Treba povedať na úvod, že tento prípad (prenájom budovy pre daňovákov v Košiciach, pozn.) siaha ešte do minulého volebného obdobia, kedy sa začal výber budovy pre Daňové riaditeľstvo v Košiciach, a kedy došlo k podpísaniu zmluvy o budúcej zmluve.

TASR k tejto kauze píše: "Celý prípad zacal ešte za bývalej vlády na jar 2010, kedy DR SR hladalo v Košiciach novú budovu, do ktorej by prestahovalo svojich pracovníkov z viacerých danových úradov. V tom case aj podpísalo zmluvu o budúcej zmluve na nájom nebytových priestorov so spolocnostou VSH Development, s.r.o., ktorá bola vybraná ako najlacnejšia zo štyroch ponúk." 'Z tejto zmluvy vyplýva spolocnosti právo, aby v nejakom okamihu bola podpísaná normálna nájomná zmluva,' upozornil Fico. K plneniu tejto zmluvy však podla neho už neprišlo. Krátko po nástupe novej vlády, 29. júla 2010, napísalo DR SR spolocnosti VSH Development list, ktorým dalo najavo, že na prenájom novej budovy nemá peniaze. Napriek tomu však Mikulcík 8. marca tohto roka podpísal zmluvu o prenájme nebytových priestorov s firmou Nitra Invest, s.r.o., cím podla Fica okrem iného absolútne ignoroval predchádzajúcu zmluvu o budúcej zmluve."

TASR


30-40% zníženie napr. príjmu ľudí čo dôchodkov (v Grécku v rámci úsporných opatrení pozn.), to je kozmetické?

28.februára odhlasoval grécky parlament výrazné rozpočtové opatrenia na strane výdavkov. Grécko sa zaviazalo k škrtom v objeme až 3,2 mld. eur . Jedným z opatrení bolo zníženie dôchodkov, ktorým sa má ušetriť 386 mil. eur. Znižovať sa budú dôchodky nad 1300 eur. výška zníženia bude 12 percent. Doplnkové dôchodky sa majú znížiť o 10% až 20%.

3,2 mld. eur
zníženia


(V Rumunsku, pozn.) kedy sa začalo niečo diať? po zmenách na prokuratúre.

Tejto téme sa Demagog.SK venovali napríklad 17. apríla 2016 . Lipšic sa vtedy vyjadril nasledovne: „…kedy sa začali hýbať ľady, kedy sa začali stíhať aj veľké ryby, keď zoberieme Česko, Rumunsko? Keď vymenili špičky na prokuratúre.“ Výrok z apríla sme hodnotili ako pravdivý, rovnako hodnotíme aj tento. Korupčné kauzy v Rumunsku sa skutočne začali riešiť po vymenovaní novej ministerky spravodlivosti a prokurátorky.

17. apríla 2016
nástupe
niekoľkých
prípadov
Národné protikorupčné riaditeľstvo
Victor Ponta
opakovane
hodnotený
Sme


A koľko zaplatíte mestu Bratislave, kde ich chýba polovica(miest v materských školách, pozn.)?

Podľa Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu sa počet nevybavených žiadostí o prijatie do MŠ sa zvýšil z 1 679 v roku 2004 na 9 682 v roku 2013. Takmer polovica neuspokojených žiadostí je v Bratislavskom kraji, o ostatných krajoch sa pohybuje od 5 % (Banskobystrický) po 10 % (Žilinský). Najhoršia situácia je v okresoch Bratislava II, Bratislava V, Senec, Bratislava III, Bratislava IV, Žilina a Trnava. Beblavý uvádza "mestu Bratislave", pričom štatistiky sa uvádzajú po krajoch. Vzhľadom na to, že najhoršia situácia je v okresoch BA II, III, IV a V, v ýrok hodnotíme ako pravdivý .

Ministerstva


Elektronické aukcie vo verejnom obstarávaní zaviedol zákon č. 58/2011 Z. z. z 11. februára 2011, ktorým sa mení a dopĺňa zákon číslo 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (konkrétne sa jedná o úpravu § 43).

zákon č. 58/2011 Z. z.

podpísaný

uznesenie vlády SR č. 805

elektronické aukcie v júli a v auguste 2011

júni 2011

septembri 2010

októbri 2010

novembri 2010


My sme aj vtedy na koaličnej rade jednoznačne povedali, že dobre, v poriadku, tak musíme dostať analýzu. Čo by to znamenalo predaj 100% a predaj len určitej povedzme 51% a 49% obciam, teda mestám. Takáto analýza sa urobila.

Analýzu vypracovali Ministerstvá financií a hospodárstva a Fond národného majetku SR. "Analýza ekonomickej výhodnosti potvrdila, že najvýhodnejším spôsobom realizácie hodnoty majetkových podielov je predaj celého majetkového podielu v jednotlivých teplárenských spolocnostiach," cituje analýzu server finance.sk . Server podnikam.sk uvádza: "V analýze sa ministerstvá zaoberajú aj inými možnostami predaja teplární, ako je predaj 100-percentného podielu. Štát by mohol podla analýzy predat len 67% alebo 51% akcií teplární. Zvyšok akcií by sa potom bezodplatne previedol na samosprávy. V týchto dvoch alternatívach však ministerstvá aj fond vidia pre štát viac nevýhod ako výhod. 'Po dôkladnom zvážení možných alternatív naloženia s majetkovou úcastou na podnikaní teplárenských spolocností jednoznacne odporúcame ako najvýhodnejšiu alternatívu predaj 100-percentného podielu vo všetkých šiestich spolocnostiach formou verejnej sútaže s medzinárodnou úcastou,' konštatuje sa v analýze."

Analýzu

finance.sk

podnikam.sk


ŽSK bol pri vzniku zákona o odbornom školstve v roku 2009 sa dostal do praxe.

Zákon o odbornom vzdelávaní a príprave bol schválený v apríli 2009. Účinnosť nadobudol 1. septembra 2009. Bol to vládny návrh, za ktorý spoločne hlasovali koaliční a opoziční poslanci. Podľa legislatívnych pravidiel (.doc) vlády SR, patria Vyššie územné celky k povinne pripomienkujúcim subjektom (Čl. 13 odsek 3). Je teda pravdou, že ŽSK bol pri vzniku tohto zákona. Zákon bol novelizovaný v roku 2012 a 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon hlasovali pravidiel


...(rakúske, pozn.) Heurigery, kde si naozaj môžu bez registračnej pokladnici predávať miestne produkty

Je pravdou, že v Rakúsku nemusia mať registračné pokladnice tie malé podniky, ktoré nemajú ročný obrat vyšší ako 15 000 eur a zároveň tento obrat nepresiahne viac ako 7 500 eur v hotovosti. Sem spadajú aj napríklad malé vinárne, tzv. Heuriger. Zákon , ktorý určuje povinnosť používania registračnej pokladnice, vstúpil do platnosti v roku 2016 a týka sa všetkých podnikov , ktoré prekročia vyššie spomínaný obrat. Pred rokom 2016 stačilo, ak podnikatelia vydávali papierové doklady (napr. paragóny). Hoci Danko neuviedol, že od určitého obratu musia mať podniky v Rakúsku registračnú pokladňu, hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon podnikov


Máme (SMER-SD, pozn.) o 25 poslancov viac (ako po voľbách do VÚC v roku 2009, pozn.)...

Podľa údajov ŠÚ SR, na základe ktorých je spracovaná infografika SME, v roku 2009 získal SMER-SD (nominanti, členovia strany SMER-SD) 134 mandátov poslancov VÚC. Vo viacerých prípadoch v roku 2009 kandidovali nominanti SMER-SD v širšej koalícii. Počet 134 je počet zvolených poslancov len za stranu SMER-SD. V roku 2013 strana SMER-SD získala 161 mandátov poslancov VÚC. V dvoch prípadoch kandidovali kandidáti na poslancov VÚC za stranu SMER-SD v koalícii s KDH. Počet 161 je počet zvolených poslancov za stranu SMER-SD. Posledné voľby si teda SMER-SD polepšil o 25 poslancov, tak ako uvádza R. Fico. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

údajov infografika získala


Jedno je však isté, že som bol prvý, ktorý z jeho blízkosti avizoval (v blízkosti Mečiara, pozn.), v čom je riziko jeho pôsobenia a opustil som HZDS ako prvý. Nie medzi prvými...

Je pravdou, že dostupných informácii bol prvý v HZDS, ktorý otvorene ostro kritizoval vtedajšieho predsedu HZDS Mečiara. Taktiež je pravdou, že Milan Kňažko ako prvý vystúpil v roku 1993 z hnutia. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dva roky po existencii HZDS ako politického subjektu došlo ku kritike Vladimíra Mečiara zo strany Milana Kňažka a Rudolfa Filkusa. V januári 1993 vznikol v HZDS opozičný prúd na čele s Milanok Kňažkom. Po odvolaní z funkcie ministra kultúry SR odišiel z hnutia a pôsobil ako nezávislý poslanec. TASR , 13. júna 2003: "V januári 1993 vznikol vo vnútri HZDS opozičný prúd reprezentovaný Milanom Kňažkom a Rudolfom Filkusom. Na mimoriadnom zasadnutí Republikového predstavenstva HZDS kritizovali jeho delegáti vo februári 1993 ich aktivity. Po treťom republikovom sneme HZDS v marci 1993 ( 27. - 28. marca 1993 pozn.) Milan Kňažko z hnutia vystúpil a v parlamente odvtedy pôsobil ako nezávislý kandidát. V apríli 1993 nasledovalo Kňažka ďalších osem poslancov NR SR za HZDS. Opustili poslanecký klub HZDS a vytvorili aj s Milanom Kňažkom klub nezávislých poslancov. Táto skupina sa stala základom pre vznik Aliancie demokratov SR pod Kňažkovým vedením." Aj článok Hospodárskych novín hovorí , že k prvému rozkolu v HZDS došlo koncom marca 1993, keď po ostrej kritike populizmu a nedemokratických praktík V. Mečiara oznámil odchod exminister zahraničných vecí SR M. Kňažko. Spomínaný denník charakterizoval aktivity Milana Kňažka, ministra zahraničných vecí v rokoch 1992 - 1993, a Rudolfa Filkusa ako Kritika zo strany Milana Kňažka sa vzťahovala k populizmu a nedemokratickým praktikám Vladimíra Mečiara ( HN , 24. február 2003). Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

došlo
TASR
27. - 28. marca
hovorí
HN


Lekári, čo prichádzajú do styku s hotovosťou (poplatky na objednávanie, pozn.) pokladne (fiškálne pokladne, pozn.) nemajú.

Je pravdou, že lekári, ktorí vyberajú poplatky za prednostné vyšetrenie a poskytujú zdravotnú starostlivosť nemusia mať podľa zákona elektronickú registračnú pokladňu (kasu s fiškálnom pamäťou - fiškálnu kasu). Je potrebné dodať, že v prípade ak by predávali doplnkový tovar, napr zdravotné pomôcky, fiškálnu kasu by už museli mať. Podľa zákona č. 289/2008 o používaní elektronickej registračnej pokladnice, za povinnosť vzťahuje len na podnikateľov definovaných v § 3. Príloha č. 1 uvádza aj služby na ktoré sa vzťahuje povinnosť elektronických pokladníc tzv. fiškálnych pokladníc. Služba, ktorá by sa vzťahovala na poskytovanie zdravotníckych služieb resp. starostlivosti sa tam nenachádza. §2 a) elektronickou registračnou pokladnicou 1. elektronické registračné zariadenie vybavené prevádzkovou pamäťou, vstavaným registračným programom, fiskálnou pamäťou, zobrazovacím zariadením pre zákazníka, hodinami, klávesnicou a tlačiarňou, ktoré tvoria jeden funkčný celok, 2. počítač s vlastným registračným programom a so samostatnou fiskálnou tlačiarňou, § 3 Povinnosť evidovať tržbu elektronickou registračnou pokladnicou (1) Podnikateľ je povinný evidovať tržbu v elektronickej registračnej pokladnici bez zbytočného odkladu po jej prijatí; túto povinnosť nemá podnikateľ, ktorý je v likvidácii alebo na ktorého bol vyhlásený konkurz, okrem podnikateľa, ktorý pokračuje v prevádzkovaní podniku po vyhlásení konkurzu. Ak by však lekár predával doplnkový tovar, napr. lieky, zdravotné pomôcky a pod. mal by už povinnosť mať fiškálnu kasu. Podnikajde.sk : "Zároveň je potrebné si uvedomiť, že napr. remeselníci, opravári, ktorí nemusia používať ERP (nie sú medzi vymenovanými službami), ktorí pri oprave používajú rozličné materiály (ktoré predávajú zákazníkovi), tento predaj stále nespadá pod povinnosť používania ERP (elektronickej registračnej pokladnice). Ak by však remeselník začal predávať tovar bez toho, že by boli tieto súčasťou jeho opravy, vtedy ide o predaj tovaru a je potrebné tržby v hotovosti evidovať prostredníctvom ERP. Rovnako to platí aj pre doplnkový predaj lekárov, zubárov a pod." Dátum zverejnenia analýzy: 27.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Podnikajde.sk


Podľa Ústavy SR môže vláda poslať akýkoľvek návrh takejto medzinárodnej zmluvy na Ústavný súd, aby on posúdil súlad s Ústavou pred tým, než ju parlament ratifikuje.

Podľa čl. 119 písm h) Ústavy SR : „Vláda rozhoduje v zbore o podaní návrhu na Ústavný súd Slovenskej republiky, aby rozhodol o súlade dojednanej medzinárodnej zmluvy, na ktorú je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, s ústavou a s ústavným zákonom". Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy SR


7 rokov som vyučoval na Vysokej škole ekonomických vied a štátnej správy, na budapeštianskej Univerzite Corvinus a Selye János Univerzity.

Na internete nenájdeme verejne dostupný životopis Karola Patakyho. Dané informácie nenájdeme ani v médiách, preto považujeme tento výrok za neoveriteľný.


...Sulík si dával preverovať členov SaS pánovi Kočnerovi...

Začiatkom roku 2012 sa na webe objavili nahrávky zo stretnutia Richarda Sulíka s Mariánom Kočnerom. Sulík následne priznal, že si dal cez Kočnera preveriť svojich straníckych kolegov Jozefa Kollára a Ľudovíta Jurčíka. Keďže líder SaS potvrdil dva prípady, kedy sa na spolustraníkov pýtal Kočnera, výrok hodnotíme ako pravdivý.

webe kolegov


A teraz k tomu viacročnému rozpočtu... Pán Mikloš hovorí, že je nereálny, ale keď sa rozpočet zostavoval, toto nikto netvrdil, dokonca to netvrdil ani o príjmovej, ani o výdavkovej stránke, keď sa skladal aj rozpočet na rok 2010.

