sa zároveň zhodujú , že predĺženie mandátu súčasného prezidenta, respektíve odloženie volieb je v súlade so zákonom vzhľadom na to, že nie je možné ich organizovať počas celoplošnej invázie krajiny. Prebiehajúca vojna teda zamedzuje zorganizovať voľby aj po praktickej stránke. Autority musia byť totiž schopné zaistiť bezpečnosť voličov a volebných komisií. To vzhľadom na prebiehajúce boje a pravidelné raketové útoky z Ruskej federácie nie je možné.

Ďalším problémom je tiež zaručenie práva voliť. Podľa UNHCR bolo koncom júla 2024 v Európe registrovaných viac než 6 miliónov utečencov a utečeniek. Ďalších 3,7 milióna ľudí bolo podľa rovnakých dát vnútorne vysídlených a zhruba 570-tisíc ľudí bolo vyhnaných mimo Európu. Problematické by bolo tiež zaistiť ako aktívne, tak aj pasívne volebné právo pre ľudí bojujúcich na fronte.

Jednou z alternatív je hlasovanie prostredníctvom internetu. Rada Európy uskutočnila štúdiu , ktorá skúmala riziká a uskutočniteľnosť internetového hlasovania v povojnových voľbách. Spravila tak na žiadosť ukrajinského parlamentného výboru zaoberajúceho sa aj organizáciou štátnej moci. Podľa záverov by si internetové hlasovanie žiadalo zmenu ústavy a dlhodobú prípravu, prípustnú po ďalšom volebnom období. I keď sa táto štúdia zameriavala na možnosť hlasovania cez internet až po vojne, jej výsledky naznačujú, že online voľby v dohľadnom čase a počas vojny nie sú možné z technického ani legálneho hľadiska.

Oponenti a oponentky predlžovania prezidentského mandátu ďalej tvrdia, že Volodymyr Zelensky mal po uplynutí jeho 5 ročného mandátu odovzdať svoju moc predsedovi parlamentu, ktorý by konal ako náhradný prezident do organizácie ďalších volieb. Medzi týchto kritikov patrí aj bývalý predseda parlamentu Dmytro Razumkov. Podľa neho by o probléme mal rozhodnúť Ústavný súd. S týmto tvrdením súhlasia aj experti a expertky na právo. O interpretáciu tohto práva by však ústavný súd museli požiadať prezident, vláda, Najvyšší súd Ukrajiny, 45 poslancov či poslankýň, alebo parlamentný komisár pre ľudské práva. Podľa informácií z mája 2024 viaceré ukrajinské strany, vrátane opozičných, vyhlásilo , že nemajú v úmysle obracať sa v tejto veci na súd.

Kyivský medzinárodný inštitút sociológie uskutočnil vo februári 2024 prieskum, v ktorom 69% zúčastnených odpovedalo, že Volodymyr Zelenský byl mal ostať ako roli prezidenta až do skončenia stanného práva, po ktorom by okamžite boli organizované nové prezidentské voľby.

Legitimitu Volodymyra Zelenského dlhodobo spochybňuje aj ruský prezident Putin, ktorý nariadil inváziu Ukrajiny 24. februára 2022. V máji 2024 vyhlásil, že mierové rokovania sa môžu uskutočniť iba s legitímnym vedením Ukrajiny, zotrvávanie Zelenského na poste prezidenta preto podľa neho predstavuje prekážku.

skončiť
stanovuje
Zákon o stannom práve
zakazuje
zmenené
tvrdí
Čl. 108
doplnil
odvolávajú
zhodujú
zaistiť
UNHCR
bolo
štúdiu
neho
požiadať
vyhlásilo
uskutočnil
nariadil
uskutočniť


Je tu menší počet celkovo nezamestnaných. Opakujem, celkovo nezamestnaných. Historicky sme niekde v decembri 2010 z hľadiska celkového množstva nezamestnaných. A to nie je o metodike, štatistikách, to je v značnej miere o celkovom množstve.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže celkový počet nezamestnaných je približne na úrovni decembra roku 2010. Ústredie sociálnych vecí a rodiny evidovalo mieru nezamestnanosti vypočítanú z celkového počtu uchádzačov o zamestnanie v auguste 2014( 380 668 osôb(14,11 %), kým v decembri (.zip) 2010 sa nezamestnanosť nachádzala na úrovni 381 209(14,19 %).

auguste decembri vyjadril súčasnosti bolo


Nestaviame byty 2 mesiace pred voľbami, to bolo rozhodnutie vrátiť si späť majetok mesta a prebudovať to, s tým, že sa tam vybudovala aj kapacita pre dôchodcov.

Mestská samospráva sa na začiatku roku 2014 rozhodla predčasne ukončiť zmluvu so súkromným podnikateľom, ktorý prevádzkoval bývalý hotel Olympia a prebudovať hotel na bytový dom pre mladé rodiny. V už zrekonštruovanom dome je okrem nájomných bytov aj stravovacie zariadenie a denné centrum pre dôchodcov presunuté z budovy Materskej školy na ulici Okánika. Tento výrok preto považujeme za pravdivý.

rozhodla


A toto všetko, vrátane neustáleho klamania Ruskej federácie, že nebude sa rozširovať NATO.

V čase vstupu zjednoteného Nemecka do NATO prebiehali rozhovory s ruskými predstaviteľmi o budúcnosti obrannej aliancie. Niektorí západní predstavitelia vtedy signalizovali, že NATO sa nebude rozširovať ďalej na východ. Podľa vyjadrení vtedajších aktérov sa však sľuby týkali len vnútorných hraníc Nemecka. Žiadne formálne dohody, ktoré by prisľúbili nerozširovanie sa NATO, nikdy neexistovali, čo potvrdil aj sovietsky prezident Gorbačov. Výrok Roberta Fica teda hodnotíme ako nepravdivý.

Koniec Studenej vojny priniesol okrem iného aj spojenie východného a západného Nemecka. Práve začlenenie jednotného Nemecka označuje moment, kedy malo k dohode o nerozširovaní NATO údajne prísť.

Je pravdou, že vtedajší minister zahraničných vecí USA James Baker uistil sovietskeho prezidenta, že po začlenení Nemecka do NATO sa „aliančná jurisdikcia“ neposunie smerom na východ.

Aj nemecký kancelár Helmut Kohl Gorbačovovi povedal , že NATO nemôže rozšíriť svoje územie na súčasné územie východného Nemecka. Sľub zopakoval vo svojom prejave generálny tajomník NATO.

Podľa vyjadrení vtedajších aktérov sa toto uistenie týkalo len vnútorných hraníc vtedajšieho Nemecka, keďže na území Východného nemecka sa v tomto období stále nachádzalo približne 340-tisíc sovietskych vojakov. Otázka nerozširovania NATO smerom na východ tak nebola vôbec predmetom rokovaní.

Túto verziu potvrdili americký veľvyslanec James Baker, vtedajšia poradkyňa amerického prezidenta Georga Busha pre Sovietsky zväz Condoleeza Riceová, bývalý americký veľvyslanec v Moskve Jack F. Matlock či samotný sovietsky líder Michail Gorbačov.

Debata o rozširovaní Aliancie o ďalších členov zo strednej či východnej Európy nebola na stole, keďže v tomto období ešte stále existoval Sovietsky zväz aj Varšavská zmluva. Popri existencii Varšavskej zmluvy nebol totiž vstup niektorých jej členov zo strednej a východnej Európy vôbec mysliteľný, ako vysvetľuje portál Infosecurity.sk .

Napriek tomu, že sú výsledky a priebeh vyjednávaní predmetom interpretácii, niektorí predstavitelia západu naozaj signalizovali Moskve, že Severoatlantická aliancia sa na východ rozširovať nebude. Z priebehu vyjednávaní mohla mať naozaj ruská strana dojem , že sľub nerozširovania NATO na východ zaznel.

Žiadna formálna dohoda so spojencami v NATO a Ruskom o nerozširovaní neexistovala a z podstaty NATO ani nikdy nemohla. Vstup do NATO je, po splnení požiadaviek, pre nových členov otvorený od jeho založenia v roku 1949. Rozhodnutia o členstve v NATO sa prijímajú na základe konsenzu medzi všetkými spojencami.

Existenciu dohody o nerozširovaní NATO na východ poprel aj samotný Gorbačov. Vtedajší prezident Sovietskeho zväzu potvrdil, že nepožadoval žiadne formálne záruky toho, že sa NATO nebude rozširovať smerom na východ a že takéto záruky mu ani neboli ponúknuté. To, že neexistovali žiadne politické ani právne záväzky NATO o tom, že aliancia sa nerozšíri za hranice znovuzjednoteného Nemecka, uvádza aj slovenské ministerstvo zahraničných vecí.

V roku 1997 bola podpísaná dohoda medzi NATO a Ruskom, ktorá rámcovala ich vzájomné vzťahy a spoluprácu. NATO sa v tejto dohode zaviazalo nerozmiestňovať jadrové zbrane na území prípadných nových členov NATO v strednej a východnej Európe, no o nerozširovaní členských štátov sa v dohode taktiež nič nepíše.

Vstup do NATO je navyše v prvom rade rozhodnutím suverénnych štátov, je preto ťažko mysliteľné, že by dohoda medzi dvoma štátmi mala viazať tretí štát: „Všetky suverénne štáty, aj Ukrajina, si môžu slobodne určiť svoju vlastnú cestu, svoju zahraničnú orientáciu a bezpečnostnú politiku, spojenectvá a svoju účasť v medzinárodných organizáciách a vojenských alianciách,“ píše sa na stránke ministerstva zahraničných vecí.

Sovietsky zväz sa v roku 1975 zaviazal v rámci princípov Helsinského záverečného aktu a v roku 1990 v rámci Parížskej charty rešpektovať spôsob, aký si ostatné štáty zvolia na zaistenie svojej bezpečnosti, a Ruská federácia ich má ako hlavný nástupnícky štát ich má taktiež rešpektovať.

