Prvých niekoľko mesiacov som jazdil na aute, ktoré som tam zdedil po Paškovi. Bol to veľký tučný Mercedes a po niekoľkých mesiacoch som prešiel na Škodu Superb, lebo úrad pre ochranu ústavných činiteľov nemal Superb vo svojom vozovom parku a trvalo niekoľko mesiacov, kým sa to podarilo to auto a tam nejak sa dostať a potom som až do konca mojej funkcie jazdil na Superb, si to pozrite.

Nepodarilo sa nám dopátrať k oficiálnym zdrojom, vychádzame preto z mediálnych výstupov. Richard Sulík prevzal funkciu predsedu Národnej rady SR po Pavlovi Paškovi. SME o výmene služobných áut pre predsedu parlamentu písal takto: " Keď sa stal predseda SaS Richard Sulík predsedom parlamentu, vymenil limuzínu nemeckej výroby za viac ako sto tisíc eur za oveľa lacnejšiu Škodu Superb.(...) Nový predseda parlamentu Pavol Paška už Superbom nejazdí. Vrátil sa k čiernym limuzínam najprestížnejších značiek. (...) Mercedesom jazdil už Pavol Hrušovský, ktorý Sulíka vystriedal po páde vlády. (...) Hoci Sulík chcel referendom obmedziť ceny vládnych áut na 40-tisíc eur, aj jeho Superb stál viac ako 50-tisíc eur. Nekupoval ho však on sám. Objednala ho ešte kancelária parlamentu z čias jeho predchodcu Pašku a mal luxusnú výbavu - napríklad aj televízory v opierkach sedadiel. Aby v ňom mohol jazdiť predseda parlamentu, museli ho prepísať na ministerstvo vnútra. " Služobné autá a prepravu ústavných činiteľov zabezpečuje Úrad ochrany ústavných činiteľov a diplomatických misií, o vozovom parku, ktorá je ústavným činiteľom k dispozícii sme nenašli informácie. Strane SaS sa podarilo zvolať referednum , ktoré sa konalo v 2010. Jedným zo šiestich otázok bolo aj stanovenie maximálnej ceny vládnych limuzín, toto obmedzenie podporilo 88,84 % hlasujúcich. Hlasovanie bolo neplatné, referenda sa zúčastnilo len 22,84 % všetkých oprávnených voličov. S obmedzením na cenu motorových vozidiel v štátnej správe prišiel minister financií Peter Kažimír v roku 2014. " Nariadenie rozdeľuje limity do piatich kategórií podľa služobného postavenia užívateľov motorových vozidiel. (...) Limity na služobné automobily sa nebudú uplatňovať pri všetkých nákupoch vozidiel v štátnej správe. Výnimkou bude obstarávanie špeciálnych osobných automobilov potrebných napríklad pre zaistenie bezpečnosti osôb a ochrany diplomatických misií. " Podľa majetkového priznania poslanec Richard Sulík vlastnil v roku 2010 Volvo XC60 v tedajšej hodnote 35 874 eur.

SME referednum obmedzením vlastnil


Ten graf. Idem k tomu, idem k tomu. Čierne na bielom. Bohvie čo to je za graf, pretože hovorí o celkových výdavkoch štátu. Pozor. Existuje štátny rozpočet, kde si sám pán Mikloš, ako výhovorkovú kategóriu vymyslel typu základné výdavky na chod štátu. Tie sú dôležité, lebo čo on tu spomína, do toho je namiešané strašne veľa vecí. Ako je hospodárenie samospráv, na čo centrálna vláda nemá priamo vplyv.

Aký graf Ivan Mikloš v relácii použil nevieme.


Navyše ten výber dnes je z hľadiska toho neplatičstva skoro na úrovni 90 %.

Súčasnú úroveň neplatičstva sa nám zistiť nepodarilo.


...naviac pán Veszelei veľmi dobre vieme, že pochádza z lona SMK a bol pri zakladaní Mostu-Híd...

V čele Úradu na ochranu osobných údajov stojí Gyula Veszelei, ktorého nominovala SMK ešte za druhej vlády M. Dzurindu. G. Veszelei v nedávnom rozhovore pre denník SME povedal : "Členstvo v SMK som zrušil hneď, ako som bol nominovaný. Odvtedy sa snažím vystupovať bez ohľadu na bývalú politickú príslušnosť a kontakty s SMK ani Mostom-Híd nemám." Hoci pri Čaplovičovom a Veszeleiovom tvrdení možno povedať, že ide o slovo proti slovu. Rovnako, ale treba dodať , že meno Gyla Veszelei sa na stránke Most-híd nenachádza a rovnako sa nenachádza ani medzi darcami strany (.pdf). O Veszeleiovi v súvislosti s Mostom sa nepísalo ani pri štarte petície pred založením Mostu, ani na zakladajúcom sneme strany. Čaplovičovo tvrdenie možno teda považovať za nepravdivé.

nominovala
povedal
nenachádza
nenachádza
štarte petície
zakladajúcom sneme


Samozrejme sú aj odborníci, ktorí nesúhlasia s týmto návrhom (zákona o starobnom dôchodkovom sporení pozn.)...sú aj iné názory ako z Akadémie vied pán Baláž, pán Elevanko.

K nesúhlasným stanoviskám uvedených mien z Akadémie vied s návrhom novely zákona o starobnom dôchodkovom sporení sa nám dopracovat nepodarilo. Na stránke Slovenského rozhlasu zo 17. januára 2011 bolo uvedené negatívne stanovisko ekonóma Slovenskej akadémie vied Pavla Kárázsa: "Ekonóm Slovenskej akadémie vied k tomu dodáva, že návrh rezortu je nielen nevýhodný, ale môže byt aj neuskutocnitelný. Pavol Kárázs: 'Nie malé percento cenných papierov by malo byt najvyššieho ratingu, aby bola bezpecnost daná, ale aby na 100% to boli troj-áckové dlhopisy, je to aj tažko realizovatelné, a potom je vysoko pravdepodobné, že výnosnost by bola ešte nižšia ako v minulom roku.'“

Slovenského rozhlasu


Je tam 50 firiem a pomaly v každej tej firme sú nejaké problémy (...).

V rámci prvej výzvy na podporu Priemyselných výskumno-vývojových centier, o ktorej hovorí poslanec Gröhling, bolo vybraných 62 projektov, z ktorých 56 podali firmy. V súčasnosti prebieha kontrola všetkých týchto projektov, konkrétne problémy zatiaľ nie sú oficiálne známe, avšak média u viacerých poukázali na to, že sú vlastne firmy bez skúseností s výskumom alebo takzvané mŕtve firmy bez tržieb. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky vydalo v rámci Operačného programu Výskum a inovácie výzvu na podporu Priemyselných výskumno-vývojových centier, s celkovou alokáciou 301 mil. eur. Táto výzva bola vydaná 31.mája 2016 a býva označovaná prívlastkom prvá. Podľa ministerstva bola zámerom prvej výzvy „ výraznejšia podpora aplikovaného výskumu v úzkej spolupráci s podnikateľským sektorom tak, aby boli výskumné aktivity naviazané priamo na prax. Žiadateľmi tak mohli byť len podnikateľské subjekty, ale v partnerstve s výskumnými inštitúciami .“

Do 31. decembra 2016 zaznamenalo Ministerstvo školstva 268 žiadostí o nenávratný finančný prostriedok. Eurofondy nakoniec získa 62 úspešných projektov . Podľa oficiálnych stránok Operačného programu Výskum a inovácie sa podporené projekty zameriavajú na jednotlivé oblasti špecializácie, ktorými sú materiálový výskum a nanotechnológie, informačno-komunikačné technológie, biotechnológie a biomedicína, pôdohospodárstvo a životné prostredie, vrátane moderných chemických technológií šetrných k životnému prostrediu, ako aj udržateľná energetika a energie .

Zo 62 úspešných projektov získajú v rámci výzvy na podporu Priemyselných výskumno-vývojových centier finančný príspevok tri univerzity - Žilinská univerzita v Žiline za dva projekty, Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a Technická univerzita v Košiciach po jednom projekte. Centrum vedecko-technických informácii SR získa za dva projekty najviac peňazí. Zvyšok, teda 56 projektov, podali podnikateľské subjekty.

Zmluvy s úspešnými žiadateľmi sa podľa Ministerstva mali začať uzatvárať začiatkom roka 2017. Prepuknutiu kauzy s eurofondami v školstve dopomohol protest rektorov vysokých škôl, ktorým neboli priznané žiadne finančné príspevky, opoziční politici a médiá , ktoré hľadali pôvod úspešných projektov a zistili, že častokrát ide o schránkové firmy. Európska komisia pozastavila všetky platby v štyroch eurofondových výzvach. Minister Plavčan, ktorý bol zodpovedný za prerozdeľovanie eurofondov, bol odvolaný. V súčasnosti prebiehajú kontroly všetkých úspešných žiadateľov v prvej výzve. Kontrola 62 projektov z prvej výzvy ešte nebola dokončená, takže sa nedá povedať, ktoré podnikateľské subjekty sú problematické. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky sa ku kauze vyjadrilo nasledovne: „ Proces financovania už zazmluvnených projektov je momentálne pozastavený a to až do skončenia všetkých kontrol, vrátane prebiehajúcej kontroly zo strany Najvyššieho kontrolného úradu. Žiadne financie ešte žiadateľom poskytnuté neboli .“

ministerstva
úspešných projektov
stránok
projektov
Ministerstva
médiá
pozastavila
vyjadrilo


My sme nedali invalidným dôchodcom platiť si popri poberaní invalidného dôchodku poistenie na invaliditu. Čo je váš vynález a je absurdný.

Podľa novely zákona o sociálnom poistení 2007 „zárobkovo činné invalidné osoby s mierou poklesu schopnosti vykonávat zárobkovú činnost o viac ako 70 % budú platiť poistné do fondu invalidného poistenia (3 % zamestnanec, 3 % jeho zamestnávatel, 6 % samostatne zárobkovo činná osoba), a to napriek tomu, že tieto odvody sa už nemôžu zohľadnit vo výške poberaného invalidného dôchodku. Toto poistné bude platiť poberateľ invalidného dôchodku i po dosiahnutí dôchodkového veku, na rozdiel od osôb, ktorým bol priznaný starobný dôchodok alebo predčasný starobný dôchodok.“

novely


Ak hovorím o 8-ročných gymnáziách, divím sa, pán poslanec ( adresované M. Beblavému pozn.), že takto hovoríte. Pretože, vy ste v jednej štúdii povedali, že 8-ročné gymnáziá nepovažujete za systémový prvok v našom školstve.

Negatívne vyjadrovanie na stranu 8-ročných gymnáziách sme u M. Beblavého nenašli. Nevieme, na ktorú štúdiu D. Čaplovič poukazuje.


Dnes vieme umiestňovať dlhopisy za podmienok, ktoré tu nikdy predtým neboli

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 10. februára 2013, O5M12 , 10. februára 2013).

Na telo

TASR

cbonds.com

Lampa


Pozrite sa, môj názor v tejto veci (o plnení jedenásťbodového programu, ktorý prijali premiér Fico a Bajnai, pozn.) je asi druhoradý. Prvoradý je názor pána Bajnaiho, ktorý povedal, že sa to neplní. Pán Bajnai bol pri tom rokovaní, pán Bajnai bol aj pri rokovaní medzi štyrmi očami, pán Bajnai tvrdí, že to čo na čom sa zhodli sa neplní...

Bajnai označil prijatie jazykového zákona za porušenie 11 bodového plánu prijatého v lete 2009 premiérom Ficom a jeho maďarským kolegom Gordon Bajnaiom.

porušenie
11 bodového plánu


Slovensko za minulé obdobie bolo nad európskym priemerom(cena za 1 km diaľnice pozn.). My sme sa pri súťažiach posunuli na úroveň Nemecka, Slovinska, Chorvátska.

Takýto výrok je len veľmi ťažké hodnotiť. J. Figeľ by musel špecifikovať prinajmenšom o akom type diaľnic hovorí a z akého materiálu porovnania vychádza. Z minulosti máme dostupné krátke vysvetlenie českého Ředitelstva silnic a dálnic (pdf. ), ktoré ukazuje porovnanie nákladov na 1 km diaľnice v prípade rôznych štátov v Európe. Je pravda, že v tomto prípade sú náklady zmienených krajín aspoň o 10% nižšie ako na Slovensku. Nevieme však porovnať nový stav, ktorý nastal za J. Figeľa, teda či sa skutočne cena diaľnic dostala na priemernú úroveň.

Ředitelstva silnic a dálnic (pdf.


Viktor Orbán sám priznáva, že chce týmto ľuďom dať volebné právo...

Takúto správu priniesla Pravda . Fidesz chce podľa nej poskytnúť zahraničným Maďarom "nejakú formu volebného práva" .

Pravda


SaS pomerne neskoro, ale predsa, predložilo najprv návrh, ktorý bol od začiatku neprijateľný a následne veľmi zvláštnym spôsobom tak, by the way, Angličania hovoria, mimochodom, cez odkaz pána doktora Petra Paludu.

Pôvodným kandidátom SaS na post šéfa NBÚ bol Ján Stano, ktorý však bol pre koaličných poslancov neprijateľný pretože pracoval v SIS počas Lexu. Presný spôsob, akým SaS prišlo s návrhom Petra Paludu sa nám zistiť nepodarilo, no podľa serveru aktualne.sk bol napríklad Béla Bugár nespokojný, že o tomto kandidátovi najprv počul z televízie a nie na koaličnej rade ako je zaužívané.

návrhom

aktualne.sk


Takže sme išli cez PPP v roku 2005 potom to bola Európska investičná banka tam bola 1 mld SK, potom štrukturálne fondy, vlastne zdroje a prišli sme k sume 150 mil. eur, teda 4,5 mld SK.