Kritizovaný bol návrh rozpočtu na rok 2010 na príjmovej stránke z hľadiska optimistického predpokladu čerpania eurofondov, pri výdavkoch sa upozorňovalo na zvyšovanie dlhu.

Kritizovaný bol


...o danom pánovi (o Sorosovi, pozn.) sa minulý rok veľmi otvorene a verejne, rovnaké otázky (ako pán premiér, pozn.) položil izraelský premiér.

Izraelský premiér Benjamin Netanyahu vydal spoločne s izraelským ministerstvom zahraničných vecí v júli 2017 vyhlásenie o americkom bilionárovi a filantropovi Georgeovi Sorosovi, v ktorom ho obvinili z dlhodobého destabilizovania izraelskej vlády za pomoci rôznych neziskových organizácii. Vo februári 2018 izraelský premiér povedal, že Soros financuje protesty proti izraelskému plánu deportovať tisíce afrických žiadateľov o azyl. V podobnom duchu sa nesú aj vyhlásenia Roberta Fica, ktorý Sorosa spája s protestmi po vražde Jána Kuciaka. Keďže rovnako Netanyahu ako aj Fico obviňujú Sorosa z pokusov zvrhnúť vládu, hodnotíme výrok ako pravdivý. Je nutné však dodať, že názorová zhoda týchto dvoch lídrov ešte neznamená, že tieto tvrdenia sú pravdivé. Prvýkrát sa Netanyahu vyjadril o Sorosovi negatívne v júli 2017, krátko pred svojou oficiálnou návštevou Maďarska. V tom čase maďarský premiér Viktor Orbán zriadil plagátovu kampaň , ktorá útočila na Sorosa s heslom: " Nedovoľme, aby sa nakoniec smial Soros! ". Izraelský veľvyslanec v Maďarsku Yossi Amrani kampaň kritizoval a označil ju za antisemitskú . Krátko na to izraelské ministerstvo na príkaz premiéra vyhlásenie doplnilo o vysvetlenie, že Soros je odôvodnene cieľ kritiky , pretože dlhodobo destabilizuje vládu zvolenú v demokratických voľbách. Rovnako Sorosa obvinili z financovania mimovládnych organizácii, ktoré očierňujú židovský štát. Vo februári 2018 izraelský premiér opätovne vzniesol obvinenia voči Sorosovi. Tentokrát ho obvinil z financovania protestov proti nariadeniu izraelskej vlády o o deportáciách afrických migrantov. Robert Fico na svojej tlačovke z 5. marca naznačil, že za prejavom prezidenta Kisku stojí George Soros. Demonštrácie organizované po vražde novinára Jána Kuciaka a jeho partnerky Martiny Kušnírovej spojil s pokusom o destabilizáciu vlády: " To, čo sa udialo po vražde novinára, naznačuje, že v tomto štáte je pokus o totálnu destabilizáciu .“ Soros akékoľvek obvinenia odmietol .

destabilizovania protesty Sorosa kampaň antisemitskú kritiky protestov prejavom odmietol


Na jar boli hranice zavreté, boli zavreté par týždňov…V súčasnosti sme aj na hraniciach sprísnili režim, tzn., že budú prísnejšie kontroly. A aj z dôvodu, keďže sa šíri nielen britská mutácia, ale šíri sa aj juhoafrická mutácia napr. v Rakúsku v Tirolsku, majú ľudia z Tirolska zakázané cestovať bez testu, čiže musia sa, plošne testovať, majú zakázané cestovať.

Na konci februára 2020 zaviedla vláda hraničné kontroly, policajti merali na letiskách ľuďom teplotu a rozdával informačné letáky o blížiacej sa pandémii. 12. marca Slovensko uzavrelo hranice so všetkými okolitými krajinami okrem Poľska, tam sme priechod uzavreli 17. marca. Režim štát uvoľnil 5. júna. Vo februári 2021 polícia opäť sprísnila režim na slovenských hraniciach. Každý človek vstupujúci na územie Slovenska musí podstúpiť 14-dňovú karanténu, PCR testu môže podrobiť najskôr v ôsmy deň po príchode. Polícia oznámila intenzívne kontroly a varovala pred tvorbou kolón. Menšie hraničné priechody uzavrela úplne. Nové opatrenia prišli v reakcii na britskú a juhoafrickú mutáciu koronavírusu. Situácia s juhoafrickým vírusom je vážna v susednom Tirolsku. Od 8. februára rakúska vláda sprísnila opatrenia pre ľudí, ktorí tento región opúšťajú - musia sa preukázať negatívnym testom. Na situáciu dohliadajú ozbrojené sily. Tvrdenie Veroniky Remišovej hodnotíme ako pravdivé.

zaviedla uzavrelo uzavreli uvoľnil sprísnila oznámila prišli musia


Dnes, ja si myslím, že Slovensko sa vnútorne dohodlo. Opozícia, aj vládna väčšina sa dohodli, že povinné kvóty nemôžu byť...Dokonca podľa ústavného zákona som bol zaviazaný takýmto mandátom.

Podľa ustanovení ústavného zákona č. 397/2004 bol premiér Fico povinný na summite EÚ riadiť sa vôľou Národnej rady, ktorú tá vyjadrila svojim hlasovaním a vyhlásením, a teda zastávať stanovisko odporujúce zavedeniu kvót migrantov v členských štátoch EÚ. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Premiér odkazuje na ústavný zákon 397/2004( .pdf ). Článok 2 tohto zákona hovorí:

.pdf SITA hlasovaní vyhlásení


...pri obrovskom eurofondovom škandále, najväčšom eurofondovom škandále v histórii Slovenska, ktorý sme mali počas leta. Vtedy nám komisia napísala varovný list, čo je veľmi vážne, a tie eurofondy doteraz sú stopnuté.

Veronika Remišová vo svojom výroku hovorí o škandále s eurofondmi, ktoré boli vyčlenené na výskum, vedu a inovácie z leta 2017. Cez eurofondy sa mali podporiť projekty na výskum slovenských vedcov. Výskumné univerzity predpokladali, že peniaze sa prerozdelia im, avšak peniaze z tejto výzvy nedostala ani jedna výskumná agentúra, ani Slovenská akadémia vied. Namiesto toho výzvy vyhrali podozrivé schránkové firmy. Pravdou je aj spomínaný varovný list, ktorý Európska komisia naozaj zaslala vtedajšiemu ministrovi Plavčanovi. Týmto listom nám Brusel finančné zdroje mierené na výskum stopol. V prípade týchto škandálov z leta 2017 išlo celkovo o 600 miliónov eur. Ďalšie známe a veľké eurofondové kauzy, ako napríklad kauza Babindol , kde šesť firiem získalo približne 8 miliónov eur z eurofondov, sumou sa ani nepriblížili k veľkosti kauzy okolo eurofondov pre výskum a vývoj. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

eurofondy
Babindol
Denník N
varovnom liste
HN


Slovensko len tento rok vydá na dlhovú službu, to znamená, my len zaplatíme finančným inštitúciám za to, že nám požičiavajú peniaze 1,4 miliardy eur. To je 1,9 percenta HDP.

Je pravdivý, že Slovensko vydá na dlhovú službu v roku 2013 1,4 miliardy eur čo tvorí 1,9% HDP. Keďže Štatistický úrad aktuálne nezverejnil výšku HDP za rok 2013, v prepočtoch budeme pracovať s údajmi za rok 2012. Podobný výrok už Demagóg v minulosti podobný výrok overoval: Na telo 2.júna 2013 .

vydá
Na telo 2.júna 2013


Slovensko spolu s Rumunskom, podľa Medzinárodného menového fondu, poskytuje svojim podnikateľom, svojej ekonomike, svojim občanom, jednu z najnižších pomocí v Európe.

Peter Pellegrini zrejme odkazuje na štúdiu Medzinárodného menového fondu z októbra 2020, ktorá mapuje, koľko percent HDP vyčlenili jednotlivé krajiny na zmiernenie dopadov koronakrízy, Slovensko je v rebríćku na chvoste rozvinutých ekonomík s podielom 2,5 až 3 percenta. Rumunsko vykazuje podobný objem peňazí. Číslo však hovorí o „plánovanom” nie skutočne investovanom rozpočtovom balíku. Keďže nie je zrejmé, ako by Slovensko obstálo v takomto porovnaní - takúto štúdiu Demagóg.SK nedohľadal - hodnotíme tvrdenie Petra Pellegriniho ako neoveriteľné.

štúdiu


SNS, ktoré ovládalo ministerstvo obrany, ja neviem koľko rokov, hádam najdlhšiu dobu, však vy máte tú zodpovednosť za to, že v akom stave sú naše ozbrojené sily, lebo viete, v ozbrojených silách to nie je tak, že za pol roka sa niečo obstará. To, v akom stave sú ozbrojené sily dnes, je výsledkom vlády SNS v rokoch 16-20.

Rezort obrany najdlhšie viedla strana Smer-SD: počas prvej aj druhej Ficovej vlády v rokoch 2006 - 2010 aj 2012 - 2016. SNS ministerstvo obrany viedla v rokoch 2016 - 2020. Toto obdobie je porovnateľné s 2020 - 2024, kedy malo obranu na starosti hnutie OĽaNO, úradnícka vláda a opäť Smer-SD, je preto zavádzajúce tvrdiť, že stav ozbrojených síl SR je len výsledkom strany SNS.

V prvej vláde Roberta Fica patril rezort obrany Františkovi Kašickému, ktorý podal demisiu, pretože sa médiami prevalila kauza predražených tendrov , v ktorých išlo o tri sporné súťaže na Ministerstve obrany. Kašického nahradil Jaroslav Baška (obidvaja nominanti Smeru-SD). V roku 2012, počas druhej vlády Roberta Fica, mala strana Smer-SD pod palcom všetky ministerstvá. V tejto vláde bol ministrom obrany Martin Glváč. Slovenská národná strana mala obranu len v tretej vláde Roberta Fica a vo vláde Petra Pellegriniho, čiže v rokoch 2016 až 2020. Ministerstvo riadil bývalý vojak Peter Gajdoš. Preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

S Petrom Gajdošom sa spája kauza nákupu obrnených transportérov. Polícia ho vyšetrovala z dôvodu podozrenia na zločin porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku. Ešte predtým ale vyšla navonok iná kauza z rezortu obrany - išlo o zmiznutie munície z vojenského skladu v Trenčíne. Po nej ale zistili, že chýbajú ďalšie munície z muničného skladu Sklené, čo v tej dobe potvrdila aj hovorkyňa Ministerstva obrany: "Môžeme potvrdiť, že v muničnom sklade Sklené chýbajú náboje vo väčšom množstve."

Počas rokov 2020 - 2023 vo vláde Igora Matoviča aj Eduarda Hegera mal ministerstvo obrany na starosti Jaroslav Naď z hnutia OĽaNO (dnes Slovensko.) Počas tohto obdobia dosiahlo Slovensko svoj záväzok voči NATO vynakladať na obranu aspoň 2 percentá HDP. V úradníckej vláde Ľudovíta Ódora v roku 2023 bol ministrom obrany Martin Sklenár . V súčasnosti, v štvrtej vláde Roberta Fica, je ministrom obrany Robert Kaliňák .

Vyjadrenie Martina Dubéciho pre Demagóg.sk z 22. apríla 2024:

„V mojom hodnotení som vychádzal aj z mojich osobných skúseností, formálneho a je neformálneho vplyvu na ministerstve. Jedná sa o subjektívny hodnotiaci úsudok, samozrejme, formálne to platí, ako píšete.”

prvej
predražených tendrov
vláde
mala
nákupu
kauza
potvrdila
Jaroslav Naď
dosiahlo
Martin Sklenár
Robert Kaliňák


Vlaky zadarmo celkové náklady sa pohybujú záleží to od príslušného roku od 13 do 17 miliónov eur a pokiaľ ide o celkový počet ľudí, ktorí dnes využívajú vlaky zadarmo, tak hovoríme o 1,2 milióna ľudí. Je to absolútny rekord.

Od novembra 2014 funguje na Slovensku bezplatná vlaková preprava pre žiakov, študentov a dôchodcov. Ku koncu augusta 2018 bolo v systéme na bezplatnú prepravu zaregistrovaných 1,16 milióna osôb. Náklady na vlakovú prepravu zadarmo predstavujú ročne podľa odhadov 13 miliónov eur, ale môžu byť aj vyššie. Ministerstvo dopravy a výstavby SR informovalo, že za roky 2015 až 2018 sa na bezplatnú vlakovú prepravu minulo najmenej 52 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zaregistrovaných Náklady ZSSK nárast evidovala SME


táto vláda, vláda Igora Matoviča, sa odbavuje na tých najslabších, na dvoch miliónov tých najslabších. Každému priemernému dôchodcovi zoberie 260 EUR mesačne v trinástom dôchodku, každému robotníkovi, tomu najchudobnejšiemu, mu zoberie 33 EUR v rámci minimálnej mzdy. A zoberie ešte aj deťom tie obedy zadarmo. Dokonca nevyplatili mzdu ani tým prekladateľom do posunkovej reči

Nová koalícia znižuje sumu, ktorá má byť vyplatená na 13. dôchodok aj výšku minimálnej mzdy. Obedy zadarmo nahrádza, pre sociálne slabé rodiny však zostanú takmer zadarmo. Tvrdenie Ľuboša Blahu hodnotíme ako celok ako ešte pravdivé. 13. dôchodok Vláda Igora Matoviča schválila na návrh ministra práce zmeny v tzv. 13. dôchodkoch. Nové pravidlá musia ešte prejsť v parlamente. Podľa starých pravidiel prijatých predošlou koalíciou tesne pred voľbami mali penzisti dostať priplatené vo výške priemernej mesačnej sumy starobného dôchodku - teda 460,40 eura. Štát to malo stáť 442 miliónov eur, rozpočet na rok 2020 s nimi však nerátal. Matovičova vláda sumu 460 eur mení. Výšku 13. dôchodku navi a zala na výšku štandardnej penzie - čím nižšia, tým vyšší bude 13. dôchodok. Penzisti s priemerným dôchodkom po novom dostanú asi 205 eur - teda cca o 255 eur menej, ako by dostali podľa predošlých pravidiel. Minimálna mzda Pôvodne mala minimálna mzda v roku 2021 dosiahnuť 60 percent priemernej mzdy, čo by bolo 656 eur. V roku 2020 je na úrovni 580 eur. Nová vláda však túto sumu mení a minimálnu mzdu stanovuje na úrovni 623 eur. Oproti pôvodnej sume tak zamestnanci dostanú menej o 33 eur. Obedy zadarmo, tlmočníci Obedy zadarmo pre deti materských a základných škôl majú byť od budúceho roka zrušené a nahradené dvojnásobným daňovým bonusom. Pre deti nezamestnaných rodičov a zo sociálne slabších rodín budú obedy stáť 1 cent. Začiatkom septembra media priniesli informáciu, že Úrad vlády a rezort vnútra nezaplatili tlmočníkom do posunkového jazyka za ich služby. Má ísť o niekoľko tisíc eur. Štát prisľúbil nápravu.

schválila mali malo a mala stanovuje zrušené nezaplatili


Vysvedčenie za moju prácu dajú ľudia stále vo voľbách. Svojím spôsobom som trikrát takéto vysvedčenie dostal a bolo čím ďalej, tým lepšie. Percentuálne priemer stále stúpal.