Proti naratívu, že Rusko bolo oklamané ohľadom nerozširovania sa NATO smerom na západ, hovorí aj fakt, že v tomto období sa hovorilo aj o vstupe samotného Ruska do Severoatlantickej aliancie.

začlenenie
uistil
povedal
vyjadrení
týkalo
potvrdili
nebola
Infosecurity.sk
signalizovali
dojem
neexistovala
Existenciu dohody
prezident
uvádza
V roku 1997
dohoda
píše
zaviazal
hovorilo


Aj keď "95 %" berieme ako metaforu, našli sme príliš veľa významných bodov, ktoré sa v roku 2006 nachádzali programe Smeru ( pdf ), ale nie vlády : daň 25% na prirodzené monopoly, dominantné podniky, finančné a bankové inštitúcie; daň z dividend; progresívne zdaňovanie zákaz zisku zdravotných poisťovní zvyšovať verejné prostriedky pre vysoké školstvo s cieľom dosiahnuť výšku 1,2% z HDP dokončenie diaľnice D1 do roku 2012 uprednostňovať železničnú dopravu pred cestnou preskúmať možnosti zrušenia privatizácie letísk diverzifikovať štruktúru investičných stimulov kvôli rizikám automobilového priemyslu zvýšiť transparentnosť poskytovania štátnej pomoci centrálnym zverejnením jej príjemcov zaviesť manželskú pôžičku zaviesť väčšinovú zložku vo voľbách do NRSR Pre porovnanie, tieto vybrané body sa nachádzali v programe Smeru aj vlády: daň z darovania pri darovaní tretím osobám; druhá sadzba DPH zrušenie poplatkov riešenie invalidných dôchodkov valorizácia dôchodkov starodôchodcov finančná stabilita I. piliera maximálny týždenný pracovný čas právny nárok na odstupné tripartitná spolupráca úprava práva na štrajk zvýšením príspevku pri narodení prvého dieťaťa odovzdanie kompetencií na úseku hmotnej núdze obciam dosiahnuť výdaje na školstvo vo výške 5% HDP prijať zákon o pedagogických zamestnancoch financovanie vedy vo výške 0,8% HDP udržanie dominantného postavenia štátu v železničnej doprave urýchlená dostavba tretieho a štvrtého bloku JE Mochovce neprivatizovateľnosť štátnych lesných pozemkov vyvinúť maximálne úsilie, aby nadobudol účinnosť zákon o preukazovaní pôvodu majetku zachovať sociálne istoty pre policajtov Fico použil "95%" počas relácie spolu dvakrát.

pdf vlády


Priemerný nárast výdavkov na zdravotníctvo sú 3% ročne.

Z výroku Roberta Fica nie je jasné, o akom časovom období hovorí. Pokiaľ sa pozrieme na obdobie posledných troch rokov ( rozpočet verejnej správy ),v roku 2016 bol nárast výdavkov o 3,66 % oproti predchádzajúcemu roku, v roku 2017 pokles o 2,3 % oproti predchádzajúcemu roku. Pre rok 2018 sa rozpočtoval pokles výdavkov na zdravotníctvo o 4,73 %. Keďže však nie je jasné o akom období Robert Fico hovorí, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

rozpočet verejnej správy


Ako je možné, že ste (Štefan Harabin, pozn.) pri Sporoinveste, nebankovke, ktorá mala 7500 poškodených, 7500 ľudí poškodených, akože ste im odpustili, že aby ich už nesúdili, že prieťahy v konaní? Ako je to možné? Ako je možné, že proste tu súdia niekoho 20-30 rokov, ale Sporoinvest (...) no dlho sa svojimi súdime (...) tak vás proste zastavíme, celé to konanie. 7500 poškodených, 560 miliónov škoda.

Štefan Harabin spolurozhodoval o sťažnosti prokuratúry, ktorej zamietnutím Najvyšší súd definitívne uzavrel vyšetrovanie kauzy Sporoinvest bez potrestania páchateľov. Nie je však známe hlasovanie členov senátu - a teda či a ako samotný Harabin k tomuto rozhodnutiu prispel. Tvrdenie Alojza Hlinu preto považujeme za neoveriteľné. Štefan Harabin bol súčasťou senátu Najvyššieho súdu, ktorý v roku 2017 rozhodoval o sťažnosti prokurátora voči zastaveniu trestného stíhania v kauze Sporoinvest. Stíhanie zastavil Špecializovaný trestný súd pre neprimeranú dĺžku konania. Senát, v ktorom sedel aj Harabin, sťažnosť prokurátora zamietol. Argumentoval , že 15-ročné prípravné konanie bolo pridlhé a že „je neprípustné, aby štát, ktorý je garantom základných práv a slobôd, bol ich pokračujúcim porušovateľom.” Hlasovanie členov senátu ani pomer hlasov však známy nie je. Dôkaz pre svoje tvrdenie neposkytol ani Alojz Hlina. Sporoinvest bola nebankovka, ktorá ľuďom ponúkala zhodnotenie vkladov až do výšky 50 percent. Vytiahla tak od nich vyše 836 miliónov korún. Ani nie po roku však pobočky zavrela a majetok previedla na tretiu osobu. Polícia vzniesla prvé obvinenie v roku 2003, prokuratúra vyčíslila škodu na 560 miliónov eur. Poškodených bolo takmer 7500 veriteľov.

rozhodoval Argumentoval Vytiahla previedla vzniesla vyčíslila


My ju dnes máme ako keby takú vypnutú, lebo ten blackout je také vypnutie, čiže my dnes už ten blackout máme, my už dnes máme Slovensko, ekonomiku asi o 30 % vypnutú a mobilitu, tzn. pohyb ľudí na 70 % vypnutý.

Inštitút zdravotnej politiky pracoval vo svojom modeli šírenia sa ochorenia covid-19 s odhadom mobility obyvateľstva na úrovni 35 percent. Analytici hovoria o „stav(e) predikovan(ý)om po zavedení opatrení ohlásených 27.3.2020.” Šéf Inštitútu finančnej politiky Eduard Hagara na svojom facebooku 14. apríla - teda týždeň po relácií - uviedol, že (samotné) spomalenie našej ekonomiky na prelome marca a apríla odhadujú na približne 30 percent. Je dobrý predpoklad, že Igor Matovič ako premiér o tomto odhade mohol vedieť skôr. Jeho tvrdenie preto - aj s ohľadom na pripustenú odchýlku pri uvádzaní čísla o mobilite obyvateľstva - hodnotíme ako ešte pravdivý.

pracoval hovoria Šéf


Nie je možné, aby sa každý druhý sudca súdil so štátom o plat, aby každý piaty sudca bol v príbuzenskom vzťahu s iným sudcom...

Výrok Pavla Hrušovského je pravdivý v oboch ohľadoch: približne polovica sudcov sa súdi so štátom o plat a každý piaty sudca je v príbuzenskom vzťahu. Od roku 2007 podávajú sudcovia žaloby na štát a od Ministerstva spravodlivosti žiadajú finančnú náhradu za platový nepomer - diskrimináciu oproti sudcom Špeciálneho súdu, ktorí počas niekoľkých rokov poberali výrazne vyššie príplatky než ostatní sudcovia. Týchto tzv. diskriminačných žalôb podalo až 808 sudcov, z toho viaceré konania boli ukončené z dôvodov stiahnutia žaloby alebo nezaplatenia súdnych poplatkov. Navyše viaceré z doteraz vydaných rozsudkov boli spochybnené, pretože o nich rozhodovali sudcovia, ktorí sami takúto žalobu podali, čo bolo podľa Ústavného súdu neprípustné. Podľa posledných informácií zo septembra 2013, je 651 žalôb ešte stále bez právoplatného rozsudku. Vzhľadom na to, že Ministerstvo spravodlivosti vo svojom zozname momentálne eviduje 1493 sudcov, z toho 1360 aktívnych , je počet sudcov súdiacich sa sudcov so štátom o plat približne polovicou z ich celkového počtu. Vyjadrenie tohto pomeru sa objavilo aj v titulkoch médií v apríli 2012. Súdi sa teda skutočne takmer každý druhý. To či je alebo nie je sudca v príbuzenskom vzťahu s iným sudcom sa dá zistiť len na základe majetkových priznaní sudcov, ktorí sú v nich povinní zaznačiť mená blízkych osôb v justícii. Tieto údaje z majetkových priznaní sudcov spracoval portál otvorenesudy.sk . Citujeme zistenia, ktoré publikovali prostredníctvom blogu : "Zo sudcovských priznaní za minulý rok vyplýva, že z 1383 aktívnych sudcov , ktorí minulý rok podali majetkové priznanie, má blízky rodinný vzťah k inému sudcovi či zamestnancovi na súdoch 277 z nich, čiže každý piaty ." Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

žaloby
diskrimináciu
podalo
stiahnutia
Ústavného súdu
informácií
zozname
objavilo
otvorenesudy.sk
blogu


Nevieme pomôcť utečencom, pretože máme dosť vlastných problémov s Rómami, nezamestnanosťou atď.

Tento veľmi častý argument nepracuje s faktickým základom. Kým niektorí účastníci verejnej debaty poukazujú na to, že sa nedá používať vlastné problémy ako dôvod absencie pomoci, iní zase oponujú a považujú to za reálne obmedzenie možnosti Slovenska pomôcť. Demagog.SK nehodnotí reálné možnosti Slovenska pomôcť a hodnotí výrok ako neoveriteľný. Napriek tomu je dobré poukázať na niektoré fakty.


Zavádzame do nového (zákon o verejnom obstarávaní, pozn.), je povinné oboznamovanie všetkých tých, ktorí sú nahlásení v zozname, že chceme niekedy súťažiť do štátu, že nejaký tender je.