Oficiálny materiál PSK hovorí len o 100 mil. eur preinvestovaný za roky 2004-2011. Ak by sme aj započítali všetky projekty v rokoch 2012 a 2013 približne za 21 mil. eur (aj som započítaním podaného projektu), nedostali by sme sa k sume, ktorú uvádza P. Chudík. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa materiálu (.pdf) PSK, vydanú pri 10.výročí samosprávneho kraja, bolo na cestnú sieť, ktorú prevzal kraj v roku 2004 použitých celkovo 100 mil. eur. Tento materiál bol vydaný v roku 2011, teda nemal by zohľadňovať len roky 2012 a 2013. V nasledujúcich rokoch je rozpis jednotlivých investičných akcií, ako PPP projekty, vlastne zdroje, cezhraničná spolupráca. Taktiež je tu spomenutá investičná pomoc Európskej investičnej banky vo výške 35 mil. eur, čo je približne 1 mld. eur. Portál NovaEra.sk : ,,Po predošlej krutej zime sú slovenské cesty hlavne vo východoslovenskom regióne v dezolátnom stave. Ak sa s ich stavom nepohne, nastávajúca zima môže napáchať nezvratné škody. Riešenie sa však črtá v Prešovskom samosprávnom kraji (POSK), ktorý ako prvý na Slovensku získal od Európskej investičnej banky dlhodobú pôžičku na opravu ciest druhej a tretej triedy. Už v auguste začne Prešovský samosprávny kraj opravovať svoje cesty za európske peniaze. Umožní mu to zmluva o poskytnutí úveru v hodnote 1,3 miliardy korún , ktorú v júli podpísal župan Peter Chudík a šéf divízie banky pre Českú republiku a Slovensko Jean Vrla. Samospráva teraz však pochopiteľne nebude sedieť iba so založenými rukami, ale na rámcovom úvere sa bude podieľať rovnakou sumou. Lehota splatnosti úveru je dvadsaťpäť rokov, pričom pôžička má variabilné úročenie" Výročná správa, ani rozpočet na rok 2012 a 2013 neuvádzajú iné, nové investičné projekty. Aby Chudíkové číslo sedelo v rokoch 2012 a 2013 by sa museli uskutočniť projekty za 50 mil. eur. Správa a údržba ciest PSK neuvádza žiadne projekty obnovy a rekonštrukcie ciest v rokoch 2012 a 2013. V roku 2012 sa opravovali cesty spolu za približne 3 mil. eur. Aj tu je informácia, že od roku 2004 sa preinvestovalo na cestách 100 mil. eur. K týmto projektom by sme mohli prirátať opravu centy po zosuve za 500 tisíc eur v rokoch 2011 a 2012. Projekt opravy ciest v poľsko-slovenskom pohraničí za 3,9 mil. eur do konca roka 2012. Ďalšia rekonštukcia ciest v oblasti okolo Pieninského parku za 2,3 mil. eur do konca roka 2012. Oprava podmytej cesty v Kamennej Porube za 20 tisíc eur. Ďaľšie oprava pohraničných ciest v roku 2013 za 1,1 mil. eur. Oprava cesty vo Vranove za 120 tis. eur. Spolu opravy za približne 8 mil. eur. Vo februári 2013 PSK avizovalo , že podá projekt na obnovu ciest za 10 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

materiálu
NovaEra.sk
Správa a údržba ciest
opravovali
opravu
opravy
Oprava
avizovalo


...nemáme nezávislú policajnú inšpekciu. Policajti vyšetrujú policajtov.

Na Policajnom prezídiu (P PZ) má túto agendu na starosti Odbor kontroly Prezídia Policajného zboru , ktorý medzi inými usmerňuje, vykonáva, zabezpečuje a vyhodnocuje kontrolnú činnosť na organizačných zložkách P PZ, na krajských riaditeľstvách PZ a okresných riaditeľstvách PZ, spolupracuje so sekciou kontroly a inšpekčnej služby MV SR pri plánovaní kontrolnej činnosti a pri odhaľovaní a prešetrovaní prípadov protiprávneho konania policajtov, vybavuje a prešetruje sťažnosti v rozsahu svojej pôsobnosti a kontroluje vybavenie sťažností, vykonáva kontrolu plnenia úloh a preventívnu činnosť na zamedzenie negatívnych javov vo výkone služby policajtov.

Kontrolu takisto vykonávajú aj útvary kontroly krajských riaditeľstiev Policajného zboru, prezídium Hasičského a záchranného zboru a krajské riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru. Legislatívna úprava kontroly štátnej správy je ustanovená v zákone o Kontrole štátnej správy z 10. decembra 1996 .

informuje Odbor Kontrolu zákone kritické videokomentári


Už v Novembri sme presadzovali odbornosť pred straníckou príslušnosťou.

Programové vyhlásenie VPN z novembra 1989 okrem iného uvádza: Žiadame odideologizovať školstvo a kultúru a oddeliť kultúru od štátneho riadenia. Čo možno chápať ako nahradenie straníckej príslušnosti alebo ideológie odbornosťou. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Demagog.SK cituje oficiálne stanovisko VPN (Verejnosť proti násiliu) z novembra 1989. „Spoluobčania: Na vine je - presne tak ako to bolo v ZSSR, MĽR, Poľsku, Bulharsku, NDR - zle fungujúci politický systém. Štát je len nefungujúci podnik vo veľkom: s neschopným vedením, zbytočnými predpismi, ale aj s tisícami schopných ľudí, ktorých však nik nevie a nechce využiť. Túto situáciu vyriešia naozaj len kladné zmeny. A kedže u nás je všetko previazané politikou, musí sa začať od základných politických zmien.“ Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlásenie
oficiálne stanovisko VPN


...časť občanov Slovenskej republiky za výdatnej pomoci strany K-ĽSNS odmieta európsku integráciu (...).

Prieskumy verejnej mienky za posledné roky ukázali negatívnu náladu časti Slovákov voči EÚ. Podľa výskumu IVO zo začiatku tohto roka až 65% podporovateľov strany ĽSNS vníma EÚ negatívne. Ako "výdatnú pomoc" môžeme označiť rétoriku strany proti EÚ, ktorá poukazuje na diktát z Bruselu alebo pochod proti EÚ s názvom "STOP islamizácii Európy!", kde sa trhali vlajky EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zatiaľ najnovší výskum verejnej mienky ( .pdf ) vo vzťahu k Európskej únií publikoval Inštitút pre verejné otázky 27. marca 2017. Tento výskum iniciovala Bertelsmannova nadácia a týkal sa postoja mladých ľudí voči Európskej únií v strednej a východnej Európe. Spomedzi šiestich krajín, v ktorých sa výskum vykonal (Poľsko, Maďarsko, Slovensko, Česko, Rakúsko, Nemecko), má Slovensko najviac europskeptikov - až 30% sa vyjadrilo, že EÚ je ako celok "zlá vec". 22% mladých Slovákov chce vystúpiť z EÚ a 64% v nej chce zotrvať, avšak pociťuje potrebu jej reformy. V rovnakom prieskume dostala najväčšiu podporu mladých strana ĽSNS. Až 27% opýtaných označilo ako "pravdepodobné" resp. "veľmi pravdepodobné", že budú v najbližších voľbách voliť ĽSNS. Navyše, 65% z tých, ktorí chcú voliť ĽSNS, vníma EÚ ako "zlú vec". Prieskum Eurobarometra z roku 2015 ukázal pokles pozitívneho vnímania EÚ Slovákmi. Iba 48% opýtaných vníma pozitívne členstvo v EÚ, čo predstavuje pokles o 10% od roku 2007. Avšak 73% ľudí si stále myslí, že Slovensko z členstva v EÚ profituje. Strana Mariana Kotlebu sa nikdy netajila, že je proti Európskej únii naladená a praje si jej rozpad. Dôkazom toho je aj zber podpisov pod petíciu, na ktorej konci by malo byť vyhlásené referendum o vystúpení Slovenska z Európskej únie. Spolu s hlasovaním o EÚ by Kotlebova strana chcela zorganizovať aj druhé samostatné referendum o vystúpení z NATO. Často hovoria predstavitelia ĽSNS o "diktáte Bruselu", proti ktorému zorganizovali aj demonštráciu v júni 2016 v Bratislave. Počas pochodu došlo aj k hanobeniu štátneho symbolu, keď jeden z rečníkov vyzval účastníkov, aby roztrhali vlajku EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

trhali .pdf Eurobarometra zber demonštráciu


Tie percentá (preferenčné, pozn.), oni sa menia hore dole. Sám si pamätám, keď sme v kampani s kandidátkou Zuzanou Čaputovou mali len 4 percentá...

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý. Počas kampane Zuzany Čaputovej, pred prvým kolom prezidentských volieb (konali sa 19. marca 2019) sa percentuálne preferencie PS skutočne pohybovali okolo 4%. Na grafoch je viditeľný aj následný nárast. Ako je možné vidieť hranica 4,1% bola Zuzane Čaputovej nameraná v prieskume organizovanom agentúrou Focus v novembri 2018. Graf č.1: Vývoj preferencií Zuzany Čaputovej podľa prieskumov AKO a Focus ( zdroj ) Graf č.2: Vývoj preferencií koalície PS a Spolu podľa agentúry Focus v období február 2019 až apríl 2019 ( Focus ) Nie je jasné, či Michal Truban myslí percentá PS alebo Zuzany Čaputovej počas kampane, preto dodávame prieskumy zamerané ako na PS tak aj Čaputovú. Graf č.3: Vývoj preferencií PS podľa agentúry Focus v období august 2018 až január 2019 ( Focus )

zdroj Focus Focus


Keď vládnete, tak kupujete F-16 za 2 miliardy, kupujete Black Hawky za stovky, stovky miliónov. Nemáte s tým absolútne problém. A keď treba ísť bojovať popri Američanov do Afganistanu, vyšlete tam našich vojakov, ktorí tam umierajú.

Nákup štrnástich stíhačiek F-16 odsúhlasila vláda Smeru, SNS a Mostu-Híd v roku 2018 na návrh ministra obrany za SNS Petra Gajdoša. Tento nákup Slovensko stál 1,6 miliardy eur. V roku 2015 minister obrany za Smer Martin Glváč zakúpil deväť vrtuľníkov Black Hawk bez bojovej výbavy za 238 miliónov eur.

Do operácie ISAF v Afganistane sa Slovenská republika zapojila ešte v roku 2002 za vlády Mikuláša Dzurindu. Od tohto momentu sa do Afganistanu naprieč rôznymi vládami vysielali naši vojaci v pravidelných rotáciách. Počas prvej vlády Roberta Fica bol navýšený počet slovenských vojakov v Afganistane zo 70 na 300 a podľa vyúčtovania ministerstva obrany sa najviac peňazí z rezortného rozpočtu minulo na slovenské misie v Afganistane keď bol ministrom obrany nominant Smeru Martin Glváč.

Operácia ISAF trvala do roku 2014, ale naši vojaci od 1. januára 2015 dostali nový mandát na pôsobenie v Afganistane v rámci nebojovej misie Resolute support, počas ktorej zabezpečovali tréning afganských vojakov. Pôsobenie slovenských vojakov v Afganistane skončilo v roku 2021, keď sa Spojené štáty rozhodli ukončiť tu svoje pôsobenie a spolu s nimi sa stiahli aj spojenecké jednotky NATO. V Afganistane prišli v roku 2013 o život traja slovenskí vojaci.

stíhačiek vrtuľníkov ISAF vysielali navýšený minulo mandát skončilo traja


Ja som na strednej zakladal firmu... sme zakladali organizáciu proti boju korupcii v IT.

Predseda strany Progresívne Slovensko, Michal Truban, ako 18-ročný študent strednej školy založil firmu v oblasti webhostingu WebSupport. Truban je tiež spoluzakladateľom organizácie Slovensko.digital , ktorá sa venuje aj boju proti korupcii v IT sfére. Preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo februári 2019 Truban oznámil, že WebSupport predáva , pretože sa chce naplno venovať politike. Jedným zo spolumajiteľov firmy bol tiež Trubanov kolega z PS Ivan Štefunko. Slovensko.digital sa snaží prostedníctvom projektov ako je napríklad Red Flags hodnotiť rizikové IT projekty a tak odhaľovať a eliminovať potenciálnu korupciu.

študent
Slovensko.digital
predáva
Red Flags


Od nástupu Cháveza k moci v roku 1999 zdvojnásobilo HDP na obyvateľa Venezuely.

Infografika Guardian uvádza, že HDP na obyvateľa bol v roku 1999 vo Venezuele 4 105 USD, v roku 2011 10 810 USD. Výrok na základe týchto údajov považujeme za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


SNS mala 5.09 % (vo voľbách v roku 2010, pozn.). Keby Slota nemal 2000 hlasov, nie je v parlamente.

Vo voľbách do NR SR 2010 dostala SNS celkom 128 490 hlasov, čo v prepočte znamená podiel 5,07 % všetkých platných hlasov. Druhá časť výroku sa, pravdepodobne, vzťahovala na celú SNS. V prípade, že by strana dostala o 2 tisíc hlasov menej by jej zisk činil 126 490 hlasov a teda presne 5,0 % z celkového počtu. Keby SNS volilo o 2 050 ľudí menej, čiže ak by strana bola získala 126 450 hlasov, jej zisk by neprekročil hranicu 5 %. Volieb sa zúčastnilo 2 566 779 ľudí z toho 2 529 385 odovzdalo platný hlas. Kvôli nesprávne uvedenej hodnote a nesprávnemu konštatovaniu, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

dostala zúčastnilo


Cestovný ruch napr. v Maďarsku tvorí HDP viac ako 10 %.

Podľa riaditeľa maďarskej agentúry pre cestovný ruch sa turizmus na HDP Maďarska podieľa v priemere 13 %. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Riaditeľ maďarskej agentúry pre cestovný ruch Péter Horváth sa vyjadril , že cestovný ruch v maďarskom hospodárstve zohráva zásadnú úlohu, keďže sa v priemere podieľa 13 % na HDP krajiny.

Štatistický portál Statista uvádza , že v roku 2022 sa cestovný ruch podieľal na HDP krajiny hodnotou 5,14 %, tieto čísla však predstavujú iba odhad. Maďarský štatistický úrad na svojich stránkach cestovný ruch neuvádza ako samostatné odvetvie, preto z ich čísel nie je možné určiť presný podiel na HDP. Môžeme sa tak oprieť o len slová riaditeľa maďarskej agentúry pre cestovný ruch, ktoré fakticky zodpovedajú výroku Andreja Danka.

vyjadril uvádza stránkach


Aj za vlády keď bol pán Kaník, tak bola v našom kraji najvyššia nezamestnanosť a my sme prvý krát v histórii Slovenskej republiky, nie sme na poslednom mieste.

Výrok Vladimíra Maňku hodnotíme ako nepravdivý. Nie je totiž pravda, že by prvýkrát v histórii nebol BBSK krajom s najvyššou mierou nezamestnanosti.

Databáza regionálnej štatistiky
ÚPSVaR
ŠÚ SR


To, čo sa snažil prezident Gašparovič dosiahnuť (v prípade Ukrajiny, pozn.) veľmi vysoko hodnotili aj v Berlíne, aj vo Washingtone, aj v Bruseli.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne vyjadrenia, ktoré by potvrdili alebo vyvrátili daný výrok.


Toto je mimoriadne dôležitý moment na tom celom preto, lebo tie pravidlá (vymáhania nedoplatkov, pozn.) boli veľakrát aj v minulosti zle nastavené. 1 jediný príklad uvediem, pri bežných obchodných vzťahoch máte dobu premlčania 3 roky, Sociálna poisťovňa má 10.