Peter Chudík získal od prvých volieb do orgánov VÚC v roku 2001 doposiaľ (voľby 2013), stále viac percent platných hlasov zúčastnených voličov v PSK, pokiaľ porovnávame percentuálne zisky v prvých kolách volieb. Druhé kolo volieb sa uskutočnilo v troch voľbách zo štyroch, pričom aj v rámci druhých kôl získal Chudík stále viac percent hlasov. O absolútnom počte hlasov to však neplatí, keďže v roku 2005 získal menej platných hlasov, ako v roku 2001. Keďže však Chudík hovorí o percentuálnych ziskoch, hodnotíme výrok ako pravdivý. Voľby predsedu samosprávnych krajov (ďalej VÚC) sa konali doposiaľ v SR 4-krát. V Prešovskom samosprávnom kraji (ďalej PSK) získal post župana zakaždým Peter Chudík. Pre posúdenie pravdivosti výroku ( výrok je z 3. apríla 2017) predsedu PSK Chudíka, berieme do úvahy predovšetkým percentuálny podiel hlasov v prvom a druhom kole volieb. Prvé voľby do VÚC sa konali v sobotu, 1. decembra 2001, druhé kolo sa následne konalo v sobotu 15. decembra 2001. V PSK do druhého kola postúpili kandidáti Juraj Kopčák (SDKÚ, KDH) - 34,4% a Peter Chudík (Smer, HZDS) - 27,7 % platných hlasov . Následne v druhom kole zvíťazil Chudík so ziskom 50,01 % platných hlasov, čo predstavuje pri volebnej účasti 18,37 % celkovo 51 816 hlasov. Druhé voľby do VÚC prebehli v sobotu, 26. novembra 2005. Druhé kolo sa konalo v sobotu 10. decembra 2009. V PSK do druhého kola postúpili Peter Chudík (HZDS, SNS, Smer) - 39,9 % a Dušan Hruška (SDKÚ, KDH, DS) - 27,5 % platných hlasov. V druhom kole zvíťazil Chudík so ziskom 53 % platných hlasov, čo predstavuje pri volebnej účasti 13,20 % celkovo 40 952 hlasov. Prvé kolo volieb do orgánov samosprávnych krajov (VÚC) v roku 2009 prebehlo v sobotu 14. novembra. Druhé kolo sa konalo v sobotu 28. novembra 2009. V PSK do druhého kola postúpil Peter Chudík (Smer, HZDS, HZD, SZS) - 47,2 % a Ján Hudacký (KDH, SDKÚ, SaS) - 24,7 % platných hlasov. V druhom kole zvíťazil Chudík so ziskom 54,1 % platných hlasov , čo predstavuje pri volebnej účasti 19,22 % celkovo 63 179 hlasov. Prvé kolo volieb do orgánov samosprávnych krajov v roku 2013 sa konalo v sobotu 9. novembra 2013. V PSK vyhral prvé kolo so ziskom 53,8 % Peter Chudík (Smer). Volebná účasť v PSK dosiahla 22,13 %, celkovo teda Chudík získal 69 455 hlasov. Keďže jeden z kandidátov na predsedu získal nadpolovičnú väčšinu platných hlasov už v prvom kole, druhé kolo volieb sa nekonalo. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

výrok Voľby výroku voľby voľby volieb volieb


KSK zodpovedá za 1955 km ciest druhej a tretej triedy.

Podľa informácií Slovenskej správy ciest sa v KSK nachádza 586,540 km ciest II. triedy a 1420,316 km ciest III. triedy. Ich celková dĺžka je teda 2006,856 km. Rovnaké údaje uvádza aj dokument na portály KSK VÚC, venujúci sa technickej infraštruktúre KSK.

informácií dokument údaje potvrdzuje


...ba naopak, predstavitelia súčasnej vlády predložili takú sadu pozmeňujúcich návrhov, ktorá sumárne navyšovala deficit ešte o ďalších 500 miliónov eur. Čiže nie že by boli znižovali mieru výdavkov, ale ešte ju navyšovali.

Finančný dopad opozičných návrhov na rozpočet sa nám nepodarilo vyčísliť.


Tu na tejto stoličke, na tomto živom vysielaní sedel predseda Najvyššieho súdu Slovenska, ktorý povedal občanom, že Slovensko nie je právny štát. Povedal to trikrát v priamom prenose. Na druhý deň premiér krajiny to zdupľoval a povedal, že Slovensko bude právny štát len vtedy, keď občania budú mať viacej peňazí.

Stanislav Martinčko spomína reláciu V politike (TA3) , kde bol 11. marca 2013 hosťom predseda Najvyššieho súdu Štefan Harabin, ktorý naozaj povedal, že Slovensko podľa jeho názoru nie je právnym štátom (v kontexte to naznačil v čase 15:25, 32:10 a otvorene to spomenul tri krát v 48. minúte). Robert Fico sa k tejto téme vyjadril v Sobotných dialógoch Slovenského rozhlasu až o niekoľko dní, informovali o tom denník SME aj portál aktualne.sk :

V politike (TA3)
SME
aktualne.sk


Už 22-krát boli zastavené operačné programy (eurofondy, pozn.), čo existujú...

podľa


...táto pracovná skupina dostala odo mňa aj zadanie otázku, či je vhodné a prospešné v danej chvíli zlúčiť inštitucionálne Slovenskú televíziu a Slovenský rozhlas. Odpoveď bola, že nie. Naopak aj táto pracovná skupina a potom aj ta analýza, o ktorej ste spomínali, hovorili o prospešnosti priestorového spojenia dvoch samostatných inštitúcií, kde samozrejme vieme, aký je stav, obi dve pôsobia v predimenzovaných, drahých zaostalých  budovách.

Tento materiál okrem iného potvrdzuje Maďaričove slová o neodporúčaní fúzie verejnoprávnych inštitúcií a preferovaní ich spoločného nasťahovania do jedného priestoru :

Teoreticky je možné uvažovať o hocijakom usporiadaní, avšak prakticky má zmysel rozvíjať len také, ktoré sú v našej demokratickej spoločnosti aj reálne uskutočniteľné, čiže:

Pre takto postavené podmienky dnes prakticky neexistuje uskutočniteľné riešenie spoločného organizačného usporiadania, keďže manažmenty STV a SRo považujú formálne spájanie verejnoprávnych vysielateľov do jednej organizácie v akejkoľvek forme za nepotrebné, resp. nežiaduce. Vo svojom spoločnom stanovisku však uvádzajú, že vidia priestor na možnú spoluprácu vo viacerých oblastiach.

V najbližších rokoch je najrealistickejšou možnou zmenou vybudovanie jedného komplexu pre STV, SRo a prípadne aj TASR, ktorý by sa mohol rozvinúť napríklad v priestoroch v blízkosti novostavby Slovenského národného divadla a prispieť tak k vytvoreniu širšej kultúrnej zóny – nového národného centra kultúry a médií.

...

Výstavba nového komplexu ako impulz na revitalizáciu a modernizáciu verejnoprávnych médií v zmysle európskych očakávaní a národno-štátnych záujmov bude významným príspevkom Slovenska ku konkurencieschopnosti Európy. Rozvojom našej národnej kultúry možno prispieť k diverzite národných kultúr v Európe, ktorá je dnes už rozpoznaným strategickým zdrojom jej globálnej konkurencieschopnosti.


INEKO, ktoré pán Maňka spomínal, vyhodnocuje Banskobystrický kraj ako najmenej zdravý, posledný z hľadiska finančného zdravia. Finančné zdravie sa skladá z 15 položiek, nie len zo vzťahu k bankám.

BBSK je skutočne hodnotený INEKOm ako posledný podľa kategórie finančné zdravie, táto kategória však má iba 5 indikátorov, a nie 15, ako tvrdí Ľudovít Kaník. Výrok preto označujeme za zavádzajúci. INEKO skutočne vyhodnocuje Banskobystrický samosprávny kraj ako posledný z hľadiska celkového finančného zdravia za uplynulý rok 2012. "Finančné zdravie mesta, obce alebo VÚC vypovedá o tom, do akej miery je hospodárenie udržateľné a či príslušnému mestu, obci alebo VÚC hospodárenie spôsobuje, alebo nespôsobuje problémy. ... Celkové skóre finančného zdravia obce / VÚC sa počíta ako vážený priemer zo skóre, ktoré dosiahla každá z piatich zložiek - Celkový dlh, Dlhová služba, Záväzky aspoň 60 dní po splatnosti, Okamžitá likvidita a Základná bilancia." INEKO pri posudzovaní finančnej stability obcí, miest a krajov používa 15 indikátorov. Podľa INEKO však kategória " finančné zdravie " nahrádza pätnásť indikátorov finančnej stability jedným číslom a je postavené na piatich z týchto indikátorov - celkový dlh, dlhová služba, záväzky aspoň 60 dní po splatnosti, okamžitá likvidita a základná bilancia. Nie je teda pravdou, že finančné zdravie sa skladá z 15 položiek, ako hovorí Ludovít Kaník. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

INEKO
INEKO
finančné zdravie


Štát chce zodpovedne realizovať svoju úlohu, ktorú má z Ústavy, a to zabezpečiť bezplatnú zdravotnú starostlivosť na základe verejného zdravotného poistenia.

Ministerka zdravotníctva hovorí pravdu. Na základe ústavy má štát zabezpečiť bezplatnú zdravotnú starostlivosť na základe verejného zdravotného poistenia. Ministerka zdravotníctva parafrázuje Článok 40 Ústavy SR , ktorý znie: "Každý má právo na ochranu zdravia. N a základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok , ktoré ustanoví zákon." Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy SR


Takisto v ústave bolo veľmi jasne napísané, že bude Maďarsko podporovať uplatňovanie kolektívnych práv Maďarov žijúcich v zahraničí.

Maďarská ústava ( .pdf ) Zmienku o kolektívnych právach sme v novej ústave nenašli. Jej článok D vraví: "Maďarsko sledujúc myšlienku jednotného maďarského národa nesie zodpovednosť za osud zahraničných Maďarov, napomáha udržaniu a rozvoju ich spoločenstiev, podporuje ich úsilie smerujúce k udržaniu ich maďarskosti, podporuje spoluprácu medzi sebou a s Maďarskom." ("Magyarország az egységes magyar nemzet eszméjétől vezérelve felelősséget visel a határain kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal.")

.pdf


Parlament štyri mesiace nezasadal. Ja tam mám od novembra návrhy zákonov, o ktorých nie som schopná informovať mojich kolegov v parlamente, o ktorých nie sme schopní hlasovať, o ktorých nie sme schopní rokovať, pretože táto vláda naďalej rieši samých seba.

Kvôli kríze vo vládnej koalícii parlament riadne nezasadal od 11. decembra 2024. Rokovania odvtedy prebiehali už iba prostredníctvom mimoriadnych schôdzí, počas ktorých sa buď odprezentovali len vládne návrhy alebo nebol parlament uznášaniaschopný. Aktuálne čaká v parlamente na prerokovanie viac ako sto návrhov zákonov, pričom niektoré sa na rokovanie nedostali takmer pol roka. Nie je tak pravdou, že by parlament nezasadal štyri mesiace, ako to hovorí Marcinková, keďže od skončenia poslednej riadnej schôdze po vyslovenie výroku ubehli tri mesiace. Od novembra nebol prerokovaný len jeden návrh uznesenia, ktorý Marcinková podala. Zo strany Marcinkovej ide o zveličovanie a jej výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Doposiaľ poslednou riadnou schôdzou parlamentu bola 23. schôdza , ktorá sa konala od 26. novembra do 11. decembra 2024, teda 3 mesiace pred vyslovením výroku poslankyne Marcinkovej.

Stretnutia parlamentu prebiehali odvtedy už iba prostredníctvom mimoriadnych schôdzí, počas ktorých sa buď odprezentovali vládne návrhy alebo nebol parlament uznášaniaschopný . Niektoré návrhy boli stiahnuté priamo prekladateľmi, alebo presunuté na inú schôdzu.

Aktuálne čaká v parlamente viac ako sto návrhov zákonov, pričom niektoré sa na rokovanie nedostali takmer pol roka.

Samotná Vladimíra Marcinková je priamo podpísaná pod niekoľkými návrhmi, ktoré parlament ešte neprerokoval. Z novembra však pochádza iba jeden takýto návrh , ktorý Marcinková predložila spolu s ďalšími poslankyňami 26. novembra. Návrh uznesenia sa týka odsúdenia všetkých foriem násilia páchaného na ženách. Ďalšie Marcinkovej neprerokované návrhy boli podané až z januára 2025.

Situácia bola spôsobená koaličnou krízou, počas ktorej nemala koalícia v parlamente pohodlnú väčšinu hlasov. Problematickou sa stala skupina nespokojných poslancov strany Hlas-SD, bez ktorej tvorí koaličnú väčšinu len 76 hlasov. Pred tým zas rebelovali poslanci okolo Rudolfa Huliaka, ktorí sa do parlamentu dostali na kandidátke SNS.

Premiér však uzatvoril dohodu o podpore vládnej koalície najprv s poslancami okolo Rudolfa Huliaka a neskôr aj s Samuelom Migaľom a Radomírom Šalitrošom. Huliak sa stal minister športu a cestovného ruchu Migaľ bol zas vymenovaný za ministra informatizácie a regionálneho rozvoja. Koalícia by tak mala mať k dispozícii podľa slov premiéra 79 hlasov.

Najbližšie rokovanie parlamentu je naplánované na 25. marec 2025.

Vyjadrenie poslaneckej asistentky Vladimíry Marcinkovej pre Demagog.sk z 21. 3. 2025: "Pani poslankyňa svojím výrokom narážala najmä na jej návrh, ktorý predložila do parlamentu a doposiaľ o ňom kvôli nezvolaniu riadnej schôdze nebolo možné rokovať.

Pani poslankyňa predložila do Národnej rady uznesenie dňa 26. novembra 2024. Toto uznesenie je zaradené až do programu schôdze, ktorá začne 25. marca 2025, pričom je to 76. bod programu. Reálne rokovať o tomto bode sa bude v lehote viac ako štyroch mesiacov od jeho podania. Táto situácia je spôsobená tým, že nebola zvolaná riadna schôdza parlamentu, ktorá mala byť 4. februára 2025, tak ako je uvedené v Harmonograme schôdzí na rok 2025, podľa ktorého sa poslanci riadia.