Podľa §92, ods. 2 písm. h) novely zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní, schválenej 19. marca 2013, musí byť elektronické trhovisko zriadené tak, aby "bola zabezpečená možnosť registrovaným uchádzačom alebo záujemcom zvoliť si možnosť zasielania informácií o udalostiach na elektronickom trhovisku, a to v rozsahu, v akom si sami zvolia prostredníctvom funkcionality elektronického trhoviska."

novely schválenej


Pozrite sa, boli snahy o odvolávať sa na to, že bolo zverejnené, že čo potajomky budeme rokovať? Bolo zverejnené rokovanie pána Fica s pani premiérkou,...

Stretnutie ohľadom zúženia imunity poslancov NR SR, medzi premiérkou Ivetou Radičovou a predsedom SMERU-SD Robertom Ficom, ktoré sa malo konať 6. októbra o 15:00 na úrade vlády, sa nakoniec nekonalo. Obaja politici boli dohodnutí na stretnutí už dlhšie. Robert Fico nakoniec rokovanie odmietol s odôvodnením, že toto stretnutie malo mať súkromný charakter. Deň predtým totižto premierka potvrdila agentúre SITA, že sa uskutočni taketo rokovanie. Robert Fico svoje rozhodnutie oznamil na tlačovej konferencii svojej strany. Premiérka podľa neho „nedodržiava elementárne dohody.“ Premierka naopak povedala, že „nevidí dôvod, aby som to stretnutie zatajovala a ani nikdy o tom nebola reč, že sa máme stretávať tajne.“ Navyše dodala, že „dohoda bola na tom, že sa výstup z rokovania nebude medializovať“, a toto vraj rešpektovala.

Stretnutie ohľadom zúženia imunity


Reálna mzda sa oproti druhému štvrťroku 2009 v druhom štvrťroku 2010 podľa ostatných údajov ŠÚ zvýšila o 2,4%. Rovnako aj INEKO zhodnotilo sľub Ficovej vlády zvýšiť aj reálne mzdy počas svojho mandátu ako na 100% splnený.

podľa ostatných údajov ŠÚ
INEKO zhodnotilo


Ja som jeho švagra nevymenúvala do funkcie, to je jeho rezortná úloha (Jána Figeľa, pozn.).

Švagor ministra Figeľa bol vymenovaný za šéfa investičného odboru Národnej diaľničnej spoločnosti v Prešove. Dosadený tam podľa slov hovorcu NDS pre Pravdu ako odborník na stavbu obchvatu Svidníka po tom, ako sám oslovil NDS a presvedčil ju o svojej kompetentnosti. Stále ale platí, že Figeľovo ministerstvo ako jediný akcionár NDS vie v spoločnosti zasahovať do personálnej politiky, naposledy sa tak stalo 20. septembra, kedy došlo k zmenám v predstavenstve.

slov hovorcu NDS pre Pravdu
došlo k zmenám


Krajina môže ísť do takzvaného infringementu (v prípade nesúhlasu s výsledkom väčšinového hlasovania na úrovni EÚ (pozn.)...

V prípade, že Rada EÚ schváli kvóty väčšinovým hlasovaním napriek nesúhlasu niektorých jej členov, tieto štáty sa môžu rozhodnúť, že dané rozhnodutia aplikovať nebudú. V tom prípade nastáva tzv. infringement , v rámci ktorého má Európska komisia za úlohu podstúpiť niekoľko krokov, keďže môže ísť o porušenie zmlúv EÚ, pričom tieto kroky môžu viesť až k predvolaniu pred súdny dvor Európskej únie. Výrok je teda pravdivý. Pojem infringement popisuje akt porušenia právnych podmienok či dohody. V kontexte Európskej únie a Lisabonskej zmluvy to znamená, že " členský štát nesúhlasí s (Európskou, pozn.) komisiou alebo nevykoná implementáciu riešenia, ktoré by napravilo podozrenie z porušenia EU zákona. V tomto prípade môže komisia (v zmysle 258. odstavca Dohody of fungovaní Európskej únie, pozn.) zahájiť formálny proces "infrigementu". Tento proces zahŕňa niekoľko krokov, z ktorých je každý podstúpený formou oficiálneho rozhodnutia . " Odstavec č. 258 zlúčenej Dohody o Európskej únii Dohody o fungovaní Európskej únie ( .pdf , p. 211) ustanovuje, že " pokiaľ komisia uzná, že členský štát si nesplnil svoju povinnosť v rámci dohôd, (komisia, pozn.) má za úlohu predniesť oddôvodnené stanovisko vzhľadom na danú záležitosť po tom, čo dala konkrétnemu štátu možnosť predložiť svoje vlastné stanovisko. Pokiaľ tento štát nevyhovie úsudku komisie v rámci ňou vytýčeného časového obdboia, tá môže danú záležitosť predniesť Justičnému súdu Európskej únie. " V rámci súčasnej imigračnej situácie " komisia už zaznamenala 32 prípadov infringementu ( 18timi, pozn. ) členskými štátmi, ktoré zahŕňajú aj hraničné štáty EÚ (..). Značná pozornosť bude venovaná presunu a implementácií povinnosti odobratia odtlačkov prstov, povinnosti zabezpečenia hmotného prijatia a povinnosti systematického vydania a prevedenia rozhodnutí o návrate. " Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

infringement .pdf súčasnej


Prvý krok je, aby 27 členských štátov prostredníctvom ministrov financií odsúhlasilo vôbec vznik takéhoto mechanizmu. Ak jedna to neurobí, tak tie ostatné to nemôžu ratifikovať a nemôžu si takýto mechanizmus vytvoriť.

Server aktualne.sk z 13. júla 2010: "Podpis Slovenska je nevyhnutný na to, aby sa spustil celý mechanizmus. Podľa tlačových agentúr považuje Európa to, že sa k eurovalu pridá aj Slovensko, za samozrejmosť." Server pravda.sk z 25. júna 2010: "Podpis Slovenska je nevyhnutný na spustenie finančnej záchrannej siete v sume 750 mld. eur, ktorá je pre región kľúčovou časťou pri pokuse vyriešiť svoje dlhové problémy. "Základnou otázkou pre európsku integráciu je, že keď sa na niečom jednomyseľne dohodneme, budeme to dodržiavať. Preto predpokladám, že Slovensko náležite, čim skôr, tým lepšie, podpíše rámcovú dohodu," povedal Rehn v rozhovore pre agentúru Reuters." Pravda.sk zo 4. apríla 2011: "Bývalý minister zahraničných vecí, europoslanec za SDKÚ Eduard Kukan upozorňuje, že keby bolo Slovensko proti, Európsky stabilizačný mechanizmus by zablokovalo. "Bolo by to absolútne vybočenie z radu. Museli by sme počítať s tým, že by nám to ostatní v budúcnosti vrátili. Teraz nehovoríme o tom, či je to správne, alebo nesprávne. Ale ak by sa tak Slovensko zachovalo, bolo by to brzdenie celého európskeho vývoja," hovorí Kukan."

aktualne.sk

pravda.sk

Pravda.sk


Ja som sa to dozvedel dva dni predtým… (o tom, že Fico sa nezúčastní diskusie Trendu, pozn.)

Nevieme overiť, kedy sa A. Kiska dozvedel o neúčasti R. Fica v diskusii Trendu. Podľa mediálne.sk (súčasť eTrend.sk) o neúčasti Fica Kiskov tím vopred vedel.

Podľa mediálne.sk


Odvody sa zvyšujú len ľuďom, ktorí zarábajú viac ako 1 100 eur mesačne.

Podľa výpočtov Ministerstva financií sa odvody ľuďom, ktorí zarábajú menej ako 1100 eur a presne 1 100 eur v hrubom zvýšia o 0,0 eur. Odvody sa skutočne zvyšujú ľuďom zarábajúcim nad 1 100 eur v hrubom.

Podobnú informáciu priniesol aj článok Etrend , podľa ktorého sa vyššie odvody týkajú ľudí zarábajúcich 1 200 eur a viac.

výpočtov Ministerstva financií
Etrend


Tá štruktúra výdavkov sa v skutočnosti nijakým zásadným spôsobom nezmenila. Čiže na výdavkovej strane tá konsolidácia výrazným spôsobom neprebieha alebo neprebieha vôbec. V skutočnosti konsolidácia prebieha na strane príjmov. Čiže zaplatia tú konsolidáciu občania. Čiže celé čo sa udialo, že preniesli tú záťaž konsolidačnú na bežných ľudí.

Štruktúra výdavkov sa zmenila (aj keď je na subjektívnej miere poslanca, kde vidí onú hranicu "zásadného spôsobu"); konsolidáciu najvýraznejšie vidieť predovšetkým vo financovaní administratívneho aparátu štátnej správy (Kancelária NR SR, menej Kancelária prezidenta SR, Kancelária Ústavného súdu SR; no na druhej strane výrazné navýšenie rozpočtu Úradu vlády SR). V prípade rozpočtu jednotlivých ministerstiev dochádza aj k navýšeniu (napr. v prípade Ministerstva zahraničných vecí SR), aj k zníženiu rozpočtu (napr. Ministerstvo obrany SR). Čo sa týka ostatných ústredných orgánov štátnej správy návrh rozpočtu najmarkantnejšie konsoliduje financie Úradu geodézie, kartografie a katastra SR. (bližšie viď tabuľka, hrubo označené pre rok 2011 polia, kde dochádza k poklesu v porovnaní s rokom 2010). Zdroj .