Občiansky zákonník , ktorý sa týka veľkej časti obchodných vzťahov, predpokladá trojročnú premlčaciu dobu. Naopak, pri sociálnom poistení dáva zákon štátu možnosť pýtať si poistné až do desiatich rokov od splatnosti. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé.

Občiansky zákonník
dáva


...zaviedli sme športové poukazy na dobrovoľnej báze. DPH na potraviny, ktoré naozaj nás limituje len colný sadzobník, lebo nevieme znížiť tak, ako sme chceli niektoré typy potravín.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa stránky NR SR sa návrh zákona o športových poukazoch z hľadiska stavu legislatívneho procesu v súčasnosti nachádza len v 1. čítaní, a teda o jeho zavedení ešte hovoriť nemôžeme. Pri hodnotení výroku však kladieme väčší dôraz na jeho druhú, rozsiahlejšiu časť, ktorá sa venuje situácii ohľadom zníženia sadzby DPH na potraviny. Pri konkrétnych snahách SNS určite hrá svoju úlohu aj colný sadzobník, ale nemožno zabúdať aj na ďalšie faktory, ako možné ohrozenie vyrovnanosti štátneho rozpočtu. Ako informuje SITA , novými opatreniami „ by sa mal rozšíriť okruh tovarov, na ktoré sa uplatňuje 10-percentná sadzba na všetky potraviny definované podľa zákona o potravinách. Od roku 2016 sa totiž znížená sadzba uplatňuje na základné potraviny, navrhovanou zmenou by mala platiť na všetky potraviny.“ J e však potrebné povedať, že záber cieľových potravín sa eventuálne redukoval s dôrazom na zdravé potraviny – pri potravinách napríklad s vysokým obsahom cukru sa znížená sadzba DPH uplatňovať podľa ďalších vyjadrení predstaviteľov SNS už nemala. Spoločný colný sadzobník môžeme chápať ako spis, v rámci ktorého je podľa svojej charakteristiky zatriedený každý jeden dovezený a vyvezený tovar. Ako informuje ústredný portál verejnej správy , „ nomenklatúrne zatriedenie tovaru má zásadný vplyv na výšku sadzby dovozného cla ako aj sadzby spotrebnej dane a dane z pridanej hodnoty. Na rok 2019 sú sadzby základných ciel uvedené v Spoločnom colnom sadzobníku, ktorý ustanovuje vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/1602. “ Daný dokument teda skutočne do značnej miery limituje aj možnosti nastavenia zníženej sadzby DPH, a to najmä udaním zmluvnej colnej sadzby na určité produkty. O konkrétnych percentách informuje primárne druhá časť dokumentu – Zoznam colných sadzieb. Zníženie sadzby DPH na potraviny predstavuje jedno z piatich opatrení SNS vedúcich k zníženiu daní, ktoré predstavili začiatkom marca 2019. Aj kvôli vyjadreniu SNS , že „tieto zákony zaradí na priame rokovanie Národnej rady bez odobrenia koaličných partnerov,“ dané návrhy zmien spoločne viedli k ďalším vnútrokoaličným konfliktom. K návrhom sa vyjadril najmä rezort financií, ktorý ich kritizoval kvôli ohrozeniu vyrovnaného hospodárenia, ako jedného z bodov Programového vyhlásenia vlády. „Takéto návrhy musia byť predmetom koaličnej dohody,“ doplnila v stanovisku hovorkyňa ministerstva financií SR Alexandra Gogová. K plošnému zníženiu na potraviny sa vyjadrila aj ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR Gabriela Matečná (SNS) v relácii RTVS O 5 minút 12 (2. jún 2019): „Diskusia je naozaj široká, v každom prípade by stálo za to znížiť DPH na všetky potraviny. Dosah na štátny rozpočet by však bol obrovský. Ak by sme ju znížili plošne, stálo by to možno 400 až 500 miliónov eur. A to je obrovské číslo, ktoré si nemôže dovoliť žiadny minister za súčasnej alebo budúcej vlády. Preto zníženie DPH pôjde na vybrané druhy potravín so zníženým obsahom cukru alebo na potraviny prospešné pre zdravie.“ Dôležitý faktor tak predstavuje dopad spomínaných opatrení (a teda aj zníženej sadzby DPH na potraviny) na vyrovnanosť štátneho rozpočtu. K problémom spojeným so štátnym rozpočtom a odvodovým zaťažením sa vyjadruje aj Martin Vlachynský, analytik INESS , ktorý upozorňuje na načasovanie návrhu balíku piatich opatrení z dielne SNS – „chvíľu po tom, čo sa objavili prvé dáta potvrdzujúce negatívny dopad tzv. 'odvodu reťazcov' na ceny potravín.“ Na mysli máme rast cien potravín, ktorý však môže nižšia DPH spomaliť, respektíve až zvrátiť. Výrok teda v konečnom dôsledku hodnotíme ako zavádzajúci. Možnosti nastavenia zníženej sadzby DPH na potraviny limituje nielen Dankom spomínaný colný sadzobník, ale aj dopad návrhu na vyrovnanosť štátneho rozpočtu, na ktorý upozornilo viacero subjektov z politického a ekonomického prostredia.

Podľa stránky NR SR
Ako informuje SITA
ústredný portál verejnej správy
2018/1602.
SNS
hovorkyňa
Gabriela Matečná
INESS


A ušetrilo to pre slovenské zdravotníctvo naozaj minimálne 200, možno 250 miliónov eur tým, že si ich nevybrali ročne akcionári, ale zostali v zdravotníctve.

Pavol Paška uvádza číslo, ktoré vo všeobecnosti používajú vládni politici. Kým výška zisku súkromných zdravotných poisťovní sedí, jeho použitie už správne nie je. Výška zisku sa v danom období totiž navýšila približne päť-násobne z dôvodu účtovného navýšenia zisku Dôvery po jej predaji v roku 2009. Priemerný ročný zisk súkromných ZP by tak bol podstatne nižší a objem peňazí, ktorý by bol ušetrený by nedosiahol 200 - 250 miliónov, tak ako to hovorí predseda parlamentu, ale menej ako 100 miliónov. Podľa agentúry SITA bol v materiáli, ktorý v júli 2012 P. Paška hovorí pravdu v prípade tvrdenia o zisku súkromných zdravotných poisťovní. Podľa agentúry SITA bol v materiáli, ktorý v júli 2012 prerokovávala vláda uvedený zisk súkromných zdravotných poisťovní za obdobie 2006 až 2012 vo výške 558,6 mil. eur. Toto číslo potvrdila pre Pravdu aj ministerka zdravotníctva Z. Zvolenská (29. 8. 2012): "V rokoch 2006 až 2011 dosiahli súkromné zdravotné poisťovne zisk vo výške pol miliardy eur, čo je v starej mene viac ako 16,5 miliardy korún". Vypočítali sme, že podľa týchto čísel by bol ročný priemerný zisk ZP za daných 7 rokov skutočne približne 80 mil, čo sedí s údajom, ktorý uvádza Pavol Paška. Problémom však je fakt, že v tomto objeme peňazí je započítané aj navýšenie hodnoty poisťovni Dôvera. 31 decembra 2009 kúpila súkromná zdravotná poisťovňa Apollo poisťovňu Dôvera, pričom po zlúčení zostal ponechaný pôvodný názov jednej z nich - Dôvera. Znalecký posudok po kúpe ocenil Dôveru na o 470 mil. eur vyššiu hodnotu ako mala pred predajom, pričom nepribudli peniaze ani majetok. Vysvetlením bolo, že sa ocenila aj hodnota poistného kmeňa. Táto suma bola v účtovníctve vedená pod hospodárskym výsledkom a bez nej by nebol reálny zisk súkromných poisťovní, ktorý skutočne "zobrali ľuďom" za obdobie piatich rokov takmer 600 mil. eur, ale necelých 100 mil. eur. To by teda znamenalo, že kým Pavol Paška počíta s priemerom približne 80 miliónov na rok a dostáva sa tak na úroveň 200 - 250 miliónov eur za tri roky, v skutočnosti bola hodnota zisku zdravotných poisťovní za rok podstatne nižšia, a to približne 20 - 30 miliónov ročne, čo by za tri roky znamenalo približne 60 - 90 miliónov eur. Potenciálny zisk skúpil Demagog.sk vypočítať na základe výročných správ poisťovní, počas troch rokov kedy zákaz zisku trval. Demagog.sk sa dopracoval k zisku súkromných zdravotných poisťovní v celkovej sume 12,35 mil. eur za tri roky. Vláda Roberta Fica zakázala zisk zdravotných poisťovní prostredníctvom Zákona č. 530/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 1. januára 2008 . Tento zákon bol zrušený s účinnosťou od 1. augusta 2011 Zákonom č. 250/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý poisťovniam opätovne povolil tvorbu zisku. Zákaz zisku poisťovniam teda trval 3 roky. V tabuľke, spracovanej na základe výročných správ jednotlivých zdravotných poisťovní: Všeobecnej zdravotnej poisťovne , Union , Dôvera , Apollo a webovej stránky Poistenie.sk , uvádzame výsledky hospodárenia zdravotných poisťovní od r. 2008 do r. 2010. (za rok 2008 sú sumy prepočítané na euro): Výsledok hospodárenia zdravotných poisťovní v eurách 2008 2009 2010 Spolu Všeobecná zdravotná poisťovňa - 33 194 - 17 012 943 - 120 230 292 - 137 276 429 Union - 10 817 670 - 16 513 130 - 2 264 534 - 29 595 363 Dôvera 16 236 473 469 045 541 / 8 276 477 * 16 238 000 501 520 014,5 / 40 750 950,5 Apollo 1 187 446 x x 1 187 446 Spoločná zdravotná poisťovňa údaje nám nie sú k dispozícii údaje nám nie sú k dispozícii x údaje nám nie sú k dispozícii Spolu 17 379 888,4 452 016 084,9 / - 8 752 979,1 - 103 994 556,5 335 835 668 / - 124 933 396 * prvá suma zahŕňa všetky skutočnosti (vrátane predaja podniku) a druhá suma zachytáva výsledok hospodárenia iba z vykonávania verejného zdravotného poistenia. Údaje zo Spoločnej zdravotnej poisťovne nám nie sú k dispozícii, preto nemôžeme výrok dôveryhodne ohodnotiť. Ak by sme však vyňali Všeobecnú zdravotnú poisťovňu z našich výpočtov, a brali len súkromné poisťovne, tak zrušenie zisku zdravotných poisťovní by do zdravotníctva prinieslo sumu približne 12,35 milióna eur. Na základe našich prepočtov z výročných správ bola v dosiahnutá strata vo výške - 124 933 396 eur. Suma 365 401 416,73 nie je sumou, ktorá by sa vrátila do zdravotníctva, keďže zahŕňa aj zisk z predaja podniku, ktorý nie je príjmom zo zdravotného poistenia, t. j. nemusí sa vrátiť do zdravotníctva. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
SITA
Pravdu
kúpila
Zákona č. 530/2007 Z. z.,
Zákonom č. 250/2011 Z. z.,
Všeobecnej zdravotnej poisťovne
Union
Dôvera
Apollo
Poistenie.sk


Potešilo ma to, že v priebehu mesiaca januára odišlo z evidencie práce 18 tisíc ľudí, ktorí tam boli evidovaní a získali prácu.

Podľa informácií Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré zverejňuje pravidelne na svojich webových stránkach, je táto informácia pravdivá. Z evidencie bolo z dôvodu umiestnenia na trhu práce vyradených až 18 745 ľudí.

Dokument


Ako žijú ženy, v akých ťažkých podmienkach, aké sú vystavované násiliu, tak mne to nemusíte rozprávať. Mne to nemusíte rozprávať. 15 rokov, minimálne 15 rokov, som v správnej rade organizácie, ktorá pomáha týmto ženám a máme problém, aby sa to ufinancovalo, máme problém so štátnymi, a predsa to funguje. Predsa tam sa narodilo x detí, detí, ženy prišli a išli porodiť tzv. anonymným pôrodom. Väčšina z nich si tie deti nakoniec nechala, ale dávame tú príležitosť. My vieme tým ženám, nájdeme zamestnanie, tým ženám nájdeme bývanie

Anna Záborská je spoluzakladateľkou a dlhodobou aktívnou členkou predsedníctva o.z. Fórum života . Združenie vzniklo v decembri 2003. Záborská bola v predsedníctve už v roku 2010 (staršie výročné správy na webe dostupné nie su), je v ňom dodnes. Združenie pomáha ženám v ťažkých životných situáciách. Cez projekt Zachráňme životy už 13 rokov finančne podporuje tehotné ženy, ktoré s dieťaťom nepočítali - aby ho zachránili. Takto sa podarilo priviesť na svet viac 169 detí. „Tri z nich dali matky na adopciu a ostatné žijú so svojimi rodinami,” uviedla pre Demagóg.SK Mária Demeterová, koordinátorka konkrétnej pomoci Fóra života. „Na základe nami poskytovaného odborného poradenstva (však) konštatujeme, že ženy sa vo viacerých prípadoch na začiatku rozhodli dať dieťa ihneď po narodení na adopciu, postupne zvažovali pestúnsku starostlivosť a nakoniec si dieťa nechali v osobnej starostlivosti,” dodala. Medzi formami pomoci, ktoré združenie ženám ponúka , sú aj utajené pôrody. Web združenia uvádza aj príklady, kedy cez projekt Femina pomohli ženám nájsť si zamestnanie. Demeterová dodala, že „okrem toho je (Anna Záborská - pozn.) predsedníčka správnej rady n. o. Áno pre život, ktorá sa ako jedna z prvých organizácií začala venovať ženám v ťažkých životných situáciách. V jej Domove J. B. Mollovej sa za roky 1998 – 2019 narodilo 69 detí, pričom mnohé z týchto detí by bez podanej pomocnej ruky ich matke boli v čase krízy umiestnené do ústavnej starostlivosti.” Tvrdenie Anny Záborskej preto hodnotíme ako pravdivé.

je
Fórum života
vzniklo
bola
je
pomáha
Zachráňme životy
podarilo
ponúka
uvádza


Áno, Robert Fico je autorom tohto zákona o pamätnom dni holokaustu.

Národná rada SR 31. októbra 2001 schválila návrh zákona, ktorý určil nový pamätný deň. Pamätný deň s názvom „Deň obetí holokaustu a rasového násilia” si pripomíname 9. septembra už 21 rokov od roku 2002. Právny základ na schválenie predložil v tej dobe nezávislý poslanec Robert Fico. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

základ


Uvedomme si, že keď je takto príjemne ako je napríklad dnes, tie teploty sú také, aké sú, tak tá denná spotreba plynu je okolo 5-6 miliónov metrov kubických, ale keď príde zimná špička, tak to môže vyletieť až na 26, čiže možno až na 5-násobok alebo 4-násobok toho, čo míňame v období, kedy nie je vykurovacia sezóna rozbehnutá.