Zároveň dopĺňame, že v čase výroku pani poslankyne v relácii Na telo dňa 16. Marca 2025 nebolo jasné, či schôdza so začiatkom 25. marca bude zvolaná a v prípade, že áno v akej podobe, nakoľko koaličná kríza v danom čase nebola vyriešená."

23. schôdza
návrhy
uznášaniaschopný
Niektoré
návrhy
presunuté
sto
pochádza
návrh
Návrh
podané
skupina
76
rebelovali
uzatvoril
Huliak
Migaľ
mať
naplánované
uznesenie


...sa týka kauzy CT, áno, Piešťany, predsa sa generálny prokurátor vyjadril tento týždeň, že pokračuje v riešení tejto veci vo vyšetrovaní a že mediálne informácie sú nesprávne.

Slová Petera Pellegriniho o tom, že generálny prokurátor pokračuje v riešení kauzy CT, sa dajú potvrdiť vyhlásením Andrey Predajňovej, hovorkyne GP, z 21.apríla 2016. Tiež boli kritizované vyhlásenia médií. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vyhlásením
zrušenie všetkých obvinení
uviedla


Dnes už amnestia môže byť vydaná len na to, keď je rozhodnuté o vine a treste. To znamená, že už nemôže byť vydaná amnestia od roku 2001, aká mohla byť vydaná v roku 1998.

Pred rokom 2001 mal prezident v právomoci 3 druhy amnestie alebo milosti: abolíciu, agraciáciu a rehabilitáciu. Po novelizácii zákona z 23. februára 2001 abolícia zo znenia zákona zmizla. V praxi ide o zmenu vďaka ktorej je možné udeliť amnestiu len na už existujúci, právoplatný rozsudok udelený súdom. Abolícia, naopak, umožňovala použiť amnestiu aj pred začatím trestného konania alebo zastaviť konanie, ak už bolo zahájené. Výrok hodnotíme ako pravdivý. " Vo forme amnestie alebo milosti môže tradične hlava štátu, prípadne iný ústavný orgán a) prikázať, aby sa trestné stíhanie nezačínalo a v prípade, ak už bolo začaté, aby sa v ňom nepokračovalo – tzv. abolícia; b) rozhodnúť o odpustení alebo zmiernení trestu – tzv. agraciácia alebo c) rozhodnúť o zahladení odsúdenia, resp. o inom spôsobe odstránenia nepriaznivých dôsledkov odsúdenia – tzv. rehabilitácia." (projustice.sk) Udeľovanie amnestií patrí k právomociam prezidenta Slovenskej republiky. Na webstránke prezident.sk je uvedené, že: " Použitie inštitútu amnestie umožňuje prezidentovi hromadné odpustenie trestov za určité trestné činy, pričom na jej platnosť sa vyžaduje aj podpis predsedu vlády Slovenskej republiky alebo ním povereného ministra (tzv. kontrasignácia)." Ústavný zákon z 23. februára 2001, okrem mnohých iných zmien, ktoré priniesol, upravuje aj právomoci prezidenta: "55. V čl. 102 ods. 1 písmeno j) znie: „j) odpúšťa a zmierňuje tresty uložené súdmi v trestnom konaní a zahládza odsúdenie formou individuálnej milosti alebo amnestie,“ Rozdiel medzi milosťou a amnestiou je v ich "početnosti". Podľa projustice.sk je milosť aplikáciou práva, ktorá sa dotýka konkrétnej osoby, zatiaľ čo amnestia má hromadnú povahu. Nesmeruje voči menovite určeným osobám, ale k bližšie neurčeným osobám, ktoré však spĺňajú stanovené predpoklady. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

prezident.sk

Ústavný zákon

projustice.sk


Ale tak samozrejme seba nezaťažíte, lebo sebe doprajete byt, ktorý stál 56 tisíc korún.

Figeľ priznal , že za byt zaplatil 54000 Sk. Záležitosť je oproti prípadu Žitňanskej a Mikloša závažnejší vzhľadom na to, že Figeľ v čase akceptovania bytu pracoval ako štátny tajomník ministerstva zahraničných vecí a hlavný slovenský vyjednávač vstupu do Európskej únie, ako to uvádza denník SME .

priznal zaplatil SME


Rodia sa mechanizmy, rodí sa spôsob prípravy štátneho rozpočtu, rodí sa v situácii, keď obce od nás pýtajú 400 miliónov korún, keď v príjmoch nám chýba 645 miliónov eur a tak ďalej.

Tieto, a ani iné, čísla týkajúce sa týchto otázok sa nám nájsť nepodarilo.


Slovensko má najvyšší hospodársky rast v EÚ za posledný štvrťrok 2015.

Eurostat vydal 12. februára 2016 prvé odhady rasto v 4. štvrťroku 2015. Slovensko má rast 4 % HDP, čo je vôbec najviac v rámci EÚ. Problémom však je to, že pre viaceré krajiny (Írsko, Luxembursko, Česko, Malta, Švédsko) nie sú dáta za 4. štvrťrok dostupné. Je pritom veľmi pravdepodobné (aj na základe Q3 2015 viď graf nižšie), že práve tieto krajiny nás v raste predstihnú. Vyššie uvedené dáta sú aktuálnym odhadom. V databáze Eurostat priamo na stránke, sú pravdepodobne staršie odhady. Podľa nich malo v 4. štvrťroku 2015 minimálne Švédsko vyšší rast ako Slovensko. Zároveň pre 4. štvrťrok 2015 nie sú dáta dostupné pre viaceré krajiny. Niektoré z nich (Írsko, Luxembursko, Česko, Malta) pritom budú mať rast niekde na alebo dokonca nad úrovňou Slovenska. Za aktuálnejšie dáta však berieme tie zo správy 12.februára 2016 (viď vyššie). Týždenný prehľad Slovenskej sporiteľne, vychádzajúci z dát Eurostat uvádza , že rast v 4. štvrťroku 2015 bol najvyšší rast od roku 2010: "Podľa predbežného odhadu Štatistického úradu rast slovenskej ekonomiky v poslednom štvrťroku vlaňajška ešte zrýchlil, až na 4,2 % medziročne. Rýchly odhad za 4Q15 prekonal naše pôvodné očakávania miernejšieho rastu, ako aj konsenzus trhu (3,9 %). Vzhľadom na rýchle čerpanie eurofondov ku koncu roka sme však videli riziká smerom nahor. Celkovo dosiahol rast HDP vlani priemer 3,6 %, čo je najrýchlejší rast od roku 2010 ." Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Eurostat uvádza


Rozpočet Štátneho fondu rozvoja bývania bude navýšený o 118 mil. eur smerujúcich na projekty obnovy 25-tisíc bytoviek.

Rozpočet ŠFRB je pre rok 2015 skutočne navýšený o 118 mil. eur, z čoho približne 103,5 mil. poskytuje európsky štrukturálny fond JESSICA II a zvyšných 14,5 mil. eur činí zostatok fondu z predchádzajúcich rokov. Aktualizovaný rozpočet uvádza, že toto navýšenie rozpočtu má smerovať na obnovu 22 000 bytových jednotiek. Pretože sa nejedná o 25-tisíc, ale 22-tisíc bytoviek, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Štátny fond rozvoja bývania 24. februára 2015 informoval : "Rozpočet ŠFRB bude zvýšený aj o zostatok finančných prostriedkov z predchádzajúcich rokov a to vo výške 14 532 774,- EUR. Celkovo sa tak rozpočet ŠFRB pre rok 2015 navýši z pôvodných 174 500 000,- EUR o sumu 118 072 774,- EUR, čo predstavuje konečnú sumu v hodnote 292 572 774 ,- EUR. Uvedené financie sa použijú na obnovu bytových domov vo forme zateplenia, odstránenia systémových porúch, výmenu výťahov, výmenu spoločných rozvodov, vybudovanie bezbariérových prístupov. Navýšením rozpočtu, ŠFRB podporí obnovu ďalších 22 000 bytových jednotiek. " Dátum zverejnenia analýzy: 27.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

navýšenie informoval


Gro sa tých projektov, ktoré boli spomínané (v súvislosti okolo kauzy agentúry Star EU, pozn.), týkalo operačného programu Ropka. Ropku v 2008 sme ani my ako strana nemali.

Star EU zarábala v tendroch regionálneho operačného programu (ROP), v ktorých v rokoch 2008 - 2011 získala viac ako 1.44 milióna eur. Program spadal do kompetencie ministerstva pôdohospodárstva, ktoré viedli počas prvej Ficovej vlády nominanti HZDS a ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, ktoré zase viedli nominanti SNS.

zarábala vlády schválila


...Jean-Claude Junckera, predsedu Európskej komisie, ktorý vyjadril plnú podporu Slovensku, aj orgánom pri vyšetrovaní predmetnej vraždy, (...).

Predseda Európskej komisie Jean Claude Juncker dňa 12. apríla 2018 vyjadril dôveru slovenským orgánom činným vo vyšetrovaní vraždy Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Robia podľa neho všetko, čo je v ich silách a počínajú si dobre. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Juncker sa tak vyjadril počas návštevy slovenského premiéra Petra Pellegriniho v Bruseli. V súvislosti s vyšetrovaním Juncker povedal, že Pellegrini mu poskytol vysvetlenie, o ktoré žiadal. " Nie je na mne, aby som teraz dával lekcie policajným orgánom a justičným orgánom na Slovensku a radil im, čo majú robiť, ale mám plnú dôveru v políciu a justičný systém ," dodal šéf Európskej komisie.

vyjadril požiadala


To je tá základná, základná komodita a všetky ďalšie parametre, či už je to teda Národný jadrový fond alebo alebo TPS, sú už definované, v žiadnom prípade nie v tých výškach ako omylom, a nie úplným pochopením, rozprával minister na tlačovke, pár minút potom ako povedal, že to na na vláde videl prvýkrát a hneď už, hneď už tomu rozumel. Treba povedať jednoznačne, že napr. tá energia na straty áno, pán minister rozpráva, že má byť za tú vysokú cenu. Nie. Tá bude tiež v tej nízkej. Výsledok je ten, že tých 85 % energie bude v rovnakej alebo veľmi veľmi podobnej cene.

Igor Matovič a Marián Viskupič vychádzajú z dvoch rozdielnych prepočtov. Matovič z prepočtov ÚRSO, Viskupič z prepočtov Ministerstva hospodárstva. Oba prepočty pracujú s rôznymi cenami za jednotlivé zložky elektriny, jednou z nich je aj krytie strát za distribúciu a prenos. MHSR ráta s vykrytím strát z elektriny za zmrazené (teda nižšie) ceny, ÚRSO pripúšťa vykrytie strát drahšou elektrinou. Memorandum medzi Slovenskými elektrárňami a štátom, v ktorom sa dohodli na zamrazení cien, o krytí strát nehovorí. Nevieme preto s istotou určiť, či sa nakoniec na vykrytie strát nakoniec použije lacnejšia alebo drahšia elektrina. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Marián Viskupič hovorí o návrhu Richarda Sulíka, podľa ktorého by koncová cena elektriny v roku 2023 mala zostať na približne rovnakej úrovni ako v roku 2022 (189,89 eur/MWh).

Návrh vychádza z Memoranda , ktoré vo februári uzavrelo Ministerstvo hospodárstva a Ministerstvo financií so Slovenskými elektrárňami. Tie sa v ňom zaviazali vyčleniť 6,15 terawatthodín za zníženú cenu 61,2 eur/MWh.

Ministerstvo hospodárstva neskôr prišlo s prepočtom , podľa ktorého by koncová cena elektriny v roku 2023 mala byť 178,47 eur/MWh + tarifa za systémové služby (TSS). TSS je jedna zo siedmich zložiek ceny elektriny, predstavuje približne 5% z koncovej ceny. Podľa Sulíkovho ministerstva výšku TSS musí dohodnúť Ministerstvo financií ako jediný akcionár SEPS (Slovenská elektrizačná prenosová sústava), ktorej sa tento poplatok týka.

Neskôr však Minister práce, sociálnych vecí a rodiny Milan Krajniak zverejnil prepočty Úradu pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO), ktoré rátajú s podstatne vyššími cenami ako Sulíkovo ministerstvo.

ÚRSO ráta s troma scenármi, s koncovou cenou elektriny v rozpätí od 287 do 387 eur/MWh. Sulíkove prepočty hovoria o zmrazení ceny na približne 190 eur/MWh.

Jeden z hlavných rozdielov medzi Sulíkovým návrhom a prepočtami ÚRSO je pokrytie nákladov na straty v distribúcii a straty v prenose. Ide o náklady na nákup dodatočnej elektriny, ktorá sa použije na vykrytie strát, ktoré fyzikálne vzniknú pri distribúcii elektriny ku konečným užívateľom.

Podľa Sulíkových prepočtov budú straty vykryté elektrinou za zníženú cenu na základe Memoranda so Slovenskými elektrárňami. V jednom z troch scenárov s tým ráta aj ÚRSO, v ďalších dvoch však už nie, čo dvíha koncovú cenu o desiatky percent.

V samotnom Memorande sa krytie strát nespomína .

Igor Matovič 2. septembra na tlačovke rozoberal návrh ÚRSO, pričom priznal, že sa s ním oboznámil v ten deň na rokovaní vlády.

návrhu Memoranda zaviazali prepočtom zložiek akcionár zverejnil ráta náklady vykryté nespomína tlačovke


..nikdy sme neboli spokojní s tým, že bývalý prezident Bush zriadil tento detenčný tábor v Guantáname... ak sme jeho existenci u Guantánama kritizovali, tak by sme sa mali zapojiť aj do jeho likvidácie, koniec koncov vyzvala nás k tomu aj Európska rada aj Európsky parlament, Európska únia sa do tohto procesu zapojila.

Je pravdou, že Európsky parlament ako aj komisár Rady Európy vyzvali clenské štáty EU aby pomohli s likvidáciou Guantanáma prijatím bývalých väznov. Taktiež je pravdou, že slovenská strana kritizovala Guantanámo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vyhlásenie Ministerstva zahranicných vecí SR z 20. januára 2010, ktoré verejne oznamuje plánované prijatie troch väznov z Guantanama, uvádza: "Je to gesto solidarity SR (prijatie troch bývalých väznov z Guantanáma, pozn.) voci spojencovi, ktorý chce vyriešit problém zdedený z minulosti. Slovenská vláda tento problém kritizovala , privítala snahu o jeho vyriešenie a považuje za zodpovedné, že Slovensko je teraz súcastou tohto riešenia." Demagog.SK nezistil staršie kritické postoje slovenskej strany ku Guantanámu. Minister Lajcák má pravdu, že Európsky parlament vyzval clenské štáty k tomu, aby prijali väznov z Guantanáma. "...the European Parliament welcomes President Obama's decision to close Guantánamo Bay but recalls that the main responsibility for the closing and for the future of the prisoners rests with the United States. MEPs, nevertheless, call on the Member States to be prepared to accept Guantánamo inmates in the EU in case the US asks so, in a resolution adopted in Strasbourg and adopted with 542 votes in favour, 55 against and 51 abstentions." Na rovnakú postoj vyzval aj Urobil tak aj Komisár Rady Európy pre ludské práva - Thomas Hammarberg. "I am convinced about the US authorities’ determination to go ahead with the closure and the urgent need of effective support by European states to contribute to the attainment of this goal." V oboch prípadoch išlo o výzvy z roku 2009. To, kolko a ci vôbec krajina príjme bývalých väznov je na rozhodnutí tej danej krajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vyhlásenie
vyzval
Urobil tak


Ceny sa určujú, určuje ich Úrad pre reguláciu sieťových odvetví a určuje ich ku koncu roka. V roku 2019, keď bol premiérom Pellegrini, úrad ÚRSO, vydal rozhodnutie 5. decembra, čiže na základe toho, aké sú ceny, aké sú poplatky, na základe výpočtov ÚRSO určuje ceny na základe.