Zdroj


S výnimkou vašich dvoch relácií ja som nekomentoval svojich kolegov alebo súperov, snáď ešte možno v jednej konkurenčnej televízii.  Nikde ani raz.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 10. novembra 2013). Nie je pravdou, že sa Pavol Frešo okmer predvolebných súbojov na TA3 (1. a 2. kolo) a RTVS "nikdy ani raz" nevenoval svojim protikandidátom. Minimálne raz sa Frešo venoval Flašíkovej-Beňovej vo svojom blogu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Pavol Frešo má pravdu, keď uvádza, že Flašíková-Beňová sa venuje jeho osobe v blogoch a to napr. 7 . či 4. novembra 2013. Objavilo sa viacero kampaní proti Frešovi, napríklad v Malackách alebo Navoňaná zdochlina . Demagog.SK nevie kto za týmito negatívnymi kampaňami stojí. Pavol Frešo však nesprávne tvrdí, že sa svojim protikandidátom nevenoval a vyjadril sa k súperom len v diskusii na TA3 6. novembra 2013. Napríklad vo svojom blogu " Grécke finty europoslankyne Flašíkovej-Beňovej " zo dňa 20. augusta 2013 svoju protikandidátku spomína a to hneď v úvodných odstavcoch. Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Malackách

Navoňaná zdochlina

blogu


Ten deficit (spôsobený koronakrízou, pozn.) oddelíme, s tým sa musíme zmieriť, ostáva ten štrukturálny a tam naďalej platí záväzok, že pol percenta ročne by sme mali byť v stave ho znižovať tak, aby v tom štrukturálnom sme sa dostali na nulu. Ale treba povedať, že v tomto roku to bude veľký balík peňazí ktorý, ktorý zvýši ten ten jednorazový deficit.

Slovensko sa zaviazalo k tomu, že v čo najkratšom čase dosiahne približne vyrovnaný rozpočet. Tzv. štrukturálny deficit by nemal presiahnuť 0,5 percenta HDP ročne. Štrukturálny deficit je analytický pohľad na celkový schodok očistený o cyklické vplyvy na ekonomiku a jednorazové opatrenia. Výdavky spojené s koronakrízou sú jednorázové, podľa definície štrukturálneho deficitu by sa teda doň započítavať nemali. Po zohľadnení vplyvu pandémie na ekonomiku Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odhadla , že deficit verejných financií môže v roku 2020 dosiahnuť 7,82 % HDP. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivé.

dosiahne
nemal
Štrukturálny deficit
odhadla


...je tu skoro 300 miliónov eur, ktoré štát získal na základe lepšieho výberu daní (DPH, pozn.). Skoro 300 miliónov v porovnaní roku 2012 a 2013. Dodatočných 261 miliónov eur, ktoré pomáhajú v roku 2013 zlepšiť úroveň deficitu.

Minister správne nadväzuje na komentár Inštitútu finančnej politiky (.pdf), v ktorom sa uvádza, že:

komentár


Tá koaličná dohoda a teda ja tvrdím aj dohoda s Igorom Matovičom bola tá, že on bude hlasovať a podporí svoj pozmeňovací návrh, keď ten prejde, tak Béla Bugár stiahne celú novelu.

I. Matovič 10. februára 2011 na tlačovej besede, ktorá sa uskutočnila ešte pred hlasovaním o novele o štátnom občianstve, informoval, že koalícia bude pri hlasovaní rešpektovať slobodnú vôľu poslanca. "My podporíme náš pozmeňujúci návrh, ktorý dáme a následne sa koalícia rozhodne či nechá zákon prejsť, alebo ho stiahne" , uviedol Matovič. Pričom informoval, že z vyjadrení koaličných poslancov je pravdepodobné, že návrh z rokovania predkladatelia stiahnu. "S tým, že povedali sme, že v prípade, ak teda sa dohodneme, tak následne my nepodporíme novelu, ktorá je vlastne v prvom čítaní z dielne strany Smer," doplnil Matovič. Celý záznam z tejto tlačovej besedy môžete nájsť tu .

B. Bugár sa 12. februára pre SME vyjadril: "Sulík nás informoval, že budú hlasovať za vlastný pozmeňujúci návrh, ale nepodporia návrh Smeru."

tu SME


Trvalý euroval je obdoba Medzinárodného menového fondu. Jediný zásadný rozdiel je v tom, že pri Medzinárodnom menovom fonde, že v ňom je 187 krajín, ktoré sú potom zastúpené v rámci konštituencií, kým tu pôjde o obdobný mechanizmus, v ktorom bude 17 krajín, teda budeme tam mať priame zastúpenie.

V zmluve o založení Európskeho stabilizačného mechanizmu (ESM, "trvalý euroval", .pdf ) sa často spomína Medzinárodný menový fond a je evidentné, že daná inštitúcia je Medzinárodným menovým fondom silne inšpirovaná a v zásade kopíruje jeho ciele (čo sa týka finančnej pomoci štátom), metódy (poskytnutie pôžičky pod podmienkou makroekonomických reštrukturalizačných programov) aj štruktúru (členovia majú rozdelené hlasovacie kvóty). Samozrejme, tieto inštitúcie nie sú úplne identické a MMF vypĺňa viac úloh; podobnosť posudzujeme výhradne v oblasti funkcie poskytovania finančnej pomoci členským štátom. Posúdenie zásadnosti rozdielov je podľa nás zväčša subjektívne a preto sa v danom výroku zameriame len na tvrdenie o rozdieloch v zastúpení členských štátov v ESM a v MMF.

.pdf

web-stránky MMF

Vo výkonnej rade

najdôležitejšie otázky s ďalekosiahajúcimi dôsledkami sa preberajú v Rade guvernérov

rozhoduje Výkonná rada

zdroj Zmluva o založení ESM, .pdf

tu


Pán Dzurinda s pánom Miklošom privatizovali Slovenské elektrárne.

Je pravdou, že vláda Mikuláša Dzurindu v roku 2002 schválila spôsob privatizácie Slovenských elektrární. V roku 2005 druhá Dzurindova vláda podpísaním transakčných dokumentov odpredala 66 % akcií talianskej energetickej spoločnosti Enel.

V prvej vláde zastával Ivan Mikloš funkciu podpredsedu vlády pre ekonomiku, v druhej už post ministra financií.

Z uvedených dôvodov hodnotíme výrok ako pravdivý.

schválila podpredsedu ministra


Ja napríklad považujem za zvláštne, že Maďarsko chráni schengenské hranice, presne tak, ako sa očakáva, pokiaľ ide o nelegálny vstup migrantov a je za to kritizované. A sú tu krajiny ako je Taliansko alebo Grécko, ktoré nechránia schengenské hranice a nikto im nič absolútne nehovorí.

Existuje viacero dôkazov o tom, že Grécko i Taliansko boli za nedostatocnú ochranu hraníc kritizované. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Štúdia dvoch profesorov v European Journal of Migration and Law kritiku zo strany iných štátov EÚ voci Taliansku a Grécku spomína nasledovne:

Štúdia
euractiv.com
kritizujú
vyzvala
kritizované
sprísnenie
Švajciarska
vyslovil
podmienkam
Amnesty International
reagovala
plotom
kampane
vyjadrenia
použití
odsúdil
skritizoval
obvinil
vycítajú


Však presadzujeme to, aby ďalšie podobné sankcie neboli, lebo vidíme, že to nemá patričný účinok na Rusko.

Cieľom sankčných opatrení zo strany Európskej únie je oslabenie schopnosti Ruska financovať vojnu. Západné sankcie majú už teraz dokázateľne negatívny vplyv na ruskú ekonomiku. Napriek tomu, že sa nenaplnili niektoré predpovede o rýchlom krachu ekonomiky, z dlhodobého hľadiska sú sankcie pre Rusko problematické. Ruský rubeľ od začiatku vojny oslabil, napriek tomu, že sa jeho kurz snaží ruská centrálna banka udržiavať aj za cenu vysokých úrokových sadzieb. Ruský ekonomický rast je ťahaný vojnovou výrobou, ktorá však ide na úkor životnej úrovne bežného obyvateľstva. Ľudia v Rusku čelia vysokej inflácii, nedostatku viacerých tovarov či nedostatku mladej pracovnej sily. Krajina taktiež prišlo aj o značnú časť príjmov z fosílnych palív. Dodávky ropy a plynu do Ázije kompenzujú európsky výpadok len čiastočne, navyše Rusi do týchto krajín predávajú lacnejšie. Výrok Józsefa Berényiho preto hodnotíme ako nepravdivý.

Európska Únia uvalila na Rusko už niekoľko balíkov sankcií a v súčasnosti pracuje v poradí už na 14. balíku. Sankcie majú väčšinou dlhodobý charakter a následky by sa mali dostaviť až v dlhšom časovom horizonte. Cieľom sankčných opatrení je obmedziť schopnosť Ruska nahradiť zničené vojenské vybavenie a financovať vojenskú kampaň.

Kvôli exportným reštrikciám zo strany EÚ a ďalších západných štátov chýba v Ruskej federácii zhruba tretina produktov, na ktoré sa sankcie vzťahujú.

Napriek sankciám sa však ruská ekonomika nezosypala , ako na začiatku niektorí analytici predpokladali.

Západné sankcie však bránili výrobe mnohých tovarov v Rusku a viedli k prehĺbeniu rozpočtového deficitu. Účinok sankcií je citeľný napríklad v sektore výroby automobilov, v ktorom sa výroba na jar 2022 prepadla o takmer 90 % v porovnaní s úrovňou pred inváziou a odvtedy sa zotavila len čiastočne. Podobné poklesy výroby zaznamenali aj oblasť výroby elektroniky a strojov.

Celková výrobná produkcia však klesla relatívne málo. Dôvodom je najmä to, že mnohé odvetvia, ktorých produkty sa používajú vo vojne – napríklad hutníctvo, textil a zdravotnícky tovar – zaznamenali veľký nárast výroby.

V EÚ a ďalších krajinách G7 je zablokovaných 300 miliárd EUR rezerv ruskej centrálnej banky.

Podľa západných ekonómov nie je vývoj ruskej ekonomiky dlhodobo neudržateľný a aj ruské nezávislé zdroje hovoria o poklese životnej úrovne bežných ľudí, ktorí trpia vysokou infláciou.

Ako sa menil kurz rubľa

Po ruskej invázii na Ukrajinu uvalili západné štáty na Rusko viacero balíčkov sankcií. V dôsledku nich začal rubeľ oslabovať a v marci 2022 sa prepadol až na hranicu 144 rubľov za jedno euro. Neskôr v tom istom roku sa vrátil na predvojnovú úroveň, tento rast bol však spôsobený umelým posilňovaním. Pred inváziou na Ukrajinu pritom stálo jedno euro 85,38 ruských rubľov a pred anexiou Krymu sa kurz rubľa voči euru dlhodobo držal na úrovni okolo 40 rubľov za euro.