Podľa dát International Energy Agency , Slovensko potrebuje plyn v objeme 5,3 mld. m3. SPP má 66 % podiel na slovenskom trhu a v roku 2013 predala podľa Výročnej správy 2013 plyn (s. 19) v objeme 3,3 mld. m3 plynu. 100 % spotreby plynu by teda jednoduchým prepočtom bolo nad 5 mld. m3 plynu.

Podľa preventívneho plánu Ministerstva Hospodárstva SR bude spotreba (pdf,s. 27) plynu nasledovná:

6
miliónov
zime
histórii
International Energy Agency
Výročnej
plánu


Beriete platy sestričkám, áno, beriete platy sestričkám, beriete peniaze zo zdravotníctva.

Konsolidačný balík spomaľuje valorizáciu platov zdravotníkov na 3 % v roku 2025, obmedzuje tak ich vopred dohodnutý rast. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Valorizácia miezd zdravotníkov bola dohodnutá po rokovaniach LOZ s vládou Eduarda Hegera. Na základe valorizácie, mzdy zdravotníkov rastú každoročne rovnako ako priemerná mzda v hospodárstve. Za rok 2024 to predstavuje valorizovaný nárast miezd zdravotníckeho personálu v priemere 7,7 % nárast.

Vládou schválená konsolidácia verejných financií ( .pdf , s. 19) navrhuje spomalenie valorizácie platov zdravotníkov na 3 % v roku 2025 v nemocničnej aj ambulantnej sfére. Toto opatrenie má priniesť do štátnej pokladnice 259 miliónov eur.

„Toto znamená, že reálne k žiadnemu nárastu nedôjde, pretože aj inflácia sa odhaduje okolo tých troch percent,“ uvádza zdravotnícka analytička Jana Ježíková a dodáva, že „ide o testovanie odolnosti a poslušnosti zdravotníkov“.

V reakcii na toto opatrenie v spojení s plánovanou zmenou právnej formy nemocníc na akciové spoločnosti Lekárskeho odborového združenia (LOZ) zbiera „výpovede z nadčasovej práce a je pripravené na ďalšie kroky“.

Vláda znižuje vopred dohodnutý rast platov zdravotníkov, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

dohodnutá rovnako .pdf uvádza zbiera znižuje


Na druhej strane, ale pozrime si transparentné výberové konania, ktoré prebiehali teraz v rámci personálnych obsadení jednotlivých ministerstiev a zaujímavé je, že vždycky, keď na dočasnú pozíciu vláda nasadila nejakého človeka, zázračne všetci títo dosadení ľudia náhodou tie transparentné výberové konania aj vyhrali. Všetky do jedného.


Ja, ak dovolíte, tiež pridám jeden citát pani premiérky, "žiadna vláda nemôže byť dôveryhodná, keď nerieši krízu morálky a keď jej členovia nedodržiavajú pravidlá," povedala počas záverečnej reči v parlamente k programovému vyhláseniu.

Citát patrí premiérke Radičovej ako je uvedené na portáli pravda.sk.

Citát


My sme dokonca ponúkali za vlády prvej vlády Roberta Fica, že podporíme zrušenie imunity, ktoré predloží pán poslanec Paška. Potom keďže to vyzeralo, že by to mohlo aj prejsť, tak to radšej stiahol.

Pavol Paška predložil v marci 2008 návrh ústavného zákona , ktorým by sa zrušila poslanecká imunita. Aj keď bola podľa Lipšica vtedajšia opozícia ochotná hlasovať za, neurobila tak dostatočne. Prebehlo pritom päť hlasovaní , v ktorých za Paškov návrh hlasovali iba poslanci strany Smer a KDH. Poslanci ďalších dvoch opozičných strán SDKÚ a SMK sa pri hlasovaní neprezentovali, rovnako ani poslanci HZDS a SNS. Výsledkom bolo, že parlament nebol uznášania schopný. Predkladateľ návrhu Paška následne svoj návrh stiahol .

návrh ústavného zákona
päť hlasovaní
stiahol


Pripomínam, že my sme urobili za rok 2,4 miliardy (konsolidáciu verejných financií, pozn.).

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, kedže bývalá vláda Ivety Radicovej podla údajov Ministerstva financií znížila deficit približne o 1,5 miliardy eur a podarilo sa jej ho stacit na úroven 4,6%. TASR uvádza, že deficit verejných financií pocas vlády Ivety Radicovej klesol na 4,6%. Eurostat v štatistike uvádza mieru deficitu na úrovni - 4,8 %.Podla údajov Ministerstva financií v dobe nástupu Ivety Radicovej na post premiérky 8. júla 2010 bola výška deficitu štátneho rozpoctu 2,913 mld. eur. V case odovzdávania vlády 4. apríla 2012 bola výška deficitu 1,404 mld. eur. Celkovo bol teda za dobu vlády Ivety Radicovej znížený deficit štátneho rozpoctu o 1,509 mld. eur.

TASR Eurostat bola bola


Spolu dohodli v parlamente a zriadili sme fiškálnu radu, dohodli sme sa s absolútnou väčšinou na zložení tejto fiškálnej rady.

Fiškálna rada alebo podľa oficiálneho názvu Rada pre rozpočtovú zodpovednosť vznikla ako súčasť zákona o rozpočtovej zodpovednosti, ktorý bol schválený 8. decembra za vlády I. Radičovej. Ako uvádza P. Kažimír išlo o širokú dohodu naprieč politickým spektrom. Za prijatie ústavného zákona o dlhovej brzde hlasovali všetci prítomní poslanci, jeden poslanec sa zdržal.

schválený
hlasovali
rozpočtovej zodpovednosti
inštitúcia
SITA
27. júna


...ale krajiny, ako Rakúsko, Grécko, Portugalsko, Slovinsko, Cyprus, Malta a mohol by som pokračovať. Tieto krajiny veľmi jasne povedali, že nebudú podporovať protiruskú hystériu, že nebudú podporovať rusofóbiu a je to úplne legitímne.

Medzi krajiny EÚ, ktoré doteraz nevyhostili ruských diplomatov patria Slovensko, Slovinsko, Malta, Bulharsko, Luxembursko, Rakúsko, Portugalsko, Cyprus a Grécko. Podľa oficiálnych vyjadrení predstaviteľov vlád týchto štátov nie je dôvodom odmietnutia vyhostenia ruských diplomatov odmietnutie podporovať protiruskú hystériu alebo rusofóbiu. Spomenuté krajiny síce nevyhostili ruských diplomatov ale pristúpili k iným diplomatických krokom. Zároveň mnohé nevylúčili, že k tomuto kroku v budúcnosti ešte pristúpia, prípadne mali na nevyhostenie iné dôvody ako prezentoval poslanec Ľuboš Blaha. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Prvá časť z vyššie spomenutých štátov, pozostávajúca zo Slovenska, Slovinska, Malty, Bulharska a Luxemburska pristúpila k stiahnutiu svojich veľvyslancov z Ruska. Luxembursko a Malta nepristúpili k vyhosteniu ruských diplomatov predovšetkým z dôvodu malého počtu svojich diplomatov v Ruskej federácii, čím by mohlo dôjsť k znefunkčneniu diplomatickej misie, respektíve ruských diplomatov na ich území, z dôvodu, že nemajú pochybnosť, že by mohli byť zapletení do akejkoľvek špionáže. Slovinský premiér Karl Erjavec poskytol iba krátke tlačové vyhlásenie, ktorého podstatou bolo priklonenie sa k záveru Európskej komisie, že je najskôr dôležité vyšetrenie celého prípadu. Podľa vyjadrenia bulharského premiéra Bojka Borisova Bulharsko podporilo kroky ostatných štátov, ale v súčasnej situácii sa rozhodlo zostať neutrálne, z dôvodu predsedníctva v Rade EÚ. Slovensko podľa vyjadrenia Petra Pellegriniho nechce robiť unáhlené teatrálne gestá, ale nevylučuje v budúcnosti pristúpiť aj ku ďalším krokom. Túto líniu potvrdil aj minister zahraničných vecí SR Miroslav Lajčák, ktorý na otázku, že či výsledkom môže byť, že sa Slovensko pripojí k 19 krajinám EÚ, ktoré Rusov vyhostili nasledovne: „ Jasné, to môže byť. Ten proces je otvorený ,“ Do druhej skupiny krajín ktoré nepristúpili ani k vyhosteniu svojich diplomatov, ani k povolaniu svojich diplomatov z Ruska patria Rakúsko, Portugalsko, Grécko a Cyprus. Podľa rakúskeho hovorcu vlády Petra Launsky-Tieffenthala „ Rakúsko ako neutrálna krajina je zodpovedné za udržiavanie dialógu medzi východom a západom a z tohto dôvodu nevyhostí ruských diplomatov .“ Avšak dodal, že Rakúsko podporuje stiahnutie diplomatov EÚ z Moskvy. Minister zahraničných Portugalska argumentoval najmä tým, že v Lisabone nepôsobí veľký počet ruských diplomatov a neexistuje presvedčivý dôvod na ich vyhostenie a zároveň dodal, že Portugalsko preferuje spoločný postup na celoeurópskej úrovni. Podľa vyjadrení gréckych a cyperských vládnych predstaviteľov Grécko a Cyprus sa odvolávajú na svoje predchádzajúce sľuby, že nebudú sankcionovať člena Bezpečnostnej Rady OSN. Zároveň grécky premiér Alexis Tsipras sa nechal na summite EÚ počuť, že: „ Je potrebné vyjadriť solidaritu Veľkej Británii a britským občanom, ale na druhej strane je potrebné vyšetrovať, “

nevyhostili Spomenuté Prvá potvrdil


...generálny prokurátor sa rozhodol preveriť celé vyšetrovanie (kauzy Emisie, pozn.).

Televízia TA3 informovala 8. januára 2014, že generálny prokurátor Jaromír Čižnár má v úmysle osobne prešetriť zastavenie vyšetrovania kauzy predaja emisií.

prešetriť SITA


...sa prijal zákon o verejnom obstarávaní, kde naozaj mnoho aj opozičných návrhov vlastne bolo schválených.

Opozičné návrhy v tomto prípade podali poslanec M. Beblavý a poslankyňa L. Žitňanská. Ako uvádza Portál právnych predpisov Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky množstvo z týchto pripomienok bolo akceptovaných. Novela zákona o verejnom obstarávaní, ktorej prekladateľom bol minister Kaliňák, bola schválená 19. marca 2013. V 2. čítaní podalo niekoľko opozičných poslancov pozmeňujúce návrhy. Prijatý bol návrh Hrnčiara (.pdf), prešiel jeden bod z návrhu Juriniovej (. pdf, bod. 6), prešiel aj pozmeňujúci návrh Chrena (.pdf), schválený bol aj návrh Matoviča (.pdf), prešli návrhy Žitňanskej (.pdf) a taktiež jeden Vašáryovej (.pdf). Neprešli návrhy Hudackého, jeden návrh Hrnčiara, niektoré body z návrhu Juriniovej a jeden návrh Vašáryovej. Množstvo, ktoré prešlo, možno hodnotiť ako mnoho návrhov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Portál Novela Prijatý Hrnčiara prešiel Juriniovej prešiel Chrena schválený Matoviča prešli Žitňanskej taktiež Vašáryovej


Gorila nie je o nejakom paragrafe nejakého zákona, ani o privatizácií letiska nie je Gorila. Gorila je o tom, že v civilizovanej krajine a poviem príklad, Nórsko, ak sa prevalilo, že šéfka tajnej služby v Nórsku odstúpila, pretože prezradila meno tajného agenta Nórska v Pakistane. Poviem iný príklad, odstúpila, odstúpila dobrovoľne, odstúpila na vlastnú žiadosť.

( SITA , 19. januára 2012) "Šéfka hlavnej nórskej tajnej služby musela odstúpit po tom, ako vyzradila, že krajina má tajných agentov v Pakistane. Vo štvrtok jej rezignáciu oficiálne potvrdilo ministerstvo spravodlivosti." ( BBC , 19. január 2012) " Norway's head of intelligence Janne Kristiansen has handed in her resignation because she said too much during a parliamentary hearing. According to a transcript, Ms Kristiansen (šéfka nórskej tajnej služby, pozn.) told the hearing that Norway had agents working in Pakistan. ...Although she indicates that the PST does not have its own relationship with Pakistan intelligence, she says the Norwegian armed forces' intelligence agency, or E service, does." ( Telegraph , 20. január 2012) " PST chief Janne Kristiansen has informed me that she is resigning from her post effective immediately ," Justice Minister Grete Faremo said. ..."The minister was referring to Ms Kristiansen's appearance on Wednesday before a parliamentary committee during which she revealed that Norway's military intelligence, the E Service, had agents in Pakistan ." Je pravdou, že šéfka nórskej tajnej služby (PST) sama odstúpila potom ako odhalila, že nórska vojenská tajná služba má svojich agentov v Pakistane. J. Kollár nepresne uvádza prícinu odstúpenia šéfky nórskej tajnej služby. Tá podla dostupných informácií neprezradila meno agenta ale to, že ich Nórsko v Pakistane má. Napriek tomu, hodnotíme výrok ako pravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA BBC Telegraph


Vláda Smeru bola pri justícii posledných 8 rokov, z toho 6 mala priamo pod kontrolou ministerstvo spravodlivosti.

V priebehu posledných 8 rokoch rezort spravodlivosti priamo riadil nominant Smeru len v druhej Ficovej vláde. V prvej Ficovej vláde bol s výnimkou jedného týždňa ministrom vždy nominant HZDS, takže neplatí, že by bol rezort pod "priamou" kontrolou strany. Navyše, za posledných rokoch 8 rokov bol Fico a Smer pri moci len 6 rokov. Výrok na základe týchto nepresností hodnotíme ako nepravdivý. Slovensku v posledných 8 rokoch vládli tieto vlády : Ficova vláda II (SMER): 2012-2014 Radičovej vláda (SDKÚ - KDH - Most - SaS): 2010-2012 Ficova vláda I (SMER - HZDS - SNS): 2006-2010. V prvej Ficovej vláde bol ministrom spravodlivosti nominant HZDS Štefan Harabin (do roku 2009) a po jeho zvolení za predsedu najvyššieho súdu Viera Petríková (rovnako nominantka HZDS). V čase 23.6.-3.7.2009 bol dočasne povedený riadením rezortu predseda vlády Robert Fico. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vlády nominant dočasne


Každý jedenásty dôchodca v kraji nám zomiera.