Ministerka správne poznamenáva, že Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO) určuje ceny elektriny a plynu, či už za výrobu, distribúciu, uskladnenie, ako mu to ustanovuje zákon . Je rovnako pravdou, že ÚRSO väčšinou určuje pri zohľadnení vonkajších faktorov a trhových mechanizmov ceny ku koncu roka.

V roku 2019 vydal Úrad pre reguláciu sieťových odvetví finálne vyhlásenie o cenách energií na rok 2020 5. decembra . V tomto období bol premiérom Peter Pellegrini. Niektoré rozhodnutia však boli vykonané už predtým, ako napríklad o cenách pre VSE , rovnako ako už skôr avizované zvyšovanie cien od dodávateľov, napríklad od SPP.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

určuje
zákon
ceny
finálne vyhlásenie
5. decembra
cenách pre VSE
avizované


Ďalej chcem povedať aj druhú vec, že ešte za doby vašej vlády, ja som mal nezamestnanosť 28%, keď som preberal vládu.

Od roku 1994, od kedy sú k dispozícii čísla Štatistického úradu, nebola nezamestnanosť na úrovni 28 percent ani v jednom roku. ŠÚ SR


V tomto roku nám stúpli dôchodkové výdavky o 17 %, to je presne grécka cesta, keď sa pozrieme, ako to bolo, presne takto to stúpalo. 1,6 miliardy, čo mali v rozpočte dofinancovanie Sociálnej poisťovne na celý rok, sa minulo za prvý polrok.

Národný kontrolný úrad (NKÚ) konštatuje , že výdavky Sociálnej poisťovne na dôchodky v prvom polroku 2024 stúpli o 17 %. Čerpanie zdrojov určených na dôchodkový systém sa zvýšilo o takmer miliardu eur, a spomínané dofinancovanie Sociálnej poisťovne vo výške 1,6 mld. eur nebude dostatočné, keďže sa z neho za 1. polrok vyčerpalo 80 %. V Grécku medziročný rast výdajov na dôchodky dosahoval rast pred vypuknutím finančnej krízy medzi rokmi 2006 až 2007 na úrovni 19,35% a medzi rokmi 2007 až 2008 na úrovni 17,94%. Za predpokladu, že v prvom polroku 2024 medziročne stúpli výdavky Sociálnej poisťovne na dôchodky o 17%, je tento rast podobný rastu gréckych výdajov pred vypuknutím finančnej krízy.

Slovensko podľa dát Eurostatu (najaktuálnejšie za rok 2021) míňa na dôchodky približne 8,5 % HDP, čo je pod priemerom EÚ, ktorý bol za rok 2021 12,9 % HDP. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť v novembri 2023 reagovala na prijatie zákona o vyplácaní 13. dôchodku a uviedla , že do budúcna táto reforma ohrozuje systém vyplácania dôchodkov, keďže navyšuje celkové náklady na dôchodky. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť špecificky kritizovala nový valorizačný mechanizmus 13. dôchodkov.

V prvom polroku 2024 stúpli výdavky Sociálnej poisťovne na vyplácanie dôchodkov o 17 %. Podľa NKÚ predstavujú tento rok výdavky Sociálnej poisťovne na starobné, predčasné starobné a 13. dôchodky a ich valorizáciu najväčšiu záťaž pre štátny rozpočet. Napríklad výdavky na vyplácanie predčasných starobných dôchodkov v medziročnom porovnaní s rokom 2023 narástli o 289 %.

Grécko v uplynulej dekáde míňalo ročne na dôchodky medzi 15 - 17 % HDP. Pred vypuknutím finančnej krízy, kedy Grécko nebolo schopné ďalej splácať svoje dlhy a nedokázalo tak získať ďalšie pôžičky na finančných trhoch, došlo ku navýšeniu výdajom na dôchodky. Medzi rokom 2006 a 2007 stúpli výdaje Grécka z 32,88 miliárd dolárov na 39,24 miliárd dolárov ročne, čo predstavuje medziročný rast 19,35%. Medzi rokom 2007 a 2008 stúpli výdaje Grécka na dôchodky z 39,24 miliárd dolárov na 46,28 miliárd dolárov ročne, čo predstavuje medziročný rast 17,94%. Medzi rokom 2008 a 2009, kedy Grécko začalo mať intenzívne finančné problémy, stúpli výdaje Grécka na dôchodky z 46,28 miliárd na 47,37 miliárd dolárov ročne, čo predstavuje medziročný rast 2,35% (. pdf , s. 16).

konštatuje Eurostatu uviedla kritizovala stúpli predstavujú míňalo pdf


...veď my sme taká maličká krajina, v počte obyvateľov sme tretina New Yorku.

Podľa odhadu United States Census Bureau , bola populácia New York City v roku 2012 na úrovni 8 336 697 obyvateľov (1/3 je 2,75 milióna obyvateľov). Ten istý odhad populácie celého štátu New York bol na úrovni 19 570 261 obyvateľov (1/3 je 6,46 miliónov obyvateľov). Slovensko má podľa posledného sčítania v roku 2011 počet obyvateľov na úrovni 5,40 mil obyvateľov. Ak by aj V. Fischer neporovnával Slovensko s mestom New York, ale zo štátom, aj tak by jeho číslo nesedelo a to o viac ako jeden milión obyvateľov (takmer 20% odchýlka). V prípade porovnávania s mesto New York, by sa V. Fischer pomýlil až o takmer tri milióny obyvateľov. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

United States Census Bureau
sčítania


Odhad na dostavbu Rázsoch je 700 miliónov.

Odhady nákladov na dostavbu nemocnice Rázsohy uvádzajú viaceré zdroje na úroveň 480 miliónov eur bez DPH. Nenašli sme žiadne odhady, ktoré by pracovali s čiastkou, ktorú spomína ministerka, alebo s nejakou inou ako vyššie uvedená. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Denník Pravda , agentúra SITA , alebo portál okocasopis.sk uvádzajú zhodne potrebnú sumu na dostavanie nemocnice Rázsohy ako (vyše) 480 miliónov eur bez DPH. Po prípadnom započítaní 20 % DPH sa suma dostane na približne 600 miliónov. Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda SITA okocasopis.sk


Posledné referendum bolo myslím, že zo septembra 2010, kedy mandát tie jednotlivé otázky mali niekde okolo milióna, vtedy najsilnejšia politická strana u nás mala okolo 880-tisíc voličov.

V septembrovom referende v roku 2010 využilo svoju možnosť hlasovať v ňom presne 998 142 občanov, takže je pravdivá informácia, že na otázky v referende odpovedalo okolo milióna občanov. V parlamentných voľbách v roku 2010 získala najsilnejšia politická strana (SMER-SD) presne 880 111 hlasov od voličov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hlasov


Je tu milión voličov, ktorí dali hlasy celej vládnej koalícii.

Výrok Roberta Fica sa vzťahuje na výsledky parlamentných volieb z roku 2016. Strany, ktoré v súčasnosti tvoria koalíciu (SMER-SD, SNS, MOST-HÍD), spoločne vo voľbách získali 1 132 460 hlasov. Najsilnejšia strana SMER-SD získala 737 481, SNS 225 386 a MOST-HÍD 169 593 hlasov. Do sčítania sme nezarátali stranu #Sieť , ktorá síce v marci 2016 podpísala koaličnú dohodu, ale z pôvodnej štvorkoalície vypadla. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

koalíciu #Sieť


...jednou zo základných motivácií Britov, pre ktorý sa rozhodli pre brexit, bolo to, že chceli zabrániť migrácii našich ľudí a ľudí z Poľska, z Maďarska a z ďalších krajín, aby pracovali na ich trhu. Toto bola jedna zo základných motivácií. Čiže vlastne de facto xenofóbia, viete.

Jedným z dôvodov brexitu bola aj migrácia občanov ostatných krajín únie (Poľsko, Slovensko, Bulharsko, atď.) do Británie, ktorí tu hľadajú prácu. Nedá sa však potvrdiť, že by išlo o obavu, či strach z neznámeho, ako je definovaná xenofóbia. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa BBC v referende o brexite hlasovalo 51,9% za odchod Británie z EÚ, kým 49,1% hlasovalo proti. Pred rokom 2009 neexistovala formálna cesta ako opustiť Európsku úniu, no prijatím LIsabonskej zmluvy, ktorú prijali všetky štáty únie, prišiel v platnosť článok 50, ktorý je plánom pre vystúpenie z EÚ pre ktorúkoľvek jej krajinu. Denník sme.sk uvádza desať dôvodov, prečo si briti zvolili odchod z EÚ a jedným z nich sú aj migranti z Bulharska, Poľska či Slovenska, ktorí do Británie prichádzajú za prácou. Dennik N takisto píše, že jedným z dôvodov brexitu " je migrácia z ostatných, najmä neskôr integrovaných, členských štátov EÚ." Za rok 2015 prišlo do británie 330-tisíc prisťahovalcov , z toho Polovica bola z krajín EÚ. Briti im vyčítajú, že zneužívajú sociálne dávky a preťažujú štátne inštitúcie. Podľa prieskumu verejnej mienky, ktorý zisťoval, či briti preferujú úplný prístup k slobodnému trhu alebo chcú radšej zabrániť prílivu migrantov z EÚ, 24% hlasovalo, že prístup k voľnému trhu bez rôznych colných poplatkov je pre nich dôležitejší ako kontrola európskej migrácie. 16% potom hlasovalo za opačný prípad, pričom 40% hlasujúcich zvolilo možnosť, že je možné oboje. Kontrola migrácie aj udržanie Británie v európskom obchodnom priestore. V prieskume voličov hlasujúcich za odchod Británie z EÚ, tretina voličov (33%), označila ako hlavný dôvod opätovné získanie kontroly nad hranicami Británie a prílevom migrantov. Xenofóbia ako odborný termín z psychológie, predstavuje strach zo všetkého cudzieho, najmä však ľudí. Ťažko však porovnávať britský nesúhlas s migráciou európanov do ich krajiny a xenofóbiu. V tomto prípade zrejme nešlo o strach z Poliakov či Slovákov, ale skôr ohradenie sa voči prisťahovalcom, ktorí zneužívajú sociálny systém Veľkej Británie a zapĺňajú voľné pracovné miesta. Dátum zverejnenia analýzy: 05.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

BBC
sme.sk
Dennik N
330-tisíc prisťahovalcov
prieskumu
prieskume


Nie je môj nadriadený. (R. Sulík, pozn.) Všetci poslanci Národnej rady sú si rovnocenní vrátanie predsedu parlamentu a na postavenie predsedu parlamentu platí to známe primus inter pares, to znamená, že je prvý medzi rovnými. A nemá žiadne privilegované postavenie, len z toho titulu, že riadi schôdze Národnej rady.

Zdroj, ktorý by jasne poukazoval na to, že pre predsedu parlamentu platí, že je "prvý medzi rovnými" ("primus inter pares") sa nám nájsť nepodarilo. Avšak zákon NR SR č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky uvádza nasledovné funkcie predsedu parlamentu a podpredsedu parlamentu, z ktorých vychádza, že podpredseda parlamentu vykonáva určité úlohy, ktorými ho môže poveriť predseda parlamentu. Podpredsedovia národnej rady: a) riadia a organizujú úseky činnosti národnej rady podľa poverenia predsedom národnej rady , b) zastupujú predsedu národnej rady v určenom poradí a v plnení jeho úloh, ktorými ich poverí, c) vykonávajú ďalšiu činnosť podľa tohto zákona. Predseda národnej rady: a) zastupuje národnú radu navonok, b) podpisuje uznesenia národnej rady, c) podáva národnej rade správy o opatreniach, ktoré vykonal, d) vyhlasuje voľby do orgánov samosprávy obcí, 39) e) zabezpečuje vyhlasovanie zákonov národnej rady a návrhov prijatých v referende. 39a); ak to vyžaduje povaha veci, aj uznesení národnej rady, f) vyhlasuje úplné znenie zákona, na ktoré ho splnomocnil zákon, g) zabezpečuje úlohy spojené s konaním pred ústavným súdom, h) bezodkladne oznamuje mandátovému a imunitnému výboru zadržanie poslanca pri trestnom čine, 40) ch) berie na vedomie oznámenie o utvorení poslaneckého klubu a jeho zložení, i) dáva súhlas na skončenie pracovného alebo obdobného pracovného vzťahu proti vôli poslanca v čase výkonu jeho funkcie a do 12 mesiacov po zániku jeho mandátu, 41) j) vymenúva a odvoláva vedúceho kancelárie, k) berie na vedomie vzdanie sa funkcie sudcov, l) plní ďalšie úlohy, ktorými ho poverí národná rada alebo ak to ustanovuje zákon. Z formulácie činnosti podpredsedu, definovanej z časti aj poverením od predsedu, môžeme interpretovať vzťah podpredsedu ako podriadený predsedovy.

350/1996 Z. z.


Máme totiž 2. najvyššie zásoby plynu v EÚ s ohľadom na národnú spotrebu. (...) Namiesto priemeru z posledných 5 rokov, môže byť referenčným obdobím len posledný rok Čo to pre nás znamená? Od 1. augusta 2022 do 31. marca 2023 budeme môcť spotrebovať 3,874 m3 plynu. Priemerná spotreba v 5 uplynulých rokoch pritom dosahovala len 3,674 mld. m3.

Členské štáty EÚ sa dohodli na znižovaní spotreby plynu v zimnom období od 1. augusta 2022 do 31. marca 2023 o 15 percentuálnych bodov v porovnaní s priemernou spotrebou za posledných päť rokov. Dôvodom dohody je príprava na zimu vzhľadom na možné výpadky dodávok plynu z Ruska.