Po krátkej stabilizácii začal rubeľ opäť oslabovať a v auguste minulého roka sa prepadol na 17-mesačné minimum, keď sa vymieňal pri kurze 110,44 RUB/EUR. Ku dňu 3. 6. 2024 bol výmenný kurz 98,1 rubľov za 1 euro.

Ruská centrálna banka sa snaží udržiavať kurz rubľa na nižšej úrovni aj za cenu zvyšovania základnej úrokovej miery. Bezprostredne po začiatku invázie centrálna banka základný úrok viac ako zdvojnásobila a zvýšila ho až na 20%, aby zmiernila odliv kapitálu a podporila finančnú stabilitu. Následne ruská centrálna banka základnú úrokovú sadzbu znížila, ale od leta 2023 bola nútená ju opätovne zvyšovať. V decembri 2023 stanovila ruská centrálna banka základnú úrokovú sadzbu až na hodnotu 16% , na ktorej je dodnes . Vyššia úroková sadzba pritom vo všeobecnosti spomaľuje ekonomický rast.

Stav ekonomiky

V Rusku v decembri 2023 podľa oficiálnych štatistík dosiahla inflácia 7,4 %, Pre porovnanie, v štátoch EÚ bola v tomto období miera inflácie na úrovni 2,9%. Podľa moskovského výskumného inštitútu Romir dosahovala inflácia až 23%.

Podľa aktuálnych údajov z apríla 2024 bola inflácia v Rusku na úrovni 7,8 %, oproti tomu inflácia v štátoch EÚ dosiahla hodnotu 2,6 %.

V roku 2022 sa ruská ekonomika zmenšila o 2,1%. V roku 2023 už rástla o 3,6% a na rok 2024 je predpokladaný rast o 2,6%. Rast ruskej ekonomiky je však do veľkej miery umelý a ťahaný zbrojením a vojnovou produkciou. Oproti tomu v roku 2022 rástla ekonomika EU o 3,4%, v roku 2023 podľa odhadov o 0,4% a v roku 2024 je predpokladaný rast na úrovni 1,6 % HDP.

Napriek porovnateľným hodnotám rastu HDP je rozdiel najmä v kvalite ruskej a európskej ekonomiky. Pod rast ruského HDP sa podľa šéfky Medzinárodného menového fondu (IMF) podpísali najmä štátne zákazky pre vojnou poháňaný zbrojársky priemysel. To však maskuje problémy krajiny, ktoré sa prejavujú v zhoršovaní životnej úrovne obyvateľstva.

Ekonomický rast ťahajú v Rusku zo značnej časti výdavky na obranu, ktoré sa podľa agentúry Bloomberg od roku 2021 viac než zdvojnásobili. Výdavky na obranu by mali v budúcnosti tvoriť až 30% výdavkov federálneho rozpočtu alebo 6% HDP.

V dôsledku mobilizácie značnej časti produktívneho obyvateľstva je v ruských fabrikách nedostatok pracovníkov.

Podľa IMF rastové možnosti Ruska zhoršuje odstrihnutie krajiny od medzinárodného finančného systému, sťažený prístup k technológiám a únik najkvalifikovanejších ľudí do zahraničia. Tieto faktory zapríčinia, že v budúcnosti bude mať ekonomika v Rusku problémy.

Pred vojnou vláda ešte hospodárila s prebytkom, dnes si pri krytí rastúceho deficitu vypomáha zdrojmi z fondu národného bohatstva. Rusko z fondu národného bohatstva minulo kvôli vojne už 4 bilióny rubľov, čiže takmer polovicu likvidnej časti fondu. Výdavky Ruska na národnú obranu a bezpečnosť sa v roku 2023 v porovnaní s rokom 2021 zvýšili o 60%.

Vývoz ropy a plynu

Vývoz ruského plynu a ropy do Číny a iných krajín síce stúpol, avšak tento objem nenahradil celkové dodávky do Európy. Nižšia je taktiež cena, za ktorú Rusko na ázijské trhy fosílne palivá dodáva.

Rusku klesli príjmy z vývozu fosílnych palív o 37%. Kým pred ruskou inváziou na Ukrajinu presahovali miliardu eur denne, v decembri 2023 klesli na 640 miliónov eur denne. Konštatuje to vládny Inštitút pre stratégie a analýzy na základe dát think tanku Centre for Research on Energy and Clean Air.

Pred inváziou Ruska na Ukrajinu bola EÚ hlavným dovozcom ruských surovín a palív, keď na ňu pripadalo 63 % príjmov z ruského vývozu. Po invázii klesli platby od EÚ na úroveň 13 % príjmov z ruského vývozu.

Pred inváziou vyvážalo Rusko do EÚ približne polovicu exportov ropy, tretinu exportov uhlia a tri štvrtiny exportov zemného plynu . V súčasnosti väčšinu ruskej ropy kupuje Čína (45 %) a India (33 %), na EÚ pripadá len 7 %.

Nielenže dodávky do ázijských krajín plnohodnotne nevykompenzovali dodávky do Európy, cena za tieto dodávky je aj podstatne nižšia. Z dokumentu ruskej vlády, ktorý mala k dispozícii agentúra Reuters, vyplýva , že Rusko očakáva, že bude predávať plyn Číne takmer za polovičnú cenu v porovnaní s Európou. Cena ruského plynu pre Čínu bude v nasledujúcich rokoch, podľa dokumentu, neustále klesať a bude oveľa nižšia v porovnaní s cenou, za ktorú Moskva predáva plyn do Európy.

Vyjadrenie Józsefa Berényiho pre Demagog.sk z 5. 6. 2024: "Pri hodnotení tohto či hospodárske sankcie voči Rusku priniesli patričný účinok treba vychádzať z definície EÚ, podľa ktorej cieľom hospodárskych sankcií je spôsobiť Rusku vážne dôsledky za jeho konanie a účinne zmariť schopnosť Ruska pokračovať v agresii. Podľa mňa, vychádzajúc z informácií z otvorených zdrojov a opierajúc o hodnotenie odborníkov, podľa doterajších skúseností, priebehu a stavu vojny, sankcie zavedená voči Rusku po agresii na Ukrajinu nedosiahli pôvodný a plánovaný cieľ. Sankcie neprinútili Rusko, aby zmenilo svoju politiku voči Ukrajine a ani to, aby sa vzdalo svojich geopolitických cieľov a nedosiahli ani to aby došlo k zmene vnútropolitickej situácie v Rusku. (https://standard.sk/47548/protiruske-sankcie-europski-politici-hraju-zlu-hru-s-peknou-tvarou), https://wiiw.ac.at/russian-expert-west-will-not-stop-russia-with-sanctions-n-555.html, ) Teda ak vychádzame zo základnej definície EÚ - hospodárske sankcie by mali prinútiť Rusko, aby nemohlo pokračovať v agresii voči Ukrajine. Aký je však reálny stav v súčasnosti. Rusko nebolo prinútené kvôli sankciám ustúpiť a ruské hospodárstvo sa prispôsobilo k vojne. Argumenty o tom, že HDP, hospodársky výkon a veľkosť ekonomiky Ruska je oveľa nižšie ako napríklad najbohatších krajín G7 platí. Západné ekonomiky sú vyspelejšie aj vďaka dominancie sektoru služieb. Z hľadiska výrobných priemyselných kapacít to už tak celkom neplatí. Vo vojne však veľká priemyselná základňa predstavuje veľkú výhodu, pretože rýchlosť, ktorou krajina dokáže vyrábať zbrane (ako aj to, že koľko zbraní), je kľúčovým faktorom v boji. V čase vojny, prebiehajúcej deglobalizácie a posilňovania autarchických tendencií vo svetovom hospodárstve surovinovo-výrobná/priemyselná základňa sú kľúčové. Najväčšie produkčne/výrobné kapacity v Európe má Nemecko, pričom výroba predstavuje štvrtinu jeho HDP. Rusko v roku 2023 predbehlo Nemecko a stalo sa piatou najväčšou ekonomikou na svete z hľadiska PPP, čo lepšie vystihuje výhody výrobnej kapacity. ( Zdroj ) Vojna v Ukrajine je vojnou materiálnou (war of attrition), teda podľa súčasného stavu väčšiu šancu na výhru môže mať tá strana, ktorá produkuje viac zbraní, vojenského materiálu, munície teda. Rozhodujúce pri tom nie je množstvo peňazí, HDP a atď. ale koľko vecí potrebné k vedeniu vojny dokáže strana vyprodukovať. Rusko chápe vojnu proti Ukrajine ako existenčnú , ktorú vedie proti kolektívnemu západu. Z tohto dôvodu v maximálne možnej miere k tomu aj prispôsobilo svoju ekonomiku, zvýšilo vojenskú výrobu, aby dokázalo viesť vojnu v Ukrajine.( Zdroj )

Napríklad v súčasnosti Rusko za rok dokáže vyprodukovať asi 3 krát toľko delostreleckých granátov ako západné krajiny spolu. K tomuto samozrejme je potrebné pripočítať granáty dodávané Rusku Severnou Kóreou (cca 1 mil. ks) a Iránom. (Pozn.: 80% všetkých zranení vo vojne v Ukrajine boli zapríčinené na obidvoch stranách práve delostreleckými granátmi). Rusko dokázalo masívne zvýšiť aj svoje kapacity na výrobu balistických rakiet (napr. Iskander-M zo 7 na 30 mesačne, rakiet typu Kh-101 zo cca 30 na cca 115 mesačne). Suma sumárum aj podľa odborníkov Ukrajina a jej západní podporovatelia sa v treťom roku vojny stále snažia udržať krok s výhodami Ruska v počte vojakov a zbraní. Rusko napriek pôvodnej prevahe v kvalite západných zbraní zmenšuje aj kvalitatívnu priepasť. USA a spojenci, európske krajiny by mali urobiť viac pre zvýšenie produkcie obrannej vvýroby aby udržali krok s ruskou vojnovou produkciou. ( Zdroj ) Zatiaľ to tak nie je. Na záver tejto časti by som parafrázoval len jedno ukrajinské príslovie. Nevestu nevykrúca ten, kto má najviac peňazí, najsilnejší , najmúdrejší, ale ten kto najviac platil. Z tohto dôvodu hovoriť o politických alebo ekonomických úspechoch dosiahnutých voči Rusku v dôsledku hospodárskych sankcií je veľmi otázne, ale pripúšťam, že na to môže mať každý svoj názor. V každom prípade by som podporil vecnú a otvorenú verejnú diskusiu o vojne a dopade sankcií. "

niekoľko pracuje obmedziť chýba nezosypala bránili klesla zablokovaných neudržateľný oslabovať držal prepadol kurz zdvojnásobila 16% dodnes spomaľuje dosiahla bola dosahovala bola dosiahla zmenšila umelý rástla odhadov podpísali tvoriť nedostatok zhoršuje vláda minulo Konštatuje pripadalo vyvážalo vyplýva Zdroj Zdroj Zdroj


Je to typický prejav neschopnosti tejto vládnej koalície, pretože vy sa tvárite, že vraj máte nejaký úžasný deficit 4,6% v roku 2012. Ale veď plán bol mať deficit 3,8% a nie 4,6%.