Tvrdenie, že v kraji zomiera každý jedenásty dôchodca, platí „len” pre Nitriansky kraj pre december 2020. V Trenčianskom, Trnavskom a Prešovskom kraji zomrel za posledný mesiac minulého roka každý 12-13 dôchodca. V ostatných krajoch bola pandemická situácia seniorov menej vážna. Pohľad na celé Slovensko ukazuje, že v roku 2020 zomrelo 50 seniorov z tisíc, čo je každý dvadsiaty senior ( .zip ). Keďže Denisa Saková vo svojom tvrdení ponúka len časť obrazu pre časť obdobia, čo skresľuje celkový pohľad, hodnotíme ho ako zavádzajúce.

platí .zip


Všetky privatizácie, ktoré prebehli na Slovensku či išlo o telekomunikácie, či išlo o privatizáciu v oblasti plynárenstva alebo v oblasti elektriny znamenali prudké navýšenie cien energií, pretože ten kto investuje peniaze do kúpi...

Medziročná zmena cien pre priemernú domácnosť k januáru príslušného roka (%) 2006 2007 2008 2009 2010 Elektrina 4,7 - 0,2 2,6 6,7 -3,3? Plyn 27,9 2,7 0,0 0,9 - 4,7? Privatizácia SPP prebehla v roku 2002, privatizácia Slovenských elektrární v apríli 2006, a privatizácia Telekomu v roku 2000. Kým dáta vyššie sú použiteľné len pre porovnanie tvrdenia so stavom v cenách elektriny, je vidieť, že v ich prípade nedošlo k bezprostrednému navýšeniu cien a teda neplatí Ficove tvrdenie o "všetkých privatizáciách." Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

zmena cien


V tom Banskobystrickom kraji 102 stavebných strojov, z ktorých mnohé dodnes behajú po Hriňovej ste predali za jedno jediné euro.

Národná kriminálna agentúra obvinila v máji 2022 v súvislosti s predajom hnuteľného majetku Banskobystrickej regionálnej správy ciest dve osoby spojené so stranou Republika. Obvinený bol nezaradený poslanec za Republiku, Miroslav Suja, spolu s asistentkou europoslanca Milana Uhríka, Ivanou Slivkovou. Obaja pôsobili v predstavenstve Banskobystrickej regionálnej správy ciest v čase, keď banskobystrickej župe šéfoval Marian Kotleba. Slivková bola predsedníčka predstavenstva a Suja jeho podpredseda. Spoločne v roku 2017 predali súkromnej spoločnosti z Hriňovej 103 strojov za jedno euro, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

NAKA oboch vyšetruje s podozrením na spáchanie zločinu porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku. Predseda strany Republika, Milan Uhrík, ktorý bol v tom čase Kotlebovým riaditeľom Úradu Banskobystrického samosprávneho kraja, označil 103 predaných strojov, vrátane starých traktorov, nákladných áut a sypačov, ako „neupotrebiteľný šrot“. V roku 2017 primátor Hriňovej, Stanislav Horník, oznámil : „Máme informácie, že sa s týmto majetkom ďalej obchoduje. Obchoduje sa s ním v sumách rádovo v tisícoch eur za jednotlivé položky“.

predsedníčka vyšetruje oznámil


To čo bolo predložené do vlády boli dva listy (nový zákon na podporu vlastenectva, resp. novela zákona o štátnych symboloch, pozn.). Necelé dve strany. Tak vyzeral návrh, ktorý predložil pán premiér Fico. Na základe pripomienok hneď  na vláde pána Mikolaja sa tam dostala školská oblasť, tématika a tak ďalej.

Predložený návrh zákona na vládnom zasadnutí nie je dostupný.


Ale v roku 2011, všetky tieto peniaze prišli (peniaze, ktoré mali mestu vyplatiť v roku 2010 SSC, ŽSR a iné inštitúcie, pozn.), pán primátor teda vedel, že v 2011 tieto peniaze na účet mesta prídu. Konkrétne, keď len porovnáme kapitálové príjmy z rozpočtu mesta, veľmi jednoduché porovnanie, v roku 2010 boli príjmy 2 mil. eur, v roku 2011 boli takmer 9 mil. eur, a potom sa prevrátili v 2012 na 2 milióny aj niečo, v 2013 3 milióny aj niečo ...

Tomáš Vaňo pravdivo uvádza sumu, ktorá mestu Trenčín pribudla v rámci kapitálových príjmov do rozpočtu v roku 2011. Tiež možno tvrdiť, že primátor s týmito peniazmi počítal. V údaji o kapitálových výdavkoch v roku 2013 Tomáš Vaňo uviedol údaj zo schváleného rozpočtu, avšak táto suma bola napokon nižšia, ako vyplýva zo Záverečného účtu za rok 2013. Napriek tejto nepresnosti hodnotíme výrok ako celok za pravdivý. Na základe Metodického usmernenia (str. 4) Ministerstva financií Slovenskej republiky k č. MF/010175/2004-42 sa spomínané peniaze, ktoré mali ŽSR, SSC a iné inštitúcie vyplatiť mestu Trenčín, spolu s inými príjmami z predaja hnuteľného a nehnuteľného majetku, dotácii a transferov, zaraďujú v rozpočtovej klasifikácii medzi kapitálové príjmy. Podľa Záverečného účtu Mesta Trenčín za rok 2011, boli kapitálové výdavky naplánované v pôvodnom rozpočte na 12,1 mil. eur. Počas roka bola však táto suma zmenená na 7,8 mil. eur a skutočné plnenie napokon dosiahlo výšku 8,8 mil. eur. Údaje o konkrétnych položkách možno vidieť v schválenom rozpočte 2011 najmä "Príjem z predaja pozemkov a nehmotných aktív". Keďže zmeny rozpočtu 2011 boli robené už počas úradovania Richarda Rybníčka, mesto Trenčín očakávalo spomínané kapitálové príjmy, a teda možno tvrdiť, že "primátor vedel, že v 2011 tieto peniaze na účet mesta prídu." Výška naplnených kapitálových príjmov sa podľa hodnotiacich správ mesta Trenčín takmer presne zhoduje s Vaňovým tvrdením. Ako vidíme v priloženom grafe, kapitálové príjmy v roku 2011 značne prevýšili priemer a vyšplhali sa takmer na úroveň 9 mil. eur. Podľa Vaňa mali kapitálové príjmy v roku 2013 presahovať 3 mil. eur. Tento údaj však súhlasí len s pôvodne schváleným rozpočtom 2013, pričom skutočné plnenie (str. 6) dosiahlo napokon len 1,7 mil. eur. Zdroj: Hodnotiace správy mesta Trenčín v rokoch 2009 až 2013 dostupné TU Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

usmernenia
Záverečného účtu
rozpočte 2011
plnenie
TU


...celoeurópska nedôvera k Európskej únii, o tom hovoria štatistiky...

Podľa prieskumu verejnej mienky Eurobarometer z roku 2015 (s 83, .pdf ), má tendenciu veriť Európskej únii 42 % respondentov. Naopak, 51 % vyjadrilo nedôveru, pričom najnižšiu mieru dôvery vykazuje severovýchodný región v Česku a britský región West Midlands, kde bola nameraná dôvera len u 25 % respondentov. Len jedna pätina (43) regiónov vykázala dôveru nad 50%. Výrok Mareka Maďariča na základe tejto analýzy hodnotíme ako pravdivý. Obrázok prevzatý z prieskumu Eurobarometer, s. 83. Znázorňuje tendenciu dôverovať ľudí v jednotlivých oblastiach EÚ. Čím tmavšia farba, tým viac ľudí dôveruje EÚ. V porovnaní s rokom 2012 došlo v niektorých regiónoch k poklesu v dôvere v EÚ, v niektroých zase dôvera narástla. Najväčší nárast (približne 20 p.b.) zaznamenalo niekoľko regiónov v Španielsku. Naopak, najvýznamnejší pokles dôvery bol zaznamenaný v Lombardii na severe Talianska a v niekoľkých oblastiach vo Francúzsku. Zmeny dokumentuje nasledujúca mapa (prevzatá z štúdie Eurobarometer, s. 85): Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf


Ďalej sme navýšili rozpočet na zvýšenie dávok v hmotnej núdzi

Položka hovoriaca o objeme peňazí určenom na dávku v hmotnej núdzi sa v štátnom rozpočte na rok 2011 nenachádza.

štátnom rozpočte


...sadli sme si na koaličnej rade a boli predložené všetky informácie, ktoré viedli k tomu, že koaliční partneri povedali, že nevidia žiadny dôvod na odchod Roberta Kaliňáka.

Koaličná rada by sa mala podľa koaličnej zmluvy schádzať raz za mesiac, v prípade potreby aj častejšie. Zápisnice alebo iné záznamy o priebehu týchto rokovaní neexistujú, preto nemôžeme posúdiť priebeh rokovania. Koaličná rada sa mala zaoberať kauzou Kaliňáka 13. júna 2016. Na tlačovej konferencii po rokovaní boli novinárom predložené dokumenty, ktorých mal predložiť minister vnútra aj koaličným partnerom. Rokovanie skončilo s vyhlásením, že koaliční partneri Kaliňákovi dôverujú. Nevieme hodnotiť, či boli novinárom predložené všetky, a tie isté dôkazy ako koaličným partnerom, ani to, či rozhodnutie koaličných partnerov vzniklo len na základe týchto dokumentov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Koaličná rada o kauze Bašternák rokovala 13. júna 2016. Za SMER boli prítomní Robert Fico, Robert Kaliňák a Marek Maďarič. Strana Most-Híd zastupovala štvorčlenná skupina v zložení Béla Bugár, Lucia Žitňanská, Gábor Gál a László Sólymos. Za SNS bol prítomný Andrej Danko, Anton Hrnko a Tibor Bernaťák, za Sieť Radoslav Procházka, Igor Janckulík a Eduard Adamčík. Rokovanie koaličných strán trvalo viac ako dve hodiny a výsledkom bolo vyhlásenie, že strany dôverujú Kaliňákovi. Na tlačovej konferencii potom, boli predložené materiály, ktoré mali byť predložené aj koaličným partnerom. Ku kauze sa vyjadril na mieste len Béla Bugár, ten svoj názor povedal už pred rokovaním: " To, čo tvrdí opozícia, z tých dokumentov nevyplýva. Z týchto dokumentov nevyplýva, že by (Robert Kaliňák, pozn.) mal blízky vzťah s Bašternákom ". Mediálne informácie tak potvrdili, že isté dokumenty boli predložené koaličným partnerom, avšak nemôžeme hodnotiť, či rozhodnutie o dôvere padlo len na základe týchto dôkazov.

Koaliční partneri takto ministra vnútra podržali, avšak ozývajú sa aj také hlasy, ktoré s postupom a konaním ministra spokojní nie sú. V rozhovoru pre SME z októbra 2016 povedala Lucia Žitňanská na margo prípadu toto: " Myslím si, že situácia sa dostala do polohy, že také rozhodnutie (odstúpenie, pozn.) by bolo namieste. V záujme dôveryhodnosti inštitúcií a polície ako takej. Jedna vec sú fakty, druhá vec je konflikt záujmov a tretia vec je, že jednoducho v istej situácii, keď nedôvera presiahne hranicu a začína to ubližovať inštitúcii ako takej, tam už potom bez ohľadu na oprávnenosť alebo neoprávnenosť konkrétnych výčitiek je asi namieste uprednostniť záujem dôveryhodnosti inštitúcií. “

Poslankyňa za Sieť, Alena Bašistová svoj nesúhlas vyjadrila aj na hlasovaní o dôvere Kaliňákovi na mimoriadnej schôdzi v septembri. Na novinársku otázku povedala: " Môj postoj odzrkadľuje zmiešané pocity z toho, či má pán minister zotrvať vo svojej funkcii (...) vzhľadom na informácie, ktoré pribúdajú v kauzách, ktoré hýbu spoločnosťou (...) by som na jeho mieste nad odstúpením uvažovala. " Potom, ako na sneme Siete zvolili novú predsedu, dával Procházka rozhovor pre Hospodárske noviny , kde sa vyjadril aj ku Kaliňákovi. Ako zdôrazňoval, hovorí len vo vlastnom mene. " Bašternáka nepoznám. Ale môj osobný pocit a môj hodnotiaci úsudok je, že je to regulárny dépeháčkový podvodník, ktorý by mal sedieť. (...) Ja mám Kaliho rád ako človeka. Bodka. To, že je politicky odpísaný, je podľa mňa dnes zrejmé aj jemu samému. "

O postoji ostatných koaličných poslancov k danej kauze sa dá viac dozvedieť z výsledkov hlasovaní na mimoriadnych schôdzach k odvolaniu Kaliňáka. Tieto prebehli 7. júna a 23. septembra 2016 . Podľa hlasovacích schém dostupných na stránkach Rady môžeme vidieť ako hlasovali jednotliví koaliční poslanci. V prvom pokuse hlasovalo za odvolanie Kaliňáka 58 poslancov. V druhom termíne za odvolania ministra vnútra hlasovalo 40 poslancov, 78 bolo proti. Čo sa týka koaličných partnerov, Bélu Bugára, Andrej Danka a vtedajšieho predsedu strany Sieť Radoslava Procházku, všetci traja v otázke vyjadrenia nedôvery ministrovi Kaliňákovi hlasovali proti, čím mu vyjadrili ich podporu.

koaličnej zmluvy
13. júna
Koaličná rada
tlačovej konferencii
SME
Alena Bašistová
Hospodárske noviny
7. júna
23. septembra 2016
V prvom pokuse
V druhom termíne


Teraz ste úplne vypustili povinnosť, dokonca aj rokovať v tých obciach, kde je, kde je minimum 20% v štátnom jazyku. Slováci ďalej, Slováci ďalej.

Regulácia sa nachádza v zákone z 10. júla 1999 č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín. Ten hovorí: § 2 (1) Ak občania Slovenskej republiky, ktorí sú osobami patriacimi k národnostnej menšine, tvoria podľa posledného sčítania obyvateľov v obci najmenej 20 % obyvateľstva, môžu v tejto obci používať v úradnom styku jazyk menšiny. § 3 (1) Rokovanie orgánu územnej samosprávy v obci podľa § 2 ods. 1 sa môže uskutočňovať aj v jazyku menšiny, ak s tým súhlasia všetci prítomní. (2) Poslanec obecného zastupiteľstva v obci podľa § 2 ods. 1 má právo používať na rokovaní tohto orgánu jazyk menšiny. Tlmočenie zabezpečí obec. (3) Kronika obce podľa § 2 ods. 1 sa môže viesť aj v jazyku menšiny.

1999 č. 184/1999


Zvýšili sme príspevok na starostlivosť o dieťa ...