Súčasťou dohody je aj povinnosť členských krajín naplniť vlastné zásobníky zemného plynu na minimálne 80 % do 1. novembra 2022 a budúce roky na 90 %. Cieľom dohody je pripraviť Európu na možné prerušenie dodávok zemného plynu z Ruska a poprípade zdielať kapacity v rámci EÚ.

Viaceré krajiny si vyjednali výnimky z dohody, napríklad na základe závislosti priemyslu od spotreby plynu, miery oživenia ekonomiky po pandémií, naplnenosti zásobníkov plynu alebo od vzájomného prepojenia plynovodov s inými krajinami. Proti návrhu na obmedzenie spotreby sa ozvalo Maďarsko.

Slovensko na základe uznanej výnimky vyjednalo skrátené referenčné obdobie, z ktorého sa znížená spotreba počíta, z piatich rokov na jeden rok. To znamená , že namiesto priemernej spotreby za posledných päť rokov vo vykurovacom období, čo predstavuje 3,674 miliardy metrov kubických, sa počíta minuloročná spotreba, ktorá v prepočte predstavuje 3,874 miliardy metrov kubických.

Minister hospodárstva Richard Sulík sa 12. júla 2022 na tlačovej besede vyjadril, že SPP má v zásobníkoch 49 % plynu v porovnaní k celoročnej domácej spotrebe, čo predstavuje druhé najvyššie zásoby plynu v Európe ( video , 4:04).

Sulík sa podobne ako Klus vyjadril, že Slovensko je druhé spomedzi krajín EÚ v porovnaní naplnenosti zásobníkov zemného plynu voči ročnej spotrebe plynu. Podľa údajov databázy plynárenských zásobníkov v Európe ( AGSI ) z 12. júla však Slovensko figurovalo na treťom mieste.

Na druhej strane, AGSI nedisponuje kompletnými údajmi a dáta uvádzajú len pomery naplnenosti dvoch prevádzkovateľov , Nafta a Pozagas, čo vynecháva zásobníky SPP. Dáta bez pátosu uverejnili prepočet, kde pomer stavu plynu k ročnej spotrebe sa pohybuje na úrovni 49 % za júl 2022.

Z dostupných informácií a výrokov ministra hospodárstva sa Slovensko nachádza na druhom mieste v naplnenosti zásobníkov plynu v porovnaní k ročnej spotrebe. Ako už bolo spomenuté, Slovensko tiež vyjednalo výnimku, pri ktorej môže spotrebovať počas vykurovacej sezóny 3,874 miliardy metrov kubických plynu.

dohodli naplniť výnimky znamená video AGSI prevádzkovateľov uverejnili


Niekoľkokrát som povedal, že pri províziách pri privatizácii a chvála Pánu Bohu, Smer nikdy nič neprivatizoval ani nebude nikdy nič privatizovať.

Počas vlády 1. R. Fica v rokoch 2006-2010 bola predaná napríklad prešovská tepláreň. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. 3. júla 2007 vyšiel v denníku SME článok hodnotiaci prvý rok vlády, v ktorom sa píše, že počas roka 2006 vláda zrušila privatizáciu Nákladnej železničnej spoločnosti Cargo, rozhodla o zastavení privatizácie bratislavského letiska, rozhodla o nepredajnosti štátnych lesov a rozhodla taktiež o vypovedaní zmluvy týkajúcej sa predaja Gabčíkova. 11. decembra 2008 v denníku Pravda vyšiel článok, v ktorom sa hovorí o zmene právnej formy nemocnice ministerstva vnútra(príspevková organizácia štátu) na Nemocnicu svätého Michala(akciová spoločnosť)s tým, že 100% akcií by mal v rukách štát. Avšak návrh ministra vnútra Kaliňáka nevylučoval odpredaj časti akcií súkromným investorom takže ako sa v článku píše, jedná sa o pokus tichej privatizácie. Tento návrh schválila vláda. 19. februára 2010 denník Pravda vydal článok o odobrení privatizácii prešovskej teplárne premiérom. " „V predaji daného majetku teplárne nevidím problém,“ uviedol včera Fico." Predaj prebehol už v januári 2012. Prešovské teplárne patrili pod Košické teplárne a 100 % vlastníkom Košických teplárni je FNM. SITA , 18. februára 2010: " Novým majiteľom kotolne v Prešove za 980 tisíc eur sa stala od 1. januára 2010 akciová spoločnosť Spravbytkomfort Prešov. Akcionármi prešovskej firmy sú mesto Prešov, ktoré vlastní 45-percentný podiel a rakúska energetická spoločnosť Energiecomfort Wien , patriaca do holdingovej skupiny mesta Viedeň, ktorá drží zvyšok akcií." Dátum zverejnenia analýzy: 30.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME Pravda Pravda SITA


Ako my vysvetlíte, že aj pani Javorčíková sudkyňa to zdôvodňuje tým, že je súdnictvo spolitizované? (výrok je súčasťou Maďaričovej kritiky súčasného ministerstva spravodlivosti, pozn. )

Katarína Javorčíková, sudkyňa krajského súdu v Bratislave je signatárkou a hovorkyňou nezávislej sudcovskej iniciatívy „Za otvorenú Justíciu“. Jej tvrdenie, o ktorom poslanec Maďarič hovorí sa týkalo nízkeho záujmu sudcov o výberové konania na predsedov okresných a krajských a krajských súdov. Vo svojej správe zo 4. októbra 2011 hnonline.sk uvádza: Sudkyňa Katarína Javorčíková vidí za malým záujmom sudcov politický tlak. Obávali sa podľa nej, že sa vymenovaním zaradia do nejakého politického spektra, a po zmene pomeru síl v parlamentných voľbách budú opačnou garnitúrou postihnutí. „Je to daň za politikum, ktoré v súdnictve bolo, je a asi aj bude,“ hovorí členka iniciatívy Za otvorenú justíciu. Maďaričovo tvrdenie je teda zavádzajúce. Sudkyňa Javorčíková síce priznala vplyv politického tlaku v súdnctve, tento však – na rozdiel od Maďariča - explicitne nepripísala pôsobeniu súčasnej vlády a ministerky Žitňanskej, ako to uvádza v širšom kontecxte Marek Maďarič.

signatárkou hovorkyňou hnonline.sk


Napokon ešte poviem jednu vec, keď sme boli do Európskej únie, mnohé krajiny boli chudobnejšie ako my, poviem napr. iba Rumunsko, ktoré nás už ekonomicky predbieha.

Najvhodnejším ukazovateľom pre porovnávanie ekonomickej úrovne krajín s prihliadnutím na životnú úroveň obyvateľstva je rast hrubého domáceho produktu (HDP) prepočítaný na obyvateľa v takzvanej parite kúpnej sily. Tento ukazovateľ berie do úvahy nielen ekonomický rast prepočítaný na počet obyvateľov, ale aj reálnu kúpnu silu daného obyvateľstva. Slovensko pri vstupe do Európskej únie v roku 2004 bolo na tom v HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily lepšie ako ďalšie štyri štáty, ktoré vtedy spolu vstupovali do EÚ, a to Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko. Slovensko sa v rebríčku takisto umiestnilo vyššie ako Rumunsko a Bulharsko, ktoré sa členskými štátmi stali v roku 2007.

Podľa posledných plnohodnotných dát z roku 2022 , keďže pre rok 2023 zatiaľ Eurostat ponúka odhady, je Slovensko v HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily dve miesta pod Rumunskom. Estónsko, Lotyšsko, Litva aj Poľsko sú nad Slovenskom. Horšie ako Slovensko je v rebríčku už len Grécko a Bulharsko.

Svetová banka vo svojom reporte z roku 2023 pripisuje úspech rumunskej ekonomiky primárne investíciám do IT sektoru, ktorý sa v Rumunsku v posledných rokoch podľa Svetovej banky značne rozvinul.

reporte


Keď sme prebrali vládu, deficit bol 7,9%. Už táto vláda za rok 2011 znížila deficit zo 7,9 na 4,9%.

Nepodarilo sa nám zistiť deficit štátneho rozpočtu v júli 2010, keď koalícia SDKÚ - SaS - KDH - Most-Híd preberala vládu. Takýto deficit by však bol zavádzajúci, keďže príjmy a výdavky štátu nie sú rovnomerné počas celého roka. Pre zaujímavosť si však priebežné plnenie štátneho rozpočtu v roku 2010 môžete pozrieť tu . Čo sa týka celkového deficitu štátneho rozpočtu v roku 2010, ten predstavoval podľa Eurostatu 7,7% HDP . Podľa informácií denníka Pravda by tohtoročný deficit štátneho rozpočtu mal dosiahnuť naplánovaných 4,9% HDP . Je to však prognóza a nakoľko sa to vláde podarí splniť je otázka. Výrok preto nemôže byť prezentovaný ako definitívny, pretože bude predmetom budúcich analýz. Hodnotíme ho ako neoveriteľný.

tu
7,7% HDP
mal dosiahnuť naplánovaných 4,9% HDP


Minister Uhliarik sa správal klientelisticky. Spoločnosť Pfizer v konkurenčnom súboji stratila výhodu, lebo konkurent ponúkol lacnejší liek, ktorý bol plne hradený z poisťovní a ktorý sa týka povinného očkovania. Za týchto podmienok spoločnosť Pfizer pripravila rýchlo nové balenie a toto balenie chcela ponúknuť čo najrýchlejšie na trh. Za normálnych podmienok vybavenie povolenia trvá 100 dní, to znamená 100 dní by musela spoločnosť Pfizer čakať na to, kým takéto povolenie príde. Medzitým by samozrejme ľudia mali k dispozícii lacnejší výrobok, ktorý ponúkol konkurent.

Denník Sme informuje o nasledovnej chronólogii súboja medzi spoločnosťami GlaxoSmithKline (GSK) a Pfizer.

Denník Sme
zákona č. 577/2004 (pdf.)


Ale my sme nenasľubovali do programového vyhlásenia vlády jedenásť ústavných zákonov. Oni ich nasľubovali a tieto čísla jednoducho im nesedia.

V júli R. Fico hovoril len o „ takmer desiatke “ resp. deviatich návrhoch. Nám sa podarilo napočítať 7 návrhov ústavných zákonov v programovom vyhlásení vlády . Ide o ústavné zákony: prekonania účinkov amnestií, o fiškálnom pravidle pre hrubý verejný dlh, rozpočtovej zodpovednosti (rozpočtová ústava), o konflikte záujmov, o nedotknuteľnosti 2.piliera, o Špecializovanom trestnom súde a Úrade špeciálnej prokuratúry.

takmer desiatke
deviatich
programovom vyhlásení vlády


Viete, keď táto vládna koalícia oznamovala návrh zvýšenie DPH na 20% tak to nazvala Ficovou daňou a keď ho zavádzala dobre si to pamätám, už to opatrenie priamo do praxe. Tak vtedy pani premiérka, keď už vedela čo to spôsobí argumentovala, že veď koľko štátov v EÚ zvýšenú daň DPH zavádza, veď to nie je nič neobyčajné v tejto situácii. Zrejme všade mali Fica, zrejme všade museli zaviesť zvýšenú DPH kvôli Ficovi.

Prinášame stručný prehľad udalostí, ktoré súviseli so zvýšením DPH na 20 %:

Premiérka I. Radičová 7. septembra 2010 po rokovaní koaličnej rady informovala , že základná sadzba z dane z pridanej hodnoty (DPH) sa od 1.januára 2011 dočasne zvýši zo súčasných 19 % na 20 %. Toto dočasné zvýšenie zároveň nazvala ako "Ficova daň" .

22. septembra 2010 – vláda schválila zvýšenie DPH na 20 %.

30. novembra 2010 – poslanci NR SR schválili vládny návrh zákona, ktorým sa mení DPH z 19 na 20 %.

9. januára 2011 – Premiérka I. Radičová v relácii O 5 minút 12 na STV1 sa k tomuto zvýšeniu DPH (teda v dobe, kedy už toto opatrenie bolo v praxi, pozn.) vyjadrila:

"Aj Slovenská vláda pristúpila k ozdravnému balíčku a chcela by som len, možno zvýrazniť, že okrem, keď sa pozriete na všetkých 27 krajín EÚ. 20 krajín z 27-mich má DPH 20% a vyššiu. Väčšina zvyšovala spotrebné dane, zavádzajú sa nové dane. V Nemecku daň z energií. Zvyšujú sa spotrebné dane. Zároveň väčšina krajín škrtá výdavky na rodinnú politiku, škrtá sociálne výdavky. V Nemeckej spolkovej republike sa znižuje podpora v nezamestnanosti."

Hoci M. Maďarič nesprávne uvádza, že I. Radičová argumentovala zvyšovaním DPH v iných krajinách, uznávame to ako pravdu. I. Radičová argumentovala obecnejším tvrdením, t.j. zvyšovaním spotrebných daní , medzi ktoré sa počíta aj DPH.

informovala
schválila
schválili
O 5 minút 12


...sám premiér povie, že to je (voľby prezidenta SR, pozn.) referendum o Smere...

16. marca 2014 sa prezidentský kandidát Robert Fico vyjadril na TB po prvom kole volieb prezidenta SR: " Toto je referendum o Smere a o Ficovi. Prvé kolo som vyhral, čo bude v druhom kole uvidíme." Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vyjadril


R1 bol projekt, ktorý proste toľkokrát preklínate, hovoria o dvojnásobnom predražení, takisto, počul som to pána Dzurindu minulý týždeň.

Sme.sk (30. októbra 2011) "Ja som včera prešiel po tej ceste, je super,a treba dať, ako sa ľudovo hovorí kalap dole pred našimi projektantmi, technikmi, robotníkmi, inžiniermi. Ale problém je v tom - koľko je tých kilometrov? 51 si tuším hovoril - tak problém je v tom, že nám vychádza, že za tie peniaze malo byť postavených 102 nie 51 kilometrov - to je problém," vyhlásil Dzurinda

Sme.sk


Celý systém trestného konania, trestného poriadku, ktorý vám vyhovoval aj ako vicepremiérovi, premiérovi. Nemali ste s tým žiadny problém ani ako minister ani ako predseda parlamentu… vy spochybňujete teraz systém, ktorý súvisí so spolupracujúcim obvineným.

V čase, keď bol Peter Pellegrini minister školstva, vicepremiér alebo premiér , neinicioval zmeny v nástroji trestného práva, ktorý počíta so spolupracujúcimi obvinenými. Demagóg.SK nedohľadal ani mediálne vyjadrenia, ktoré by tento inštitút spochybňovali. Spôsob, akým orgány činné v trestnom konaní tento inštitút využívajú, kritizuje v čase, keď spolupracujúci obvinení vypovedajú o podozreniach voči nemu a ľuďom spojeným s vládami Smeru. Tvrdenie Márie Kolíkovej preto hodnotíme ako pravdivé.

premiér vypovedajú


Teraz reálne mzdy už máme vyššie, pretože tá inflácia išla dole, ten rast je vyšší, v podstate máme historicky najnižšiu nezamestnanosti, ukazovatele nie sú zlé.