Rozpočet verejnej správy na roky 2011 - 2013 (str. 8, .pdf): Vychádzajúc z týchto zámerov a ekonomických podmienok, rámec rozpočtu verejnej správy na roky 2011 až 2013 bol zostavený tak, aby postupné znižovanie plánovaného schodku rozpočtu verejnej správy viedlo k zníženiu schodku rozpočtu verejnej správy pod 3 % HDP v roku 2013. Schodok rozpočtu verejnej správy vyjadrený v metodike ESA 95 je v roku 2011 rozpočtovaný na úrovni 4,9 % HDP, v roku 2012 vo výške 3,8 % HDP a v roku 2013 na úrovni 2,9 % HDP. Toto bol plán pri konsolidácií verejných rozpočtov z konca roku 2010. (Prijímaný rozpočet na 2011 a predpokladaný na ďalšie dva roky) Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2012 - 2014 (str. 2, .pdf, dokument je z 15. augusta 2011): Základným cieľom rozpočtovej politiky vlády je preto výrazne zníţiť deficit verejných financií a zastaviť zadlţovanie budúcich generácií.1 Podstatný krok k naplneniu tohto cieľa robí vláda uţ v roku 2011, keď sa deficit zniţuje z takmer 8 % v rokoch 2009 a 2010 na 4,9 % HDP. Pre roky 2012 a 2013 teda zostáva úloha zníţiť deficit o 2 percentuálne body, konkrétne v roku 2012 na 3,8 % HDP a následne na 2,9 % HDP v roku 2013. Aj návrh rozpočtu na 2012 tak ešte počíta z 3,8 % deficitam, avšak tento dokument bol vypracovaný ešte pred pádom vlády a je neaktuálny. Sme.sk (16. novembra 2011): "Všetky štyri strany bývalej vládnej koalície sa dnes dohodli na prijatí štátneho rozpočtu na budúci rok. Deficit by nemal po dohode za okrúhlym stolom presiahnuť 4,6 % hrubého domáceho produkt u (HDP) a v prípade, ak ho budú chcieť koaliční poslanci v parlamente znížiť, budú potrebovať jednohlasný súhlas celej exkoalície. " Zvýšenie tohtoročného schodku je zdôvodňované znížením prognózy rastu HDP. Vyjadrenie R. Fica o výške rozpočtového deficitu sú uvedené správne. Vyjadrenie o dôvodoch tohto zvýšenia nechávame na čitateľovi a nehodnotíme ho.

Sme.sk


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

"... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda " Z kontextu a ani prepisu nie je možné určiť o akú DPH ide. Avšak predpokladáme, že ide o potravinovú. "To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...)" Na konkrétne potraviny, na ktorých bola znížená DPH sa nedá nájsť graf vývoja dane. Avšak úryvok "Historické zníženie DPH si zo štátneho rozpočtu vyžiada 77 miliónov eur" (2) Konkrétne slovo historické možno chápať ako dôkaz pravdivosti výroku o stálom zvyšovaní DPH potravín pravicou. "... my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia" Odkazuje na r ok 2016, sociálny balíček od 1.januára 2016 Z kontextu usudzujeme, že sa jedná o výrok v súvislosti so sociálnym balíčkom, týkajúcim sa istého okruhu potravín, ktorý vstúpil do platnosti 1.januára 2016 pričom (2) hovorí o historickom znížení DPH. Avšak konkrétne grafy vývoja DPH potravín sa nedajú nájsť, a zmienka o poklese je iba v jednom zdroji (2) takže výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Zdroje (1)http://www.vlada.gov.sk/dph-na-vybrane-potraviny-bude-o-10-nizsia/ (2)https://www.etrend.sk/ekonomika/vlada-moze-na-znizenie-dph-na-potraviny-nepekne-doplatit.html


Keď sa začínala PISA, tak my sme boli v situácii, že v čítaní sme boli podpriemerní, ale v matematike a vo vede sme boli priemerní (...) Dnes sme už hlboko podpriemerní vo všetkých troch tých základných oblastiach a teda aj v tejto doplnkovej.

Štúdia OECD PISA je najväčší a najdôležitejší výskum výsledkov vzdelávania, ktorý zisťuje výsledky vzdelávania z pohľadu požiadaviek trhu práce. Zameriava sa na testovanie15-ročných žiakov v takzvanej funkčnej gramotnosti, ktoré skúma a porovnáva v čase. Slovenská republika sa prvýkrát do tohto testovania zapojila v roku 2003 ( .pdf , s. 1) spolu s ďalšími 40 krajinami. Trend znižovania výkonov slovenských žiakov je viditeľný vo všetkých oblastiach. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V rámci prvého testovania v roku 2003 sa Slovenská republika umiestnila medzi krajiny s priemerným výkonom v oblasti matematickej gramotnosti ( .pdf , s. 14) ako aj v oblasti prírodných vied ( .pdf , s. 18). V oblasti čitateľskej gramotnosti sa slovenskí žiaci umiestnili pod priemerom OECD ( .pdf , s. 22). Ak tieto výsledky porovnáme s výsledkami najnovšieho testovania uskutočneného v roku 2015, trend znižovania výkonov je zrejmý. Priemerný výkon slovenských žiakov v prírodovednej gramotnosti bol v roku 2015 pod priemerom OECD. V tabuľke uvedenej v Národnej správe PISA 2015 ( .pdf , s. 31) sú porovnané výsledky našich žiakov s výsledkami žiakov iných krajín v danom ale aj predchádzajúcich cykloch testovania. Je teda možné sledovať negatívny vývoj výkonov slovenských žiakov. Podľa najnovších výsledkov testovania sa v rámci matematickej a čitateľskej gramotnosti SR umiestinla medzi krajinami s výkonom pod priemerom OECD. Najziavnejší priemerný pokles medzi cyklami testovania je viditeľný v matematickej gramotnosti ( .pdf , s. 36). Zatiaľ čo v roku 2003 bolo priemerné dosiahnuté skóre slovenských žiakov v matematickej gramotnosti vo výške 498 bodov, v roku 2012 to bolo 482 bodov a v roku 2015 bolo priemerné skóre 475 bodov. V rámci čitateľskej gramotnosti priemerné dosiahnuté skóre kleslo zo 477 bodov v roku 2009 na 453 v roku 2015 ( .pdf , s. 40). Podľa spomenutých výsledkov, dosiahnutý výkon slovenských žiakov opisuje negatívny trend v porovnaní so svojím zaradením medzi ostatné testované krajiny ale aj v porovnaní s vlastnými výsledkami v predošlých cykloch. Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
Trend znižovania
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf


Počet žiakov na Slovensku z roka na rok stále klesá a na strane druhej, počet učiteľov sa nemení.

Za posledné tri roky (2009-2011) sa počet učiteľov menil len minimálne. Štatistické údaje za aktuálny školský rok nie sú ešte k dispozícii. Posledný veľký pokles počtu učiteľov bol v školskom roku 2007/2008. Počet žiakov má dlhodobo klesajúcu tendenciu.

Za posledné tri roky (2007-2011) sa počet učiteľov na základných školách menil len minimálne. Počas týchto rokov počet učiteľov mierne klesal (2009/2010), resp. po dalšie roky mierne rástol. V priemere sa však udržiaval na približne rovnakej úrovni. Posledný veľký pokles počtu učiteľov bol v školskom roku 2007/2008. Počet žiakov základných škôl má dlhodobo klesajúcu tendenciu.

Ústav informácií a prognóz školstva vo svojej štúdii Vývojové tendencie ukazovateľov materských, základných a stredných škôl (.pdf) uvádza že do roku 2015 budú počty žiakov klesať a po roku 2015 budú počty žiakov narastať.

Štatistického úradu SR

UIPS


Vy, ako koalícia, akonáhle je to opozičný návrh, akokoľvek dobrý, ste vždy proti alebo sa zdržiavate.