Stránka Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny informuje:

Stránka


Ak že firma stratí zákazku, nemá prácu pre ľudí a teraz ich bude musieť prepustiť. V konečnom dôsledku pre tých najstarších, ktorí tam najdlhšie robia, bude musieť mať zaplatiť 7 platov (v prípade prepustenia, pozn.). To hovorím samozrejme o tej krajnej hranici, že by to bol ten, ktorý tam robí viac ako 20 rokov u toho zamestnávateľa.

Poslanec Brocka tvrdí, že podľa novely zákonníka práce je zamestnávateľ povinný prepustenému zamestnancovi v prípade, že tento zamestnanec u zamestnávateľa pracoval najmenej 20 rokov, vyplatiť odstupné vo výške 7 platov. Toto tvrdenie je nepravdivé, pretože podľa zákona č. 311/2001 Z.z. po novele (.rtf) z 25.10.2012, § 76 ods. 1 písm. d patrí zamestnancovi "odstupné najmenej v sume štvornásobku jeho priemerného mesačného zárobku, ak pracovný pomer zamestnanca trval najmenej dvadsať rokov" . Toto je zároveň najvyššie odstupné v prípade výpovede zo strany zamestnávateľa.

zákona č. 311/2001 Z.z.
novele
§ 76


...pretože ja mám mandát nielen od vlády Slovenskej republiky, ale aj od parlamentu, že akékoľvek otázky súvisiace s kvótami budeme vetovať

Vláda SR sa opakovane stavia proti povinným kvótam pre štáty EÚ určujúce minimálne počty utečencov, ktoré by mali jednotlivé krajiny prijať. V júni tohto roku kvóty odmietla aj NR SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

opakovane stavia proti odmietla vyjadrenia


Michal Truban reaguje na zostrihané video z roku 2013, v ktorom dáva študentom návod na cestu k úspechu vychádzajúc zo svojej skúsenosti s užívaním drog. Po kritike uznal , že „takto sa o drogách pred študentami nemá rozprávať.” Truban najskôr tvrdil , že v minulosti fajčil marihuanu. Neskôr priznal , že vyskúšal aj LSD. Pre Trubanovo tvrdenie, že aktuálne žiadne drogy neužíva, nemáme dôkaz, ktorý by ho potvrdil ani vyvrátil. Žiaden nám neposkytol ani Michal Truban, ktorého sme požiadali o vyjadrenie. Jeho tvrdenie považujeme preto za neoveriteľné.

video dáva uznal najskôr tvrdil priznal


Prognóza konštatuje, že vzrástla zamestnanosť o 2,1 %...

Podľa správy (.pdf, Komentár, s.4) Výboru pre makroekonomické prognózy sa predpokladá, že oproti roku 2013 sa zamestnanosť v roku 2014 zvýšila o 1,1%. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

správy


Bol tam (v jednom z uznesení posledného summitu lídrov EÚ k bezuhlíkovému hospodárstvu - pozn.) paragraf, ktorý hovoril o tom, že pre krajiny platí a to som samozrejme na tom trval aj ja, technologická neutralita, tzn. krajiny si sami môžu definovať, akým spôsobom budú vyrábať elektrickú energiu a akú technológiu na to použijú. A dodalo sa tam samozrejme ešte taká veta, že niektoré krajiny avizujú, že naďalej budú pokračovať aj vo využívaní jadrovej elektrické energie.

12. decembra 2019 sa v Bruseli stretli lídri krajín EÚ na klimatickom summite, aby sa rozprávali o záväzku dosiahnuť tzv. bezuhlíkové hospodárstvo. Šiesty paragraf prijatého uznesenia hovorí, že „ Európska rada uznáva potrebu energetickej bezpečnosti a rešpektovania práva členských krajín rozhodovať o svojom energetickom mixe a vybrať si najvhodnejšie technológie. Niektoré štáty uviedli, že ako súčasť svojho vnútroštátneho energetického mixu využívajú jadrovú energiu.” Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

stretli uznesenia


...v rezorte kultúry a médií som pracovala takmer 30 rokov (...).

Ako uvádza oficiálna stránka Ministerstva kultúry SR a aj Denník N , novovymenovaná ministerka kultúry Ľubica Laššáková absolvovala štúdium na Katedre rozhlasovej a televíznej žurnalistiky na Filozofickej fakulte Univerzity Komenského v Bratislave. Už od roku 1983 pôsobila ako zástupkyňa šéfredaktora odvetvového časopisu celulózovo – papierenského priemyslu Slovcepa. V rokoch 1988-2011 pracovala ako redaktorka a moderátorka Slovenského rozhlasu, kde väčšinu času moderovala reláciu "Rádiovíkend". Niekoľko rokov bola aj vedúcou odbornej redakcie a publicistiky. Neskôr zastávala pozíciu programovej a tlačovej manažérky PKO v Banskej Bystrici. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Od júna 2012 do júna 2016 v oblasti kultúry však nepracovala, keďže bola prednostkou Okresného úradu v Banskej Bystrici. Ľubica Laššáková je banskobystrickou mestskou poslankyňou a šéfkou poslaneckého klubu Smeru v Banskobystrickom kraji. V roku 2016 navyše pracovala v Štátnej vedeckej knižnici v Banskej Bystrici ako manažérka kultúry, projektová manažérka. V roku 2018 nastúpila na post krajskej šéfky strany po Jane Laššákovej, ktorú menovali za sudkyňu Ústavného súdu SR.

oficiálna
Denník N


Konkrétne napríklad prídavky na deti, daňový bonus pre pracujúcich rodičov štvrtý rok po sebe nebude zvýšené ani o cent, pretože tam je tá logika naviazania na životné minimum.

Od januára 2014 sa výška prídavku na dieťa nezmenila a nebude sa meniť ani budúci rok. Suma prídavku na dieťa sa upravuje rovnakým koeficientom ako životné minimum, ktoré sa od júla 2013 nezmenilo a podľa správy Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny ostáva pre rok 2017, teda v poradí štvrtý rok, opäť nezmenené. Výrok Jozefa Mihála hodnotíme ako pravdivý. Podľa zákona je prídavok na dieťa v roku 2016 vo výške 23,52 eur mesačne. Suma sa upravuje od 1. januára kaledárneho roka koeficientom, ktorým sa upravili sumy životného minima. Jeho aktuálna výška je 198,06 eur. Podľa Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny sumy životného minima sa upravujú k 1. júlu kalendárneho roka na základe koeficientu rastu čistých peňažných príjmov na osobu alebo koeficientu rastu životných nákladov. A to konkrétne v prípade, ak koeficient rastu čistých peňažných príjmov na osobu je nižší ako koeficient rastu životných nákladov nízkopríjmových domácností alebo ak koeficient rastu životných nákladov nízkopríjmových domácností je nižší ako koeficient rastu čistých peňažných príjmov na osobu, pričom tieto koeficienty porovnávame 1. štvrťrokom kalendárneho roka s 1. štvrťrokom predchádzajúceho roka. Tieto údaje poskytuje ministerstvu Štatistický úrad SR. Aktuálny koeficient životných nákladov nízkopríjmových domácností má hodnotu 0,994 a rozhoduje pre úpravu súm životného minima. Vzhľadom na negatívny vývoj tohto koeficientu a v záujme neznižovania príjmov obyvateľov sa vďaka novele zákona z roku 2014 neuplatňuje valorizačný mechanizmus, ak hodnota koeficientu je v prílušnom roku nižsia alebo rovná jednej. "V opačnom prípade by muselo dôjsť k zníženiu životného minima a dávok naň naviazaných, čomu sme spomínanou novelou zákona úspešne predišli. Neznížia sa preto napríklad rodičovský príspevok, prídavok na dieťa a príplatok k prídavku na dieťa, príspevok na podporu náhradnej starostlivosti o dieťa, náhradné výživné, ...," vyjadrilo sa Ministerstvo. Medzi rokom 2010 a 2014 sa suma prídavku na dieťa zvýšila o 1,53 eur, zatiaľ čo životné minimum vzrástlo z 185,38 eur na 198,09 eur. Kvôli poklesu spotrebiteľských cien, teda aj životných nákladov, na ktoré sa viaže životné minimum, sa ministerstvo od roku 2014 rozhodlo životné minimum nevalorizovať. Dátum zverejnenia analýzy: 16.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

správy

Podľa zákona

Aktuálny koeficient

vyjadrilo


Bol jeden návrh dokonca ústavného zákona, ktorý sme spolu (koalícia aj opozícia pozn.) prijali a to bol o dlhovej brzde.

Je pravdou, že spomínaný zákon o dlhovej brzde bol prijatý po vzájomnej dohode koalície a opozície a hlasovali za neho všetci prítomní poslanci (jeden sa zdržal). Pavol Hrušovský hovorí pravdu.

predstavili výbor SITA hlasovalo


Prečo vláda v prvom období vytvorila 11 operačných programov? To je najviac zo všetkých štátov. Nikto nemá takú komplikovanú štruktúru alebo tak fragmentované rozdelenie.

Podľa dostupných informácii je možno konštatovať, že počet národných operačných programov na Slovensku bol znížení z 11 na súčasných 6 práve súčasnou vládou začiatkom tohto roku. Súčasných 6 národných operačných programov je stále (spolu s Maďarskom a ČR) najviac spomedzi všetkých krajín EÚ. Nevieme však zistiť, či to bola skutočne prvá vláda Roberta Fica, ktorá zaviedla 11 operačných programov. Výrok preto hodnotíme ako neovertiteľný. Oficiálna stránka generálneho riaditeľstva EK zaobrajúceho sa regionálnou politikou, klasifikuje operačné programy a pri Slovensku uvádza v jednotlivých kategóriách nasledovné čísla: - 6 Operačných programov pri národných programoch (rovnaký počet majú aj Maďarsko a ČR) - 2 Operačné programy pri regionálnych programoch (napr. Veľká Británia aj Poľsko majú16, Taliansko dokonca 21, Francúzsko 26 apod.) - 6 Operačných programov pri medziregionálnych projektoch (napr. Slovinsko má 9, Maďarsko 8). Portál eurofondy.webnode.sk uvádza 11 Operačných programov na Slovensku, plus ďalšie 2 mimo Národný strategický referenčný rámec. Rovnaká stránka na inom mieste hovorí o "všetkých 14 operačných programoch (operačné programy NSRR, ďalšie operačné programy –Cieľ3)". Zmenu v počte operačných programov spomínal premiér Robert Fico podľa správy SITA zo 16.1.2013, ktorá hovorí o znížení počtu programov z 11 na 6. Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

generálneho riaditeľstva
eurofondy.webnode.sk
správy


Z toho vyplynulo to, že nieže jedno, 2 percentá alebo 3 percentá (zdraženie cien elektriny, pozn.), +51 % pri elektrine do 85-percentnej spotreby a + 386 % nad 85-percentnú spotrebu. To sú čísla vášho nominanta Jurisa, šéfa Úradu pre reguláciu sieťových odvetví.

Matovič neinterpretuje prepočty ÚRSO správne: v prípade scenára, podľa ktorého bude stačiť zastropovaná cena energie na 85 % spotreby, celková cena energie stúpne zo 189,89 € na 386,79 €, teda nie o 386 %, ale o 72 %.

Predbežné prepočty ÚRSO z rokovania vlády tvrdia, že existujú tri scenáre toho, ako sa môžu vyvíjať ceny energií.

Igor Matovič sa pri prvom odhade odrážal od prvého scenáru, ktorý tvrdí, že prinajlepšom stúpne cena energie o 51 %. Celú spotrebu by mala následne pokryť zastropovaná cena, ktorá bola vyrokovaná s vládou v memorande.

Druhý scenár hovorí o zvýšení ceny o 72 % pri spotrebe do 85 % + poplatky a tretí scenár o zvýšení cien energií o približne 101 %. Nárast o 386 % sa nikde nespomína. Konečná suma po zvýšení o 101 % podľa tretieho scenáru predstavovala 386,79 € .

Podrobne tematiku rozobral aj Denník N, ktorý v ich článku vypočítal, ako sa ceny pre domácnosti s rôznymi potrebami môžu líšiť.

Podľa slov ÚRSO sú však čísla stále iba indikatívne a ich finálnu podobu budeme poznať až koncom kalendárneho roka.

prepočty ÚRSO
ÚRSO
článku


Slovensko bolo v rebríčku korupcie na 66. mieste, Transparency International, seriózny audit na 66. mieste, dnes sme na 54. mieste, to znamená, že klesli sme o 11 pričok.

Podľa hodnotenia indexu vnímania korupcie, ktorý každoročne vydáva Transparency International sa Slovensko v roku 2016 umiestnilo na 54. mieste rebríčka. Robert Kaliňák porovnáva súčasný stav so stavom z obdobia vlády Ivety Radičovej. V roku 2011 sa Slovensko naozaj umiestnilo na 66. mieste. Výrok Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý.


Matteo Salvini je dnes populárnejší ako taliansky premiér a jeho koaličný partner.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Od decembra minulého roka prieskumy potvrdzujú Pčolinského slová o tom, že Matteo Salvini a jeho strana Liga severu je populárnejšie ako jeho koaličný partner Hnutie piatich hviezd. V decembri 2018 v prieskume namerali strane Mattea Salvini 31,4 percenta, zatiaľ čo Hnutie piatich hviezd 27,9 percenta. Vo februári namerali Lige severu 34,4 percenta, Hnutiu piatich hviezd tesne pod 28 percent. V najnovšom prieskume z mája 2019, je strana Mattea Salviniho na prvom mieste s náskokom 8 percent pred Hnutím piatich hviezd.

namerali
namerali
najnovšom prieskume


Tento sľub, a to je typické pre vládnu koalíciu, po voľbách sa odsúva, jeho splnenie niekde, pokiaľ viem, podľa toho, ako sa vyjadril pán minister, do roku 2012, čo bude v roku 2012...

Napríklad Webnoviny k tejto téme zrušenia poplatkov: Ešte pred ich zrušením, je ale nutné vytvoriť nový legislatívny rámec financovania a fungovania verejnoprávnych médií. Preto sa minister kultúry rozhodol najskôr predložiť svoju koncepciu o verejnoprávnych médiach, ktorú chce konzultovať s odborníkmi. Súčasťou Krajcerovej reformy bude zrušenie koncesionárskych poplatkov, ku ktorému by malo prísť 1. Januára 2012.

koncepciu


Ešte tu máme tu ďalšiu možnosť, ktorú som spomenul, že keď sa niekto dostane myslím ten zamestnávateľ do nejakých krátkodobých finančných problémov s hotovosťou, ešte tam bude mať obrovskú možnosť 500.000.000 EUR mesačne, aby dostal pôžičku na preklenutie.