Reálne mzdy sa vďaka nárastu nominálnej mzdy a klesajúcej inflácii zvyšovali tretí štvrťrok po sebe. V aktuálnom štvrťroku reálna mzda stúpla o 4,9 %. Inflácia začala výraznejšie klesať od marca 2023. V auguste sa ale medziročný rast spotrebiteľských cien zrýchlil na 2,8 %, čo je najviac od februára tohto roka. Inflácia sa tak zrýchľuje už druhý mesiac za sebou. Miera nezamestnanosti na úrovni 5,2 % je na svojom historickom minime, Výrok Roberta Fica preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

Reálna mzda predstavuje hodnotu mzdy, ktorá je upravená o infláciu a zohľadňuje skutočnú kúpnu silu. V období rokov 2021 až 2022 zaznamenala reálna mzda podľa štatistického úradu drastický prepad. Najnižšiu úroveň dosiahli reálne mzdy v štvrtom kvartáli roka 2022, kedy sa mzdy prepadli až o 7,6 %.

Zdroj: Štatistický úrad SR

V roku 2022 sa mzdy reálne znehodnotili o 4,5 %, v roku 2023 zostali v poklese, ktorý sa však utlmil na 0,7 %.

Zdroj: Štatistický úrad SR

Reálna mzda na Slovensku sa vo 4. štvrťroku 2023 medziročne zvýšila o 3,9 %. Reálne zárobky vďaka nárastu nominálnej mzdy a klesajúcej inflácii zvyšujú už tretí štvrťrok po sebe. Aktuálne v druhom štvrťroku 2024 reálna mzda stúpla o 4,9 %.

Zdroj: Štatistický úrad SR

Prepad reálnej mzdy, ktorý trval nepretržite od začiatku roka 2022, zastavila až klesajúca inflácia. Vrchol za posledné obdobie dosiahla inflácia okolo novembra 2023, kedy dosahovala až 15,4 %. Výraznejšie začala klesať od marca 2023 do marca 2024, následne sa ustálila medzi 2 až 3 %. V auguste sa ale medziročný rast spotrebiteľských cien zrýchlil na 2,8 %, čo je najviac od februára tohto roka. Inflácia sa tak zrýchľuje druhý mesiac v rade.

Zdroj: Štatistický úrad SR

Miera nezamestnanosti dosahovala podľa údajov Svetovej banky dvojciferné hodnoty od samotného vzniku Slovenskej republiky. Prvýkrát sa dostala pod úroveň 10 % v roku 2008, no neskôr opäť stúpla. Klesajúcu tendenciu nabrala v období 2014 – 2019, kedy klesla zo 14,2 % na 5,8 %. Podľa štatistického úradu nezamestnanosť klesá posledné tri roky a v roku 2023 dosiahla úroveň 5,8 % . V druhom kvartáli roku 2024 bolo na Slovensku nezamestnaných 142,7 tisíc osôb, čo predstavuje mieru nezamestnanosti 5,2 %.

Reálna mzda

reálna mzda

Štatistický úrad SR

znehodnotili

Štatistický úrad SR

zvýšila

zvyšujú

Štatistický úrad SR

trval

dosiahla

zrýchlil

Štatistický úrad SR

Miera nezamestnanosti

úroveň 5,8 %

druhom kvartáli


...nebudem tu nadávať pánovi Kotlebovi do úchylákov, ako jeden pán na tomto mieste pred pár týždňami...

V relácií O 5 minút 12 z decembra 2019 Kotlebu za úchylaka označil predseda strany KDH Alojz Hlina. Vo videu v čase 1:59 povedal: „To sú najväčší bojovníci, dvaja úchylaci Kollár s Kotlebom, najväčší bojovníci za tradičnú rodinu…” Hlina za úchylákov označil aj celú stranu ĽSNS v úvode videa. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé.

videu


100 EUR na dieťa alebo 50-eurový prídavok to bude od 1. januára budúceho roku.

Návrh Igora Matoviča na pomoc rodinám schválila vláda, 25. mája 2022 prešiel parlamentom, ktorý o ňom rokoval v skrátenom legislatívnom konaní. Zákon zatiaľ nepodpísala prezidentka.

Okrem finančnej podpory voľnočasových aktivít detí návrh počíta so zvyšovaním daňového bonusu a prídavku na dieťa v dvoch fázach. Prídavok na dieťa by sa mal zvýši od júla 2022 na 30 eur, od 1. januára 2023 na 50 eur. Daňový bonus pre deti do 15 rokov Matovič navrhuje zvýšiť tento rok na 70 eur, od januára na 100 eur.

Výrok Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivý.

schválila rokoval


Diferencovaný prístup k jednotlivým regiónom. Cesta sa opravila iba v jednom regióne a v druhom sa už nepokračovalo.

Demagog.SK nezistil informácie o ceste, ktorá by sa opravila iba v jednom regióne a v druhom už nie. Po publikovaní výroku Ľudoví Kaník zaslal Demagog.SK fotku (nižšie). Na základe nej však stále nevieme situáciu neutrálne posúdiť, nevieme napríklad zistiť, či je cesta opravená aj opačným smerom, podobne ani to, ktorý kraj je na druhej strane a teda o akú cestu sa presne jedná. Výrok teda stále hodnotíme ako neoveriteľný. (odôvodnenie upravené 8.10.2013 bez zmeny pravdivostnej hodnoty.) Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


...sa teraz rušili tieto gymnáziá, (...), pretože sa rušili najlepšie gymnáziá, rušili sa aj gymnázia, ktorých absolventi mali najmenšiu nulovú nezamestnanosť (...).

Gymnáziami s nulovou nezamestnanosťou, ktorých prvé triedy sa zrušili rozhodnutím Okresného úradu v Bratislave, sú Gymnázium sv. Vincenta de Paul, Gymnázium de la Salle či Evanjelické gymnázium.

údaje zdieľala Údaje pdf


K tomuto pánovi sa nechcem ja vyjadrovať, lebo som sa dočítal, že to je partner poslankyne Smeru a odchádza z polície, lebo je disciplinárne stíhaný, čiže nechcem sa k tomu priamo k nemu, k nemu vyjadrovať…

Juraj Očovský je zástupca vedúceho oddelenia vyšetrovania bratislavského odboru boja proti korupcii na Úrade boja proti korupcii. Minister vnútra Daniel Lipšic (KDH) upozornil, že Očovský odchádza do civilu a je aj disciplinárne stíhaný. Podľa informácií SME je dôvodom vyzradenie informácií v jednej policajnej akcii. SME rovnako uvádza, že jeho partnerkou je exposlankyňa Oľga Nachtmannová zo Smeru.

SME


Získanie materskej spoločnosti SPP, a.s. do 100 % vlastníctva štátu.

Slovensko definitívne získalo 100 % akcií matky SPP a.s. (obchodníka so zemným plynom) v júni 2014 prevzatím 49 percentného balíka akcií matky SPP od Energetického a prumysloveho holdingu (EHP). Cenou za prebratie tohto balíka bola polovica dlhu matky SPP vo výške 59 mil. eur.

získalo júni prebratie


tak nech sa pozrie takisto na zmenky pani Flašíkovej Beňovej, ktoré boli podpísané deň pred tým, ako nastúpilo nové vedenie župy za 10 miliónov a boli podpísané v rozpore so zákonom. To nekonštatujem ja, to konštatuje hlavný kontrolór.

Podobný výrok sme overovali v Téme dňa 6. novembra 2013. Vtedy sme na základe dostupných zdrojov ( hnonline.sk , pluska.sk , zápisnica pracovného zasadnutia Zastupiteľstva BSK, dokument úradu BSK, pozn.) potvrdili slová Pavla Freša o samotnom podpísaní zmeniek v hodnote 10 miliónov eur. Na základe zverejnených dokumentov hlavného kontrolóra BSK však nedokážeme overiť, či boli podpísané zmenky v rozpore zo zákonom. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Téme dňa
hnonline.sk
pluska.sk
zápisnica
dokument
dokumentov


No my na tom pracujeme tak, že na samom začiatku sme povedali, že za našej éry si nepožičiame ani cent. To sme dodržali, to znamená my sme si nezobrali ani jedno euro, ani jeden cent, to všetko sme zdedili po našich predchodcoch.

Pavol Frešo je predsedom strany SDKÚ od roku 2012. Nakoľko sú zatiaľ dostupné len výročné správy za roky 2012 a 2013, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa výročnej správy za rok 2012 (pdf, str.8) v prehľade o príjmoch o politických stranách má SDKÚ v položke príjmov z pôžičiek za rok 2012 nulu. Tak isto aj za rok 2013 (pdf, str. 8) si strana nezobrala žiadnu pôžičku. Výročná správa za rok 2014 ešte nie je zverejnená, z tohoto dôvodu nevieme overiť tento výrok aj pre ďalší rok. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu


Áno, mám problém s Vranovom. Lebo Grandwood, firma veľmi pochybná, ktorá nemá žiadne referencie, podstate tam vychádza na jedno pracovné miesto, chcú vytvoriť myslím že 350 pracovných miest, 54 000 eur.

Firma Grandwood holding s.r.o. podala návrh na poskytnutie pomoci 12. marca 2013 na ministerstvo hospodárstva.

návrh
obchodného registra
médií


Potom sme mali informácie, že je tu aj súvis medzi sexuálnymi útokmi, okrádaním a obťažovaním v niektorých nemeckých mestách, ale musíme pridať aj mestá v Rakúsku, vo Švajčiarsku, Švédsko, Fínsko a ďalšie krajiny sa dnes (10. január, pozn.) prihlásili s podobnými typmi útokov.

Výrok Roberta Fica na základe dostupných zdrojov zo zahraničných médií hodnotíme ako pravdivý. Po útokoch v Kolíne nad Rýnom ohlásilo útoky aj Švédsko, Rakúsko, Fínsko aj Švajčiarsko.

Kolíne nad Rýnom
Švédsko
potvrdili
vyhlásilo
potvrdilo
zaznamenala
zatknutí


V Európskej únii sa v posledných rokoch presadila obrovská byrokracia. Je tu aparát 60-tisíc úradníkov ...

V Európskej Únii pôsobí okolo 55-tisíc úradníkov a ďalších zamestnancov EÚ. Potvrdzuje to tlačová správa Európskej komisie z decembra 2011, a tiež podstránka slovenského eurokomisára Títo úradníci pracujú pre rôzne inštitúcie, agentúry a orgány, ktoré sú vytvorené členskými štátmi alebo Európskym parlamentom. Ide o inštitúcie ako Európska komisia, Európsky Parlament, Rada ministrov, Európsky súdny dvor a i. Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačová správa
podstránka


Všetko je možné (v prípade verejnej voľby GP, pozn.), uvidíme, nakoniec poslanecký mandát je garantovaný ústavou, je tam úplná voľnosť, dokonca všetci poslanci majú imunitu na hlasovanie v parlamente.

Článok 73, odsek 2 Ústavy SR (.pdf) uvádza: " Poslanci sú zástupcovia občanov. Mandát vykonávajú osobne podľa svojho svedomia a presvedčenia a nie sú viazaní príkazmi. " To znamená, že poslanci NR SR majú tzv. voľný mandát . Nie sú viazaní akýmikoľvek príkazmi, či už od voličov alebo straníckej centrály. Článok 78, odsek 1 Ústavy SR (.pdf) uvádza: "Za hlasovanie v Národnej rade Slovenskej republiky alebo v jej výboroch nemožno poslanca stíhať, a to ani po zániku jeho mandátu."

Ústavy SR
Ústavy SR


Prichádzajúci utečenci/imigranti nedodržiavajú európske zákony a neposlúchajú pokyny policajtov (napr. prekračujú hranice ilegálne, odmietajú sa registrovať a žiadať o azyl v prvej krajine, dopúšťajú sa násilností).

Je pravdou, že boli zaznamenané prípady násilných incidentov medzi políciou a utečencami a nerešpektovania príkazov autorít utečencami. K týmto situáciam prišlo podľa dostupných informácií najmä vo vyhrotených situáciách a je veľmi ťažké objektívne hodnotiť, ktorá strana nesie plnú vinu. Je však zavádzajúce zovšeobecňovať tieto situácie a prezentovať ich ako rozšírený fenomén, pretože z celkového počtu takmer pol milióna ľudí od začiatku roku 2015 ide len o isté percento.Taktiež treba poukázať na to, že ku kontroverzným riešeniam napätých situácií prichádza ako u utečencov, tak aj na strane niektorých európskych autorít.

21. septembra Human Rights Watch obvinilo macedónske úrady z fyzického a verbálneho zneužívania a zlého zaobchádzania s utečencami na hranici s Gréckom.

vstúpilo
vyše pol milióna
22. augusta
4. septembra
Vládne
15. septembra
16. septembra
21. septembra


Od ich vraždy je 88 dní a poďme si, teda zrekapitulovať, kde sme sa pohli. Odstúpil Robert Fico, Robert Kaliňák, po tlaku ľudí, na ich miesto prišiel nový minister, ktorý po, vzápätí po odhaleniach skolaboval a odišiel. Vyšlo najavo, že špeciálny prokurátor pán Špirko hovoril o obrovských podozreniach z korupcie pri tendroch, kde mali ísť provízie pánovi, práve pánovi Kaliňákovi, keď to začal vyšetrovať, dokumentácia bola skartovaná. Za tender bola zodpovedná pani Saková, Denisa Saková sa vzápätí stala ministerkou vnútra.

Veronika Remišová poukazuje na veci, ktoré sa udiali po vražde novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Robert Fico a Robert Kaliňák odstúpili, bola vytvorená nová vláda, ktorej súčasťou už nie sú. Na post ministra vnútra bol dosadený Tomáš Drucker, na ktorého bol vyvíjaný veľký tlak verejnosti v súvislosti s odvolávaním policajného prezidenta Tibora Gašpara a neskôr prenikli na verejnosť aj podozrenia o neférovch podnikateľských praktikách. Čo sa týka Druckerových zdravotných problémov, časová postupnosť, ktorú spomína Veronika Remišová, sedí. Nie je však možné dokázať, že výrok má aj príčinnú súvislosť - minister bol hospitalizovaný, následne odstúpil zo svojho postu. Na začiatku marca prokurátor Vasiľ Špirko na svojej tlačovej besede hovoril o podozreniach korupcie, ktoré boli spájané aj s vtedajším ministrom vnútra Robertom Kaliňákom. Tendru, o ktorom hovoril Špirko, kde provízie podľa jeho podozrení mali ísť aj Robertovi Kaliňákovi, šéfovala vtedajšia tajomníčka ministerstva vnútra Denisa Saková, ktorá sa stala ministerkou vnútra po odchode Tomáša Druckera. Skutočnosť, že zmluva bola skartovaná, ministerstvo potvrdilo, ale na ďalší deň zaslalo do redakcie kópiu zmluvy. Faktické poznámky tohto výroku sú pravdivé a preto aj celkový výrok hodnotíme ako pravdivý.

informoval rezignáciu ponúkol vymenovaniu obvinil hospitalizovaný rezignáciu zmluvy informovalo, menuje


Dve vraždy bývalých ústavných činiteľov Ernesta Valka a Jána Duckého do dnešného dňa vyšetrené neboli.