Počas prebiehajúceho volebného obdobia (2016-2017) schválili poslanci NR SR 149 zákonov ( .rtf ), pričom opozícii sa podarilo presadiť len jeden návrh, a síce návrh zákona, ktorým sa zmenilo nahlasovanie pobytu v zahraničí. Niekoľkými poslancami z koalície boli podporované aj iné opozičné návrhy, tie ale nakoniec nevstúpili do platnosti. Napriek jasnému trendu teda existuje výnimka, kde Rajtárovo tvrdenie neplatí a hodnotíme ho ako nepravdivé. Spomínaný návrh predložila strana SaS a parlament ho schválil na schôdzi z 8. septembra 2016. Z prítomných 142 zaň hlasovalo 141 poslancov, teda aj koalícia. Schválená novela upravuje zákon 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky. Občania tak už nemusia povinne nahlasovať prechodný pobyt alebo pobyt v zahraničí dlhší ako 90 dní. Do druhého čítania bol posunutý návrh zákona od opozičného poslanca Ondreja Dostála (SaS), ktorý by zakazoval extrémistické strany a zriaďovanie straníckych ozbrojených zložiek ( .rtf ). Napriek tomu, že pôvodne návrh podporilo 121 poslancov, bol návrh v treťom čítaní zastavený. Z dielne SaS pochádza aj návrh schválený 14. februára 2017, ktorým by sa regulovalo množenie psov. V marci prezident Kiska návrh vrátil Národnej rade SR a odporučil, aby ho pri opätovnom prerokovaní parlament neprijal. Urobil tak po tom, ako sa k návrhu negatívne vyjadrilo Ministerstvo pôdohospodárstva SR. Napriek týmto príkladom sa väčšina návrhov predložených opozíciou neschváli. Na schôdzi v máji 2016 Národná rada SR neschválila niekoľko desiatok opozičných návrhov, napríklad novelu zákona o odmenách a náhradách súdnych exekútorov z dielne Sas a OĽaNO-NOVA. Rovnako nebolo podporených sedem noviel Zákonníka práce . Jedna z nich by umožnila zamestnancom zvoliť si namiesto stravovacích poukážok finančný príspevok na stravovanie Denník N upozornil na to, že v prípade novely Zákonníka práce týkajúcej sa povinného zverejňovania platov v pracovných ponukách SMER-SD nepodporil návrh opozície z mája 2017, hoci traja poslanci z klubu SMER-SD predložili len o pár mesiacov neskôr, v novembri 2017, takmer identický návrh.

.rtf
hlasovalo
.rtf
treťom čítaní
vrátil
schôdzi
Zákonníka práce
Denník N


Pretože prichádzali (počas vlády I. Radičovej, pozn.) normálne uznesenia koaličnej rady do parlamentu a diktovali ako sa majú schvaľovať zákony.

Demagog.sk nezistil, že by mali uznesenia Koaličnej rady počas vlády I. Radičovej prichádzať do NR SR a mali by obsahovať inštrukcie pre poslancov koalície ako hlasovať.

Koaličnej rady
neúčasť
fungovala


Dobrá ilustrácia je to, že čo použili ako zdôvodnenie svojho zrazu agresívneho postoja a zrušenia zmluvy o prímerí ešte z roku 53 bolo spoločné cvičenie juhokórejskej armády a amerických ozbrojených síl. Ale to je každoročné cvičenie. Posledných 60 neviem koľko rokov každý rok sa odohráva spoločné cvičenie.

Americko-juhokórejské manévre prebiehajú pravidelne každý rok od ukončenia Kórejskej vojny prímerím v roku 1953. Výnimkou bolo iba obdobie vlády administratívy Billa Clintona, počas ktorého sa tieto cvičenia neuskutočňovali so zámerom upokojiť situáciu v regióne. Nakoľko toto sa minulo účinku, USA a Južná Kórea každoročné spoločné cvičenia obnovili. Cvičenia sú pravidelne sprevádzané kritikou zo strany Severnej Kórey ( 2010 , 2011 , 2012 ).Tento rok im prechádzalo napätie spôsobené tretím nukleárnym testom Severnej Kórey a následnými sankciami OSN. Už 8. marca 2013 sa KĽDR vyhrážala , že ak 11. marca začnú USA a Južná Kórea svoje spoločné vojenské cvičenia, bude to považovať za porušenie prímeria a vypovie ho. OSN a Južná Kórea sa však ohradili, že zmluvu nie je možné vypovedať unilaterálne. Americko-juhokórejské cvičenia sa uskutočnili podľa plánu. 29. marca Severná Kórea vyhlásila vojnový stav s Južnou Kóreou. Dátum zverejnenia analýzy: 03.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prebiehajú
neuskutočňovali
2010
2011
2012
nukleárnym testom
8. marca 2013
vyhrážala
uskutočnili
29. marca


Europarlament bude mať po májových voľbách 751 poslancov ...

Po voľbách do Európskeho parlamentu, ktoré sa v SR uskutočnia v sobotu 24. mája 2014, bude počet poslankýň a poslancov v tomto orgáne skutočne 751. Bude to teda o 15 menej, než má Európsky parlament po vstupe Chorvátska do Európskej únie. Najmenší počet (šesť) zástupcov bude reprezentovať Maltu, najväčší (96) Nemecko, ktoré najviac pocíti znižovanie počtu poslankýň a poslancov z 99 na 96. K znižovaniu dochádza v dôsledku maximálneho počtu poslancov Europarlamentu stanoveného v Lisabonskej zmluve.

uskutočnia skutočne má reprezentovať stanoveného


Ale ak by mala zvíťaziť Marine LePen a ak by mala zorganizovať referendum, o ktorom teda hovorila, ku ktorému sa zaviazala, v tom referende by mali občania Francúzska povedať, že chcú, aby Francúzsko vystúpilo z EÚ...

Francúzska krajne pravicová líderka a predsedníčka strany Národného frontu (FN) Marine Le Penová po ohlásení svojej kandidatúry na prezidentku Francúzska skutočne niekoľko krát potvrdila, že je rozhodnutá do šiestich mesiacov od svojho zvolenia vyhlásiť referendum, v ktorom by francúzski občania mali rozhodnúť o zotrvaní či vystúpení Francúzska z EÚ. Zmienku o referende obsahuje aj jej 144 bodový manifest ( .pdf ,s.2) Výrok hodnotíme ako pravdivý. Le Penová začiatkom februára 2017 oficiálne oznámila svoju prezidentskú kampaň . Pri tejto príležitosti predstavila svoj volebný manifest pozostávajúci zo 144 záväzkov, medzi ktorými sú napríklad i návrhy na opustenie eurozóny, vyhlásenie referenda o členstve v EÚ, navyšovanie daní z dovozu a práce cudzincov, znižovanie dôchodkového veku, navyšovanie niektorých sociálnych dávok a zníženie dane z príjmu. Le Penová v rozhovore pre Le Monde o svojich plánoch prezradila, že ak sa stane francúzskou prezidentkou, tak: "pôjde okamžite do Bruselu, aby naštartovala rozhovory o navrátení štyroch suverenít (Francúzsku) týkajúcich sa meny, práva, rozpočtu a územia. Šesť mesiacov po víťazstve vo voľbách vyhlásim referendum o opustení EÚ. Ak sa mi to podarí (v Bruseli) dosiahnuť, občanom Francúzska ponúknem možnosť zostať. Inak im poradím, aby EÚ opustili," povedala. O rozhovore informovala agentúra TASS . V inom rozhovore pre BFMTV na priamu otázku Jean-Jacques Bourdina, či si prezidentská kandidátka praje aby Francúzsko opustilo Európsku úniu, odpovedala: "Nie, ja si myslím, že musíme svoj vzťah s EÚ znovu prejednať, pretože ja chcem vidieť francúzsku suverenitu vo Francúzsku znovu nastolenú, podporenú referendom." V zápätí dodala, že ak sa stane prezidentkou, referendum vyhlási do šiestich mesiacov v úrade. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

kandidatúry .pdf kampaň TASS BFMTV vyhlási


Debatovali sme o tom, že prvý pilier je ďalej neudržateľný. Povedali ste to Vy aj Váš pán minister.

Nie sú nám dostupné informácie o tom, že by sa Robert Fico alebo minister práce Ján Richter vyjadril o neudržateľnosti prvého piliera. Vyjadrujú sa však k neudržateľnosti celého dôchodkového systému a druhý pilier podrobujú kritike (viz nižšie) . Výrok Pavla Freša preto hodnotíme ako zavádzajúci. SITA (Poistovne.sk): Dôchodkový systém je v súčasnej podobe finančne neudržateľný, druhý pilier nezabezpečí dostatočné dôchodky a znehodnocuje vklady ľudí. Vyhlásil to v utorok predseda vlády Robert Fico na margo pokračujúceho rokovania o novele zákona o sociálnom poistení v parlamente. TASR (Hnonline.sk): Doterajší dôchodkový systém v SR je podľa premiéra finančne neudržateľný. "Slovensko je však krajina, ktorá bude mať napriek zníženiu výšky príspevkov stále najvyšší odvod do 2. piliera," dodal. TASR (Aktuality.sk): "Dôchodkový systém ako celok je v dnešnej dobe neudržateľný," odôvodnil návrhy zmien minister práce. Druhý dôchodkový pilier nie je podľa jeho slov výnosný a majetok Dôchodcovských správcovských spoločností (DSS) poklesol. "Ľudia, ktorí do nich vložili jedno euro, majú výnosnosť 80 centov. Tento spôsob nemôže takto ďalej pokračovať," priblížil Richter.

SITA TASR TASR


Pani ministerka, skutočne je veľmi škoda, že ste to nehovorili ešte pred pár mesiacmi, keď ste sedela v predstavenstve súkromnej zdravotnej poisťovne.

Výrok je pravdivý, pretože súčasná ministerka zdravotníctva Zuzana Zvolenská bola pred nástupom na ministerské kreslo v apríli 2012 členkou predstavenstva súkromnej zdravotnej poisťovne Dôvera, ktorou sa stala v októbri 2010.

Zvolenská


Mali sme (Ministerstvo hospodárstva 2006-2010 pozn.) minimálne v 40 prípadoch rozdielny názor na výšku ceny ako malo ÚRSO.

Správa SITA z dňa 10. marca 2010 píše: "V minulom roku malo ministerstvo hospodárstva najväčšie výhrady k schvaľovaniu cien energií regulačným úradom tiež v oblasti teplárenstva. Počas vlaňajška (rok 2009) zaslal rezort hospodárstva regulačnému úradu viac ako 70 nesúhlasných stanovísk . V oblasti elektroenergetiky nemalo v minulom roku ministerstvo hospodárstva k schvaľovaniu cien energií žiadne výhrady, tak ako ani ministerstvo životného prostredia v oblasti vodárenstva. V oblasti plynárenstva zaslal rezort hospodárstva regulačnému úradu jedno nesúhlasné stanovisko." Keďže ľ. Jahnátek hovorí v "minimálne 40 prípadoch" , prisudzujeme tomuto výroku pravdivú hodnotu.