29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chce ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počíta s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Ďalších 500 miliónov má do mesačne ekonomiky ísť cez záruky bankám na poskytovanie úverov, aby mohli financovať podnikateľov v zlej ekonomickej situácii. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

predstavila
plán
Prvá pomoc
má


Boli ste (Beňová, pozn.) 4 roky vo vedení župy.

Flašíková - Beňová bola v roku 2005 zvolená za poslankyňu Bratislavkého samosprávneho kraja. Zastupiteľstvo ju následne zvolilo za podpredsedníčku BSK. Túto funkciu zastávala v rokoch 2005 - 2009, Je teda pravdou, že Flašíková-Beňová zastávala funkciu vo vedení BSK 4 roky.

zastávala


Keby to fungovalo na Slovensku tak, že tie strany sa za niekoho postavia, tak dostane príslušný počet hlasov ako podľa strán, no tak by pán Maňka vyhral 40 ku 1 alebo 40 ku 1,5. Lebo toľko percent mala strana pána Kotlebu v posledných voľbách v parlamente.

Frešo poukazuje na rozdiel vo volebnom výsledku vo voľbách do Národnej rady SR v roku 2012 - strany SMER-SD a strany Ľudová strana - Naše Slovensko, ktorej lídrom je M. Kotleba. SMER-SD získal 44,41% hlasov. Strana M. Kotlebu Ľudová strana - Naše Slovensko získala 1,58% hlasov. Presný pomer by bol 28 ku 1 resp. približne 42 k 1,5. Frešo správne uvádza volebný výsledok strany M. Kotlebu a taktiež aj približný pomer výsledku strany SMER-SD a strany M. Kotlebu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

voľbách


Sme odovzdali 1,1 miliardový deficit a zdedili sme 8,5 miliardový deficit.

Deficit verejnej správy za rok 2019 bol 1,1 miliardy eur a za rok 2023 6,4 miliardy eur. Vzhľadom na to, že Kamenický uvádza údaj viac ako o 2 miliardy vyšší, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Podľa Štatistického úradu SR predstavoval deficit sektora verejnej správy za rok 2019, teda za posledný celý rok vlády Smeru-SD, 1,1 miliardy eur. To sa rovná 1,2 % tohoročného HDP.

Deficit verejnej správy za rok 2023 – keďže štvrtá vláda Roberta Fica bola vymenovaná až 25. októbra 2023 – dosiahol 6,4 miliardy eur, čo predstavuje 5,2 % tohoročného HDP. Medzi rokmi 2019 a 2023 sa teda deficit zvýšil takmer päťnásobne.

Vývoj verejných financií bol v tomto období poznamenaný viacerými okolnosťami , ktoré si vyžiadali mimoriadne výdavky štátneho rozpočtu, ako je pandémia a vypuknutie plnohodnotnej vojny na Ukrajine a s tým spojená bezpečnostná a energetická kríza. Následkom nej došlo zvýšeniu výdavkov na obranu a energie a k zvýšeniu rastu inflácie. Príčinou sú však aj trvalé náklady opatrení vlád Igora Matoviča a Eduarga Hegera v oblasti sociálnej a rodinnej politiky.

deficit Deficit okolnosťami


...sociálni demokrati v tejto krajine naozaj, a teraz vás prekvapím, nikdy neprivatizovali.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( V politike , 15. septembra 2013). Počas vlády 1. R. Fica v rokoch 2006-2010 bola predaná napríklad prešovská tepláreň. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Druhá vláda R. Fica pripravuje Cargo na vstup strategického investora a v prípade Slovak Telekomu vláda podpísala memorandum o odpredaji 49% akcii. Tieto plány však zatiaľ neboli realizované. 3. júla 2007 vyšiel v denníku SME článok hodnotiaci prvý rok vlády, v ktorom sa píše, že počas roka 2006 vláda zrušila privatizáciu Nákladnej železničnej spoločnosti Cargo, rozhodla o zastavení privatizácie bratislavského letiska, rozhodla o nepredajnosti štátnych lesov a rozhodla taktiež o vypovedaní zmluvy týkajúcej sa predaja Gabčíkova. 11. decembra 2008 v denníku Pravda vyšiel článok, v ktorom sa hovorí o zmene právnej formy nemocnice ministerstva vnútra(príspevková organizácia štátu) na Nemocnicu svätého Michala(akciová spoločnosť)s tým, že 100% akcií by mal v rukách štát. Avšak návrh ministra vnútra Kaliňáka nevylučoval odpredaj časti akcií súkromným investorom takže ako sa v článku píše, jedná sa o pokus tichej privatizácie. Tento návrh schválila vláda. 19. februára 2010 denník Pravda vydal článok o odobrení privatizácii prešovskej teplárne premiérom. " „V predaji daného majetku teplárne nevidím problém,“ uviedol včera Fico." Predaj prebehol už v januári 2012. Prešovské teplárne patrili pod Košické teplárne a 100 % vlastníkom Košických teplárni je FNM. SITA , 18. februára 2010: " Novým majiteľom kotolne v Prešove za 980 tisíc eur sa stala od 1. januára 2010 akciová spoločnosť Spravbytkomfort Prešov. Akcionármi prešovskej firmy sú mesto Prešov, ktoré vlastní 45-percentný podiel a rakúska energetická spoločnosť Energiecomfort Wien , patriaca do holdingovej skupiny mesta Viedeň, ktorá drží zvyšok akcií." Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
Cargo
Slovak Telekomu
podpísala
SME
Pravda
Pravda
SITA


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Minister Ján Richter tvrdí, že počas roku 2016 klesol počet dlhodobo nezamestnaných o 38 tisíc. Dlhodobo nezamestnaný je podľa zákona č. 5/2004 Z. z. „občan vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 12 po sebe nasledujúcich mesiacov“. Nižšie uvedený graf zobrazuje počet uchádzačov, ktorí sú evidovaní 12 a viacej mesiacov.

Podľa štatistík http://www.upsvar.sk sa znížil počet dlhodobo nezamestnaných o 35 586. Výrok ministra Richtera sa v súlade so skutočnými hodnotami líši o 7 % a z toho dôvodu tento výrok vyhodnocujeme ako nepravda.


My za týmto účelom zvolali ústavnoprávny výbor, aby sme si vypočuli pána generálneho prokurátora, čo sa stalo, pretože sa javí, že tam boli naozaj procesné pochybenia.

S odkazom na TASR , zvolanie ústavnoprávneho výboru bolo iniciované opozičnými poslancami M. Kadúcom (OĽaNO), R. Prochádzkom (nezaradený), D. Lipšicom (NOVA) a G. Gálom (Most-Híd), pričom pozvaným je podľa dostupných informácií i generálny prokurátor J. Čižnár.

TASR


Ako je možné, že predseda parlamentu povie, že riaditeľa tejto inštitúcie, kde teraz sedíme, určí koaličná rada?

Podľa TASR sa predseda parlamentu Sulík o voľbe kandidáta na riaditeľa RTS vyjadril takto: "My sme na Koaličnej rade dohodli, že zriadime pracovnú skupinu a tam budú strany cez svojho zástupcu predkladať všetky návrhy a pripomienky. Títo štyria si majú sadnúť a nájsť kandidáta koalície. Do tohto procesu nechcem vstupovať ani tým, že poviem, potvrdím alebo popriem nejaké meno. Vôbec sa k tomu nebudem vyjadrovať."

TASR


Minimálnou mzdou to nespravíme. 100 000 ľudí dnes dostáva (minimálnu mzdu, pozn.) niečo z vyše 2 miliónov pracujúcich.

Počet pracujúcich občanov SR k tretiemu štvrťroku 2013 je približne 2 334 400. Podľa správy (strana 8) Štatistického úradu 4,5 % ľudí na Slovensku pracuje za mzdu od 300 do 350 eur, čo je 105 030 ľudí. Minimálna mzda bola v roku 2013 337,70 EUR. Čísla, ktoré uvádza Ľudovít Kaník, sa približne zhodujú so štatistickými datami, pričom odchýlky nepredstavujú rozdiel pre argumentačnú pozíciu.

Počet správy 337,70


Chcem povedať, že vaša ministerka spravodlivosti z vašej strany, pán Šeliga konštatovala, že je lepšie, aby sa generálny prokurátor vyberal z prokurátorov … pani prezidentka sa skôr prikláňa k možnosti, aby bola zachovaná len možnosť vyberať generálneho prokurátora z prokurátorov a čo je najdôležitejšie, rada prokurátorov, najvyšší prokurátorský orgán, konštatoval presne to isté.

Názor, že na čele slovenskej prokuratúry by mal byť prokurátor, má ministerka spravodlivosti, prezidentka aj Rada prokurátorov. Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako pravdivé. „Môj názor je, že by sme mali vybrať človeka z prokuratúry. Prokuratúra má veľmi veľa prokurátorov, ktorí sú silné osobnosti a tých dôvodov, prečo by sme mali vyberať z nich je viac,“ uviedla ministerka spravodlivosti Mária Kolíková (Za ľudí). Vláda sa v programovom vyhlásení zaviazala , že „presadí transparentný a širšiemu okruhu kandidátov otvorený model navrhovania a voľby kandidátov na funkciu generálneho prokurátora a špeciálneho prokurátora podľa štandardov pre kandidátov na funkciu ústavného sudcu.” „ Systém našej prokuratúry sme porovnávali so zahraničnými. Jednoznačne mi z toho vyplývalo, že v rámci románskeho systému prokuratúry, ktorý tu máme, má byť generálnym prokurátorom osoba z vnútra prokuratúry. Pokiaľ toto chceme meniť, mala by tomu predchádzať poctivá odborná debata s dostatkom času a riadny legislatívny proces. Vnímam to tak, že súčasná právna úprava má logiku a myslím, že je to tak správne,“ uviedla prezidentka Zuzana Čaputová v rozhovore pre Aktuality.sk. Šéfa prokuratúry by vnútri systému hľadala aj Rada prokurátorov.

uviedla zaviazala uviedla hľadala


Je to na možno hlbšiu analýzu. Zmena je život, život je zmena. Možno, že časť odpovede je v tom, že z Košíc boli dvaja kandidáti.

V tomto prípade sa opäť jedná o odporúčania Rady KDH pre Snem. My poznáme len výstupy z tejto Rady, nepoznáme však kto všetko sa o nomináciu uchádzal. TASR o schválených nomináciách na podpredsedov píše: Okrem toho rozhodla aj o šiestich nomináciách na podpredsedov. „Týmito osobami sú Daniel Lipšic, Ján Hudacký, Július Brocka, Ivan Uhliarik, Jana Žitňanská a Pavol Abrhan,“ uviedol Ján Figeľ. V tomto výbere je jedinou nomináciou na podpredsedu z východného Slovenska J. Hudacký , ten však pochádza z Prešova, nie z Košíc.

J. Hudacký


Poslanci OKS sú v tomto ohľade rozdelení. Moji kolegovia Peter Zajac a Peter Osuský sú za zachovanie tajnej voľby. František Šebej a ja sme za verejnú voľbu...

Denník SME píše: "So zverejnením voľby nesúhlasia zástupcovia OKS, ktorí sú členmi klubu Most-Híd. K Petrovi Zajacovi sa včera pridal aj Peter Osuský." Z úryvku rovnako usudzujeme, že F. Šebej s verejnou voľbou súhlasí.

SME


Nikdy nevyhral voľby (M. Dzurinda, pozn.). Uvedomte si, že prvýkrát bol predseda vlády v roku 1998 a voľby nevyhral. Vyhralo vtedy HZDS. Potom bol druhýkrát predseda vlády v roku 2002, nevyhral voľby a potom bolo SDKÚ tretíkrát pri zostavovaní vlády a nevyhralo voľby.

Mikulášovi Dzurindovi a jeho strane (SDK/SDKÚ-DS) sa nikdy nepodarilo vyhrať parlamentné voľby, aj keď bol dve volebné obdobia premiérom (1998-2002, 2002-2006). SDKÚ-DS bolo pri zostavovaní vlády aj tretíkrát v roku 2010 (vláda I. Radičovej 2010-2012), no taktiež skončila vo voľbách za Smer-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vo voľbách v roku 1998 získala SDK 26,33% a skončila na druhom mieste za HZDS s 27,00%. Vo voľbách v roku 2002 skončila SDKÚ s 15,09% tiež na druhom mieste za HZDS s 19,50%. Vo voľbách v roku 2010 skončila SDKÚ -DS s 15,42% na druhom mieste za Smer- SD s 34,79% Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

premiérom SDK SDKÚ SDKÚ -DS


Keď som prišiel do mestského zastupiteľstva v roku 2010, tak som sa potešil, že prioritou mesta je cyklistika. Ale bol som nemilo prekvapený, keď som v rozpočte našiel vyčlenených na tento účel iba 30 tisíc eur.

Medzi prioritami mesta na roky 2011-2014(obdobie keď bol Nesrovnal poslancom mestského zastupiteľstva) sa nachádza:

prioritami


My sme v Európskom parlamente schválili možnosť, že môžu aj zahraniční obyvatelia chodiť k nám do kúpeľov, a im to preplatí ich poisťovňa.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože náklady spojené s kúpeľným pobytom môžu preplatiť zahraničným obyvateľom aj ich poisťovne či priamo členské štáty, z ktorých pochádzajú. Cezhraničnú kúpeľnú starostlivosť upravuje napríklad Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ (.pdf). Táto sa zaoberá cezhraničnou zdravotnou starostlivosťou a možnosťami ich preplatenia pre obyvateľov členských štátov EÚ. Podľa Kapitoly 1 čl.1 ods. 3, sa Smernica neuplatňuje v prípadoch dlhodobej starostlivosti, transplantácie orgánov a verejného očkovania. V ostatných prípadoch sa výška uhrádzaných nákladov bude určovať podľa Kapitoly 3 čl.7 ods.3 : " Náklady na cezhraničnú zdravotnú starostlivosť uhrádza alebo priamo zaplatí členský štát, v ktorom je pacient poistený, do výšky nákladov, ktoré by členský štát, v ktorom je pacient poistený, prevzal, ak by sa zdravotná starostlivosť poskytla na jeho území, avšak nie viac, ako sú skutočné náklady na prijatú zdravotnú starostlivosť. " Zdravotná poisťovňa poistenca sama rozhodne či bude preplácať aj náklady spojené s cestovaním, ubytovaním alebo ďalšie náklady, ktoré sa môžu vyskytnúť. Zdravotná poisťovňa umožní takéto využitie zdravotnej starostlivosti v zahraničí najmä v prípadoch ak takéto poskytnutie nie je možné v domovskej krajine alebo tento druh ošetrenia a zdravotnej starostlivosti bude mať prínos na zlepšení zdravotného stavu poistenca alebo aspoň prinesie spomalenie zhoršovania zdravotného stavu poistenca. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Naša poslankyňa (...) docentka Pčolinská predložila už 28 februára 2017 do parlamentu novelu školského zákona, v ktorej žiada odklad účinnosti ustanovenia o kvótach pre osemročné gymnáziá. Návrh parlament neschválil.