Ján Ducký pôsobil ako minister hospodárstva SR dvakrát -, v čase od 10. novembra 1993 do 14. marca 1994 a taktiež od 14. decembra 1994 do 26. augusta 1996. Po odvolaní z funkcie pôsobil ako poslanec NRSR za HZDS. V januári 1999 bol zavraždený . Za podozrivého bol považovaný ukrajinský občan Oleg M. K . voči ktorému bolo vedené trestné konanie, ktoré však bolo pre jeho neprítomnosť odročené. Prípad v roku 2010 prevzala ukrajinská Generálna prokuratúra a taktiež ukrajinské ministerstvo vnútra. Podľa posledných informácii zo začiatku roku 2013 vražda stále nie je vyšetrená.

Ernest Valko bol prominentným právnikom, ktorý sa venoval predovšetkým ústavnému a obchodnému právu. V roku 1990 sa stal poslancom Federálneho zhromaždenia Česko-Slovenskej Federatívnej Republiky, následne v roku 1992 pôsobil ako predseda ústavného súdu ČSFR. V roku 2010 bol zavraždený. Dodnes nebola jeho vražda vyšetrená a podľa denníka sme.sk sa preverujú aj zahraničné stopy.

minister
hospodárstva
zavraždený
Oleg M. K
Generálna prokuratúra
informácii
Ernest Valko
sme.sk


...pánovi Plavčanovi, ktorý vymýšľal reformu a bol odvolaný, lebo rozkrádal eurofondy.

V roku 2017 bývalý minister Plavčan prišiel s reformou školstva. Dokument s názvom Učiace sa Slovensko má 226 strán a opisuje zmeny na základných, stredných aj vysokých školách. Po prevalení kauzy s eurofondami Plavčan nebol odvolaný, ale odstúpil zo svojej funkcie deň po tom, ako vtedajší premiér Robert Fico požiadal SNS (Plavčan bol nominant SNS, pozn.) o návrh na nového ministra. Ministrovu abdikáciu vopred potvrdil aj predseda SNS Andrej Danko. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Výroky týkajúce sa škandálu s eurofondmi určenými na vedu a výskum Demagog.SK už overoval v minulosti, napr. u Veroniky Remišovej či Martiny Lubyovej . Celý škandál prepukol v lete 2017, keď rektori veľkých slovenských univerzít a riaditeľ SAV napísali vtedajšiemu ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi rozhorčený list o pochybnom rozdeľovaní eurofondov. Pochybnosti v prípade prideľovania fondov vyjadrili po prepuknutí škandálu Najvyšší kontrolný úrad aj Európska komisia. Dotácie boli pridelené malým a často aj finančne nestabilným firmám. Výzvy vyhrali takisto podozrivé schránkové firmy bez zamestnancov či reálneho sídla. Poslankyňa Veronika Remišová bola prvá, ktorá na tlačovej konferencii 31. júna 2017 poukázala na konkrétne príklady takýchto firiem ako aj na podozrivé kritériá pri výbere projektov. V marci 2018 Najvyšší kontrolný úrad odhalil pri kontrole eurofondov v rezorte školstva závažné nedostatky a rozhodol sa podať trestné oznámenie . Okrem iného úrad kritizoval práve kritériá na hodnotiteľov, na ktoré poukázala Remišová: " Najvyššia kontrolná inštitúcia nezískala primerané uistenie, že výber hodnotiteľov bol transparentný a že vhodnosť hodnotiteľov bola posudzovaná objektívne ." Po prepuknutí škandálu Európska komisia pozastavila platby v štyroch výzvach na ministerstve školstva. Taktiež vtedajšiemu ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi zaslala varovný list a žiadala preveriť , či hodnotitelia majú dostatočné skúsenosti a odbornosť na hodnotenie projektov a či firmy, ktoré dostali granty, majú skutočné skúsenosti s výskumom a inováciami a či sú dostatočne finančné stabilní. Európska komisia však doteraz nepotvrdila, či boli dotácie na ministerstve školstva rozdelené netransparente alebo neadekvátne. Opozícia po zisteniach vyzvala ministra Plavčana, aby odstúpil zo svojho postu. Napriek tomu ešte 14. augusta 2017 minister odmietal odstúpiť : „ No neodstúpim. Mám pred sebou úlohy a o tom, či odstúpim, alebo neodstúpim, rozhoduje niekto iný. ” Svoj odchod oznámil Plavčan na tlačovej konferencii dňa 17. augusta 2017: „Po zrelej úvahe abdikujem z postu ministra školstva, vedy, výskumu a športu, pretože to, čo sa dialo v posledných dňoch, prekročilo všetky medze a ja potrebujem chrániť svoju rodinu a takisto aj SNS, ktorá ma nominovala do funkcie," uviedol Plavčan. Deň predtým, teda 16. augusta 2017, vtedajší premiér Robert Fico žiadal od SNS návrh nového ministra školstva. Odchod Plavčana z postu ministra školstva v ten deň potvrdil aj predseda strany SNS Andrej Danko : „ Zajtra minister Plavčan oznámi abdikáciu .”

Plavčan
Učiace sa Slovensko
odstúpil
potvrdil
Remišovej
Lubyovej
napísali
Dotácie
konferencii
trestné oznámenie
kritizoval
preveriť
Opozícia
odmietal odstúpiť
úvahe abdikujem
Fico
Danko


Vy viete, že ja som bol v minulom roku 8-krát na Ukrajine.

Podľa kalendára akcií Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky a Veľvyslanectva Ukrajiny a informácií poskytnutých vo vyjadrení Ministerstva zahraničných vecí bol Miroslav Lajčák na návšteve Ukrajiny v minulom roku celkom osem krát. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

kalendára Veľvyslanectva poskytuje


...zrazu z ničoho bol zo dňa na deň opoziční poslanci HZDS začali podporovať Dzurindovu vládu.

sme.sk


Vy ste zabudli, ako odďaľoval voľbu ústavných sudcov Andrej Kiska, keď som bol predseda Národnej rady a mal aj stanoviská v Benátskej komisii?

Andrej Kiska počas výkonu svojho mandátu dlho odmietal vymenovať nových ústavných sudcov spomedzi zvolených kandidátov. Prezident sa neskôr so žiadosťou o právny názor obrátil na Benátsku komisiu, tá ho však odkázal na stanovisko Ústavného súdu, podľa ktorého mal sudcov vymenovať. Výrok Andreja Danka preto hodnotíme ako pravdivý.

K dôležitým kompetenciám hlavy štátu patrí aj menovanie ústavných sudcov. Prezident ich vyberá z dvojice kandidátov, ktorých mu navolí parlament. Andrej Kiska však tri roky odmietal vymenovať troch ústavných sudcov zo siedmich kandidátov zvolených parlamentom.

Kiska spočiatku na tri uvoľnené posty ústavných sudcov vymenoval iba jednu sudkyňu - Janu Baricovú, vymenovanie na posty ostatných sudcov odmietal . Zvyšní piati kandidáti podali sťažnosť na prezidenta pred Ústavný súd.

Podľa Kisku mal mať prezident, podobne ako pri vymenovaní generálneho prokurátora, právo posudzovať ich kvalitu. Ústavný súd v októbri 2015 povedal , že prezident by mal vymenovať ústavných sudcov z tých kandidátov, ktorých mu zvolil parlament (. pdf , s. 5).

Vo februári 2016 sa uvoľnil ďalší post, na ktorý parlament zvolil dvoch kandidátov, ktorých však Kiska tiež odmietal vymenovať. Bývalý prezident svoje rozhodnutie odôvodnil pochybnosťami o ich spôsobilosti na túto funkciu.

Prezident požadoval , aby parlament navolil nových kandidátov na ústavných sudcov keďže na tri uvoľnené miesta vyberal iba z piatich kandidátov. V opačnom prípade Kiska avizoval , že sa obráti na Benátsku komisiu so žiadosťou o právny názor. Benátska komisia je poradný orgán Rady Európy, zložený z nezávislých expertov, ktorých úlohou je poskytovať poradenstvo v právnych otázkach členských štátov a pomôcť im zosúladiť legislatívu.

V decembri 2016 sa Kiska naozaj na Benátsku komisiu so žiadosťou o výklad ústavy obrátil. V marci 2017 Benátska komisia v tejto záležitosti prijala stanovisko, na otázky prezidenta však priamo neodpovedala a odkázala ho na rozhodnutie pléna Ústavného súdu, v ktorom sa písalo, že má vybrať z navolených kandidátov.

Do sporu sa zapojil aj vtedajší predseda parlamentu Andrej Danko, keď Kisku opakovane vyzýval , aby sudcov vymenoval.

Senát ústavného súdu 6. decembra 2017 rozhodol , že prezident porušil práva kandidátov a prikázal mu, aby vo veci menovania sudcov Ústavného súdu konal. Kiska následne vymenoval troch nových ústavných sudcov.

vyberá
odmietal
odmietal
podali
mal
povedal
pdf
uvoľnil
požadoval
avizoval
je
prijala
odkázala
predseda parlamentu
opakovane
vyzýval
rozhodol
vymenoval


Takže OĽaNO a NOVA išli v roku 2016 do Národnej rady spolu a dosiahli oveľa lepší výsledok, ako ukazovali prieskumy, ktoré predpovedali okolo šesť percent, mali sme vyše jedenásť.

V januári a februári 2016 namerali prieskumy agentúry Focus koalícii OĽaNO-NOVA vyše 6 %. Agentúra AKO namerala koalícii v januári 5,7 % a vo februári 6,9%. V parlamentných voľbách 5. marca 2016 získalo spojenie OĽaNO-NOVA 11,02 % hlasov. Výrok hodnotíme ako pradivý.

namerali januári februári získalo


Dokonca povedal váš pán poslanec za Progresívne Slovensko, že on by vypol TikTok, lebo sú tam názory, ktoré sa vám nepáčia.

Poslanec Progresívneho Slovenska Martin Dubéci vo videu TA3 odpovedal na otázku, či by podporil úplný zákaz TikToku na Slovensku áno. Formát videa však nedával možnosť odpovede bližšie komentovať a nie je dohľadateľné vyjadrenie poslanca Dubéciho, kde by hovoril, že by chcel vypnúť TikTok, pretože sú tam názory, ktoré sa mu nepáčia. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci, keďže Robert Kaliňák posunul význam pôvodného Dubéciho vyjadrenia.

8. februára televízia TA3 zverejnila na svojich sociálnych sieťach video, kde minister pôdohospodárstva Richard Takáč a poslanec Martin Dubéci odpovedali na otázky tým spôsobom, že zdvihli kartičku, na ktorej boli možné odpovede Áno alebo Nie. Na otázku „Podporili by ste úplný zákaz TikToku na Slovensku?“ odpovedal Martin Dubéci áno (v čase od 0:07 ). Formát videa nedával politikom možnosť svoje odpovede bližšie komentovať. Takisto nie je dohľadateľné akékoľvek ďalšie vyjadrenie poslanca Dubéciho k tejto téme, kde by hovoril, že by chcel vypnúť TikTok, pretože sú tam názory, ktoré sa mu nepáčia.

Minister pôdohospodárstva a rozvoja vidieka neskôr zverejnil na sociálnej sieti video, v ktorom povedal: „Pán Dubéci za Progresívne Slovensko, jednoznačne teraz povedal, že Progresívne Slovensko chce obmedzovať slobodu prejavu a prístup k informáciám. V tomto prípade chcú úplne zakázať TikTok na Slovensku.” (v čase od 0:40 ).

K obmedzovaniu TikToku pristupujú viaceré inštitúcie z dôvodu obáv o bezpečnosť. V roku 2023 Európsky parlament zakázal používanie aplikácie Tiktok na služobných zariadeniach svojich zamestnancov a na súkromných zariadeniach pripojených k jeho komunikačným sieťam, čím nasledoval podobné opatrenia Európskej komisie a Rady EÚ.

Na bezpečnostné hrozby v súvislosti s používaním aplikácie TikTok upozornil v marci 2023 aj český Národný úrad pre kybernetickú a informačnú bezpečnosť (NUKIB). NUKIB vydal varovanie pred používaním aplikácie TikTok na zariadeniach, ktoré majú prístup k informačným a komunikačným systémom kritickej informačnej infraštruktúry. Obava z možných bezpečnostných hrozieb vyplýva z množstva zhromažďovaných dát a spôsobu, akým sú zbierané a aj z právneho a politického prostredia Čínskej ľudovej republiky, ktorej právnemu prostrediu je podriadená spoločnosť ByteDance, ktorá vyvinula a prevádzkuje sociálnu platformu TikTok.

zakázal

upozornil

vydal


My máme 217 spolupracujúcich firiem (pri organizovaní centier odborného vzdelávania, pozn.).

Nepodarilo sa nám nájsť zoznam všetkých firiem, s ktorými KSK spolupracuje.


...už pred niekoľkými týždňami Ukrajina podpísala politickú časť asociačnej dohody a v piatok sa podpisovala druhá časť takzvaná obchodná časť tejto dohody.

Ukrajina podpísala politickú časť asociačnej dohody pred troma mesiacmi, teda približne 12 týždňov. Obchodnú časť asociačnej dohody podpísala Ukrajina 27. júna 2014 v piatok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Politickú časť asociačnej dohody s Európskou úniou Ukrajina podpísala 21. marca tohto roku. Dohodu podpísali predseda Európskej rady Herman van Rompuy, predseda Európskej komisie José Manuel Barroso a za Ukrajinu dočasný premiér Arsenij Jaceňuk. Dohodu následne svojimi podpismi potvrdili predsedovia vlád členských štátov vrátane slovenského premiéra Roberta Fica. Táto časť asociačnej dohody obsahuje body o dodržiavaní ľudských práv, demokracii a boji proti terorizmu. Obchodná časť asociačnej dohody medzi Európskou úniou a Ukrajinou sa podpisovala 27. júna 2014 na summite v Bruseli. Asociačné zmluvy s EÚ v ten istý deň podpísali aj Moldavsko a Gruzínsko. Zmluvy podpísali šéfovia štátov a vlád členských krajín EÚ, čelní predstavitelia spomínaných troch krajín, ako aj predseda EK José Manuel Barroso a predseda Európske rady Herman van Rompuy. Samotné zmluvy predpokladajú zosúladenie vnútroštátneho zákonodarstva troch krajín s normami EÚ a vytvorenie zóny voľného obchodu. Dátum zverejnenia analýzy: 30.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

časť časť