SITA


Treba povedať, ale žiaľ, že Slovenská republika zahlasovala na rade za tento zákaz spaľovacích motorov. Je mi aj veľmi ľúto, že ako členovia tejto vlády v Európskom parlamente, teda členovia z týchto vládnych koalície Smer aj PS zahlasovali za tento zákaz.

Za návrh nariadenia o sprísnení emisných noriem pre nové osobné a ľahké úžitkové vozidlá v Europarlamente hlasovali slovenské poslankyne strany Smer Roth Neveďalová a Beňová aj poslanci strany PS Hojsík, Wiezik a Šimečka. Následne nariadenie schválila Rada Európskej únie, kde Slovensko hlasovalo za. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

V rámci Európskej zelenej dohody sa členské štáty EÚ zaviazali znížiť do roku 2030 čisté skleníkové plyny aspoň o 55 % a dosiahnuť klimatickú neutralitu do roku 2050.

V roku 2023 EÚ prijala balík Fit for 55 , ktorý premieta ambície Zelenej dohody do návrhov konkrétnych právnych predpisov v oblasti klímy, energetiky a dopravy. Zároveň je jeho cieľom navrhnúť legislatívne iniciatívy, ktoré by zosúladili právne predpisy s cieľmi EÚ v oblasti klímy.

Súčasťou tohto balíka je aj nariadenie o emisiách CO2 z nových osobných automobilov a dodávok, ktoré má priniesť zníženie emisií v cestnej doprave a motivovať automobilový priemysel k prechodu na mobilitu s nulovými emisiami. Nariadenie stanovuje v rokoch 2030-2034 zníženie emisií CO2 o 55 % v prípade osobných automobilov a v prípade dodávok o 50 % v porovnaní s úrovňami z roku 2021. Zároveň sú krajiny EÚ povinné od roku 2035 v súvislosti s novými automobilmi a dodávkami znížiť CO2 o 100 %.

EÚ chce po roku 2035 zapisovať do evidencie iba automobily, ktoré jazdia výlučne na uhlíkovo neutrálny pohon. Výrobcovia, ktorých emisie novoevidovaných vozidiel prekročia stanovenú hodnotu, budú musieť zaplatiť 95 eur za každý jeden gram CO2/km, ktorý je nad hranicou povolených emisií. V konečnom dôsledku by tak autá so spaľovacími motormi mali byť príliš drahé na výrobu oproti uhlíkovo neutrálnym alternatívam.

Procedurálne pritom návrh nariadenia prešiel riadnym legislatívnym postupom, t. j. návrh predložila Komisia a po úpravách o ňom hlasovala Rada EÚ kvalifikovanou väčšinou a Europarlament jednoduchou väčšinou.

Europarlament o balíku Fit for 55 hlasoval 14. februára 2023. Návrh bol schválený v pomere 340 hlasov za, 279 proti a 21 poslancov sa zdržalo hlasovania. Poslankyne za Smer Monika Beňová a Katarína Roth Neveďalová hlasovali za návrh. Rovnako za prijatie návrhu hlasovali aj poslanci PS Martin Hojsík, Michal Šimečka a Michal Wiezik. Okrem spomenutých poslancov a poslankýň hlasovali za návrh aj poslanci Bilčík a Hajšel a poslankyňa Ďuriš Nicholsonová. Proti návrhu hlasovali poslanci Jurzyca, Radačovský, Uhrík, Štefanec a poslankyňa Lexmann. Nehlasoval poslanec Pollák.

Rada EÚ o balíku Fit for 55 hlasovala 28. marca 2023. Slovensko hlasovalo za tento balík nariadení.

Rozhodnutie hlasovať za v Rade EÚ sa stalo predmetom sporu, keď proti kladnému hlasovaniu vzniesla námietky strana SaS. Podľa rozhodnutia Výboru parlamentu SR pre európske záležitosti mal štátny tajomník v Rade hlasovať proti, resp. výbor odporučil Ministerstvu životného prostredia, aby sa pridalo ku krajinám ako sú Nemecko, Česko, Poľsko alebo Taliansko. Zároveň sa ale slovami navrhovateľa, poslanca Oravca, nejednalo o „rigídnu pozíciu”. V čase medzi uznesením výboru a jednaním v Rade sa navyše Nemecko dohodlo s Komisiou na kompromise a hlasovalo za návrh, podobne ako aj Česko.

Európskej zelenej dohody
Fit for 55
nariadenie
prekročia
prešiel
predložila
schválený
hlasovali
hlasovalo
vzniesla
odporučil
dohodlo


...bola petícia (proti vyrúbaniu stromov na Hlbokej ulici, pozn.). Zastavili sme na poslednej tretine alebo približne v polovici zvyšok toho výrubu a budeme čakať s jeho realizáciou až do ukončenia všetkých revitalizačných opatrení.

Mesto Trnava začalo s výrubom drevín pod historickými hradbami na Hlbokej ulici v 17. januára 2017. Tento výrub oznámilo ešte vo februári v roku 2016 na internetovej stránke Mesta Trnava. Dôvodom bolo uvedené nevhodné druhové rozloženie, ich zlý zdravotný stav a zviditeľňovanie hradieb. Následne však 25. januára 2017 bol výrub pozastavený primátorom mesta, keďže bola oznámená petícia proti tomuto výrubu, v ktorej občania vyjadrili obavy zo zosuvu pôdy kvôli výrubu. V pôvodnej zmluve bolo na výrub určených 299 kusov drevín. Po petícii bol v dodatku ich počet upravený na 198 kusov, ako sa píše aj v dodatku k zmluve. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Mesto Trnava v tomto roku vydalo správu o výrube stromov a taktiež odpoveď na petíciu. V správe , bolo uvedené, že bolo vyrúbaných 198 kusov drevín, medzi nimi aj staré a poškodené, na ktoré súhlas na výrub potrebný nebol. V tejto správe sa ďalej píše, že požiadavke na zastavenie výrubu nie je možné vyhovieť: "Vašej požiadavke na zastavenie výrubu v danom území nie je možné vyhovieť, nakoľko v predmetnej veci prebehlo správne konanie v zmysle zákona NR SR č. 543/2002 Z .z. o ochrane prírody a krajiny v znení noviel. Pri konaní sa potvrdilo, že dreviny boli fyziologicky preschnuté v rozpätí 40% - nad 60%, prestarnuté, s výskytom hnilobných dutín na kmeňoch a v korunách. Výrubom drevín bolo taktiež zabezpečené zlepšenie vývojových podmienok hodnotnejších drevín zachovaných v poraste." 198 kusov vyrúbaných drevín v minulom roku už bolo nahradených 211 kusmi nových odrastených stromov. V tomto roku sa však zistilo, že niektoré sa neujali, avšak podľa plánu majú byť túto jeseň znovu nasadené. Petícia proti výrubu stromov na Hlbokej ulici bola odovzdaná na Mestský úrad v Trnave v prvej polovici júna 2018. Podpísalo ju viac ako 500 občanov Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámilo Dôvodom petícia zmluve správe odovzdaná


ôsmi z dvadsiatich siedmich boli kedysi prokurátormi, potom neboli.

Zo zdroja, z ktorého Juraj Šeliga pri tvrdení vychádzal, takáto informácia nevyplýva. Prehľad podľa takýchto kritérií neposkytuje. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako neoveriteľné. Juraj Šeliga sa pri tvrdení opieral o porovnávaciu štúdiu Open Society Institute z januára 2019. Tá však takéto tvrdenie neuvádza. Hovorí „ iba”, že 8 z 28 generálnych prokurátorov do svojej funkcie nastúpilo z inej než prokurátorskej profesie. To však nemusí znamenať, že pred touto ne-prokurátorskou profesiou boli kedysi prokurátormi. Prehľad podľa takéhoto kritéria štúdia neposkytuje. Tvrdenie zo štúdie mal Šeliga korektne zachytené na plagáte, ktorý počas relácie ukazoval. Pred nástupom do funkcie boli sudcami generálni prokurátori Holandska, Cypru, Bulharska, Litvy a Švédska. Poľský GP bol ministrom, český bol v Eurojuste a anglický GP bol advokátom. „Toto bola súčasne informácia, ktorú sme chceli komunikovať - teda že 8 z 28 GP bezprostredne pred nástupom do funkcie neboli prokurátori,” uviedol pre Demagóg.SK Šeligov asistent Martin Záthurecký. „ Ako pomôcku mal pán Šeliga priložený plagát, v ktorom je táto štatistika zachytená presne nie len čo sa týka počtov, ale aj čo sa týka presného wordingu. Ide tak pri najlepšom svedomí o nepresnosť vo vyjadrení sa,” dodal.

opieral


Chystá sa veľké zdražovanie energií, či už to je elektrická energia, plyn. Avizované zdražovanie rovnako aj pekárenských výrobkov. Slovenská potravinová komora oznámila, že ďalšie zdražovanie potravín bude...

Keďže výrazne stúpa cena elektriny na burze, zvýši sa aj koncová cena, ktorú platia domácnosti . Úrad pre reguláciu sieťových odvetví odhaduje , že nárast cien za elektrinu sa môže pohybovať na úrovni okolo 15%. O rovnako veľa pravdepodobne zdražie aj plyn . Stúpať budú aj ceny potravín. To sa bude týkať ako živočíšnej, tak pekárenskej výroby. ( 10:55 ) Podľa Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory sú za tým náklady spojené s pandemickou situáciou, ako aj zvyšovanie nákladov v podobe zdražených hnojív, krmív a tiež zdraženej pšenice. Tvrdenie Juraja Blanára hodnotíme ako pravdivé.

stúpa domácnosti odhaduje rovnako plyn budú 10:55 Podľa