Poslankyňa NR SR za stranu Sme rodina Adriana Pčolinská predložila 28. februára 2017 spolu s ďalšími poslancami návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon). Návrh obsahuje viacero bodov, jedným z nich je " predĺženie termínu postupného znižovania počtov žiakov v osemročných gymnáziách do školského roku 2020/2021 " ( Dôvodová správa , s. 2). V hlasovaní zo dňa 5. apríla 2017 návrh neprešiel do druhého čítania. Zo 141 prítomných vyjadrilo podporu návrhu len 31 poslancov. 21 hlasovalo proti a 89 sa zdržalo hlasovania. Výrok hodnotíme ako pravdivý. K neschváleniu návrhu mohlo prispieť jeho nedostatočné rozpočtové vypracovanie. V stanovisku Ministerstva financií SR k predloženému návrhu sa uvádza, že návrh " má negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pričom kvantifikácia vplyvov nie je uvedená " ( .pdf ). Ministerstvo financií preto odporúča " uviesť a zdôvodniť predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy, a to nielen na bežný, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky ". Kvóty o počte žiakov na osemročných gymnáziách stanovuje § 161 ods. 2 zákona č. 245/2008 Z. z.. Podľa súčasného nastavenia má od školského roka 2018/2019 na osemročné gymnáziá nastúpiť len 5 percent celkového počtu študentov. O zvýšenie kvóty na 10 percent sa snaží ministerka školstva Martina Lubyová.

predložila
Dôvodová správa
hlasovaní
.pdf
§ 161
kvóty


...podpísali ste sa pod žiadosť alebo pod deklaráciu, ktorá žiada povinné návštevy...

Marian Kotleba hovorí o iniciatíve Zsolta Simona, ktorú podporila celá opozícia s výnimkou poslancov ĽSNS. V návrhu žiadajú poslanci vládu " zaradiť do učebného plánu stredoškolákov povinnú návštevu koncentračného tábora Osvienčim – Brezinka a žiadame (poslanci, pozn.), aby na túto aktivitu vláda vyčlenila finančné prostriedky ". Znenie návrhu s podpismi podporovatelov ešte nie je dostupné na stránkach NR SR, ale médiá informovali o tom, že návrh podporovali všetci opoziční poslanci za strany SaS, OĽaNO-NOVA a Sme rodina. Na základe týchto informácií teda návrh podporil aj Martin Klus, preto je tento výrok pravdivý.

iniciatíve informovali


Mimochodom tento zákon (o vzťahoch medzi parlamentom a medzi Národnou radou Slovenskej republiky a vládou vo veciach týkajúcich sa EÚ, pozn.) bol schválený ešte počas druhej Dzurindovej vlády, hlasovali zaňho aj poslanci Smeru, vrátane poslanca Roberta Fica.

I. Mikloša správne tvrdí, že za tento Ústavný zákon hlasoval aj Robert Fico. Rovnako pravdivé je, že 33 poslancov požiadalo v stredu 5. mája o zvolanie parlamentu. Parlament nebol pred bruselským mítingom zvolaný.


Posledný krát boli peniaze a financie zvýšené o 1% pre zamestnancov verejnej správy v roku 2009 a to bola ťažká doba.

Je pravdou , že v roku 2009 sa schválila valorizácia platov vo verejnom sektore o 1%, ktorá nadobudla účinnosť 1.januára 2010. Od vtedy k valorizácii v štátnej správe neprišlo. Táto valorizácia sa okrem iného týkala aj nepedagogických zamestnancov školstva

pravdou týkala


V poslednom období hromadne míňa (Pavol Frešo, pozn.) verejné zdroje z rozpočtu na župe na svoje osobné PR na sociálnej sieti FB kampaňou za 50 tisíc eur.

Výrok pochádza z Jakubcovho blogu z júla 2017 . Podľa údajov zverejnených na webe Bratislavského samosprávneho kraja bolo na propagáciu cez Facebook v období január 2015 - júl 2017 minutých 54 870 eur, čo sa približuje údaju uvedenému Jakubcom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý, neposudzujeme však, či išlo o osobné PR.

júla 2017
január 2015 - júl 2017


...Rožňavu sme stratili, ale získali sme Fiľakovo, získali sme Kráľovský Chlmec, získali sme Čierne nad Tisou (...).

V Rožňave nahradil nezávislý kandidát Michal Domik predchádzajúceho primátora Pavla Burdigu, ktorý kandidoval za stranu MOST-HÍD a primátorský úrad viedol od roku 2014. Vo Fiľakove druhýkrát po sebe zvíťazil Attila Agócs. Pretože sa jednalo o jediného kandidáta, zvíťazil so ziskom 100 %. Agócs bol primátorom Fiľakova aj vo volebnom období 2014-2018, avšak vtedy kandidoval ako nezávislý, zatiaľ čo v súčasných voľbách ho podporoval MOST-HÍD. 100 % hlasov ako jediný kandidát získal a primátorom Kráľovského Chlmca sa stal Karol Pataky s podporou MOST-HÍD, ktorý zvíťazil aj v komunálnych voľbách 2014, kedy ho podporilo široké spektrum strán SIEŤ, SDKÚ-DS, KDH, SMER-SD a MOST-HÍD. V meste Čierna nad Tisou zvíťazila kandidátka MOST-HÍD Marta Vozáriková. Primátorské kreslo Vozáriková získala už vo voľbách v roku 2010 (ako kandidátka SMER-SD) a 2014 (ako kandidátka SMER-SD a MOST-HÍD). Keďže v spomenutých mestách Fiľakovo, Kráľovský Chlmec a Čierna nad Tisou zvíťazili kandidáti opakovane a dvaja z nich už v predchádzajúcich voľbách boli podporovaní MOST-HÍD, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Rožňave
Fiľakova
Kráľovského Chlmca
Čierna nad Tisou


Mimochodom, pán premiér nebol ho (V. Maňku, pozn.) pred druhým kolom podporiť v zápase s extrémizmom a to sa veľmi čudujem, lebo ostatných kolegov podporiť bol.

Výrok Pavla Freša hodnotíme ako pravdivý, pretože Robert Fico skutočne nebol priamo podporiť Vladimíra Maňku pred druhým kolom volieb do VÚC. Prišiel do Košíc, Nitry a Trnavy, no v Banskej Bystrici nebol. Avšak treba poznamenať, že R. Fico nebol priamo podporiť ani Moniku Flašíkovú-Beňovú v Bratislave. 24. novembra 2013, teda deň po voľbách, uviedol portál sme.sk : "Premiér osobne podporil kandidátov Smeru v Košiciach, v Trnave a v Nitre. V Banskej Bystrici nebol." "Keď v sobotu Maňka prehral druhé kolo volieb o viac ako 14-tisíc hlasov, Fico „priamu zodpovednosť“ pripisoval SDKÚ a SaS, keďže Maňku priamo nepodporili. V skutočnosti ho priamo nepodporil ani Fico. Osobne bol agitovať za troch kandidátov Smeru, ale do Banskej Bystrice a Bratislavy medzi dvoma kolami neprišiel." Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk


...tá dohoda je, ak NKÚ zistí v tých starších zmluvách počas vládnutia pána Fica s Hayekovcami v tých zmluvách nejaký problém, nejakú nezrovnalosť, nebudeme čakať ani na premiérku, ale budeme konať sami...

24. Septembra prebehol brífing premiérky Ivety Radičovej a predsedu parlamentu Richarda Sulíka. Premierka počas tohto brífingu vyhlásila , že sa spolu s koaličnými partnermi dohodli, že požiadajú Najvyšší kontrolný úrad o preverenie hospodárnosti, efektívnosti a účelnosti prostriedkov vynaložených v kontraktoch štátnych inštitúcií so spoločnosťou Hayek Consulting. Ide o zmluvy, ktoré boli podpísané ešte počas vlády Roberta Fica, ktorých má byť podľa Richarda Sulíka „približne osem“ . Premiérka tiež skonštatovala, že „v prípade, že Najvyšší kontrolný úrad neskonštatuje jednoznačnú transparentnosť, efektívnosť a hospodárnosť týchto kontraktov a vystaví protokol, rozhodnem, či obaja štátni tajomníci odstúpia.“

vyhlásila


KDH malo nominovať šéfa ÚVO, to tiež nebolo. Nakoniec tam Robert Fico dal niekoho, koho on uznal za vhodného.

Výrok referuje k obdobiu druhej Ficovej vlády. Post šéfa ÚVO mal pripadnúť opozícii, a tá sa dohodla, že ho obsadí KDH. Nakoniec však bol ich kandidát odmietnutý, nakoľko nedošlo k spolupráci so zamestnávateľskými zväzmi a ZMOS, tak ako požadoval SMER a bola sem dosadená kandidátka, ktorá vyhrala konkurz na Úrade vlády. Keďže kandidátka vyhrala konkurz a bola navrhnutá ako kandidátka ešte za predchádzajúcej Radičovej vlády, nie je pravdou, že Fico dal na post niekoho koho uznal za vhodného. Tento výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa TASR " predseda KDH Ján Figeľ ešte v apríli toho roku uviedol, že sa snaží nájsť zhodu v opozícii na nomináciách do niektorých ústredných orgánov štátnej správy, medzi nimi aj na Úrad pre verejné obstarávanie. Nakoniec KDH po dohode opozície, no bez dohody so zamestnávateľskými zväzmi a Združením miest a obcí Slovenska (ZMOS) nominoval Petra Macha, ktorého nomináciu však premiér Robert Fico odmietol. Meno nového nominanta na post šéfa ÚVO malo byť vláde oznámené do 23.5.2012, ale až po dohode so zamestnávateľskými zväzmi a ZMOS-om. Fico sa vyjadril, že ak nedôjde k dohode, tak siahne po kandidátovi, ktorý vyhral súťaž Úradu vlády SR. "

SME potvrdila, že pôvodne mala byť nominácia na tento post ponechaná opozícii, nakoniec však predseda vlády Robert Fico oznámil, že vyberá Zitu Táborskú, ktorá sa dostala do finále konkurzu na šéfa ÚVO, a nakoniec sa aj stala jeho šéfkou - dňa 28.06.2012.

Zita Táborská bola navrhnutá na funkciu ešte predchádzajúcou vládou Ivety Radičovej. Keďže nedošlo k zhode opozície, prebehlo hlasovanie práve o Táborskej, ktorá bola legitímne zvolená. V tajnej voľbe jej odovzdalo hlas 87 zo 116 poslancov, proti bolo 11 zákonodarcov.

pripadnúť SITA TASR SME 28.06.2012. odovzdalo


(Firma Novitech pozn.)ktorá vlastnila autorské práva a pán Kažimír veľmi dobre vie, keďže bol aj štátnym tajomníkom, s ktorou boli obrovské problémy...

Novitech Tax spravuje okrem iného aj portál eTax , ktorá je rovnako programom daňového informačného systému. Problémy so spoločnosťou sa prejavili v roku 2010, keď skolaboval práve systém eTax, ktorého bol Novitech dodávateľom. Novitech sa v súvislosti s problémami odvolával na hardvéru, ktorý zasa dodala spoločnosť IBM. Daňové riaditeľstvo podalo na Novitech žalobu ihneď po audite, ktorý mal skonštatovať nedostatky na strane spoločnosti. Stanovisko Daňového riaditeľstva SR: "Spoločnosť pravdepodobne v snahe vyhnúť sa zodpovednosti za vzniknuté problémy zavádza zverejňovaním poloprávd a nepravdivých údajov. Verejne vyzývame dodávateľa, aby aktívne spolupracoval na urýchlenom vyriešení problému." Šéf Daňového riaditeľstva a nominant SMER-u Igor Šulaj vyčíslil škody, ktoré boli spôsobené zlyhaním systému na niekoľko stotisíc eur. Žaloba bola napokon stiahnutá, ale to až po nástupe novej vlády, keď I.Mikloš odvolal Šulaja a na jeho miesto dočasne dosadil Zlaticu Ondruškovú. Tá po svojom nástupe zrušila žalobu. SME , 20.august 2010: "Po zvážení všetkých okolností najmä v záujme zachovania dlhodobej spolupráce s touto spoločnosťou na základe uzatvorených zmlúv, ako aj v snahe urýchlene riešiť problémy zmierlivou cestou, vzalo svoj návrh na začatie konania podaním zo dňa 22. júla späť.“ Informoval hovorca riaditeľstva. Vvýrok o tom, že sa problémy s firmou prejavili už počas obdobia Kažimíra vo funkcii štátneho tajomníka je pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

eTax žalobu Stanovisko novej SME


2007-2008 počas prvej vlády bola nezamestnanosť 8%, dnes sa blíži 14%. Prečo? No lebo v eurozóne už je 12%-ná nezamestnanosť.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože hoci správne uvádza údaje o súčasnej nezamestnanosti na Slovensku a v eurozóne, v skutočnosti však počas obdobia 2007-2008 bola v priemerná nezamestnanosť na úrovni 9% a nie 8%, ako tvrdí R. Fico. Podľa najnovších štatistík Eurostatu bola v novembri 2012 miera nezamestnanosti EU ako celku na úrovni 11,8 % . Na Slovensku bolo v období rokov 2007 - 2008 podľa Štatistického úradu SR miera nezamestnanosti na úrovni v priemere za celé obdobie približne 9% - v roku 2007 8,4 % a v roku 2008 9,6 %. Podľa posledných zverejnených údajov bola na Slovensku v novembri 2012 miera nezamestnanosti na úrovni 13,9 %. V nasledujúcej tabuľke udávame mieru nezamestnanosti na Slovensku v období rokov 2007 - 2012, podľa Štatistického úradu SR :

Eurostatu
Štatistického úradu SR


Predchádzajúca vláda prijímala veľmi nepopulárne, ťažké opatrenia, ktoré však naštartovali grécku ekonomiku a ozdravili verejné financie.

Bývalý grécky minister Antonis Samaras a jeho vláda prijali reformné opatrenia, ktoré boli medzi ľuďmi nepopulárne , no aj vďaka nim boli dosiahnuté určité ekonomické úspechy, čo dokazujú aj nižšie uvedené hodnoty ekonomických ukazovateľov. Za predchádzajúcej vlády rástla zamestnanosť a HPD a výnosy, ktoré požadovali investori klesala (teda požičiavanie lacnelo od maxima v roku 2011). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

nepopulárne prísľub INEKO schválený schválil dosiahlo Lehutu