Pán Suchoba hovorí, že ho vypaľujú na finančnej správe, že 1 000 000 má ísť Hegerovi.

Finančná správa sa omeškala so zaplatením faktúr firme Allexis podnikateľa Suchobu od mája do novembra 2020, avšak správy o tom, že by malo ísť o vypaľovanie, pochádzajú len z uniknutej emailovej komunikácie medzi Suchobom a jeho advokátkou. Samotná advokátka označila emaily za pozmenené, odmietla overiť ich autenticitu a podala trestné oznámenie z dôvodu ich úniku – to už Peter Pellegrini nespomína. V súčasnosti sa čaká na výsledok súdu medzi Finančnou správou a firmou Allexis a preto je zavádzajúce tvrdiť, že by Suchoba rozprával o vypaľovaní alebo o milióne eur pre Hegera.

Michal Suchoba je vlastníkom firmy IT Allexis, ktorá pre slovenskú Finančnú správu dodávala softvér. V roku 2021 bol spolu s ďalšími osobami obvinený v rámci kauzy Mýtnik a Očistec za „trestnú činnosť súvisiacu s machináciami pri verejnom obstarávaní a korupčnú trestnú činnosť”. IT firma Allexis údajne získavala od roku 2011 štátne zakázky za niekoľko miliónov bez verejnej súťaže . Zmluvy s touto firmou neboli dohľadateľné ani v Centrálnom registri zmlúv pretože existovali len v utajenom režime. Za všetok IT softvér zaplatila finančná správa tejto firme doteraz 69 miliónov eur.

Suchoba sa v roku 2021 ku obvineniam priznal a začal spolupracovať s prokuratúrou. Ku trestnej činnosti malo dôjsť v dobe, keď finančnú správu viedol František Imrecze, ktorý bol už odsúdený za to, že zobral úplatok 50 tisíc eur a ďalších 200 tisíc mal dostať od Suchobu pre ďalších kolegov. Suchoba túto informáciu potvrdil. Začiatkom roka 2023 majiteľ Allexisu znovu vypovedal a opísal systém získavania zakázok na finančnej správe. Podnikateľ figuruje aj v nahrávkach Mariána Kočnera, s ktorým sa stretol v roku 2015.

Peter Pellegrini sa odvoláva na uniknuté emaily medzi Suchobom a jeho advokátkou Janou Valkovou, ktoré začal zverejňovať tajomný bloger. Podľa emailov firma Allexis nemala dostávať od nového vedenia finančnej správy mesiace zaplatené faktúry za poskytovanie služieb. O vypaľovaní mal údajne vedieť aj vtedajší minister financií Eduard Hege, ktorý spolu s prezidentom finančnej správy Jiřím Žežulkom obvinenia popierajú.

Finančná správa potvrdila, že skutočne došlo k omeškaniu platieb za faktúry od mája do novembra 2020 v hodnote 1,2 milióna eur. Hovorkyňa Martina Rybanská uviedla, že nemalo ísť o žiadne vypaľovanie, ale že skutočné dôvody omeškania platieb boli nedostatočné finančné krytie finančnej správy za rok 2020, strata bezpečnostnej previerky dodávateľa a pochybný spôsob doručovania faktúr. Finančná správa uhradila svoje záväzky voči firme Allexis v novembri a decembri roku 2020.

V súčasnosti sa taktiež vedie súdny spor medzi finančnou správou a firmou Allexis, ktorý sa týka úrokov z omeškania, Finančná správa sa bráni argumentom, že nemusia uhradiť žiadne úroky z dôvodu neadekvátneho a pofidérneho doručenia faktúr zo strany dodávateľa služieb a ich obsahových náležitostí. Údajné výpalníctvo vyšetruje NAKA a prípad taktiež nie je uzavretý.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci pretože obsah emailov bol podľa samotnej advokátky Valkovej pozmenený a preto z nich nemožno vyvodzovať, že by Suchoba tvrdil, že ho vypaľujú. Suchobova výpoveď vo veci je momentálne neprístupná verejnosti. Keďže sa jedná ešte o neuzavretý prípad, ktorý je aktuálne na súde, nie je možné ešte jednoznačne preukázať či došlo k pochybeniu či vypaľovaniu Finančnej správy alebo nie. Milión eur resp. peniaze, ktoré spomenul Peter Pellegrini a ktoré mali ísť Eduardovi Hegerovi ako forma úplatku, je iinformácia, s ktorou narábajú predstavitelia Smeru a Hlasu, Demagóg.SK ju však inde nedohľadal.

Finančná správa už v súčasnosti rozviazala tri zo štyroch zmlúv s firmou Allexis. Finančnej správe sa napríklad podarilo odstrihnúť od systému virtuálnej registračnej pokladnice, za ktorý pôvodne zaplatili Allexis 15,4 milióna eur. Neskôr si obdobný program svojpomocne vyvinuli za 28 tisíc eur.

Demagóg.SK požiadalo o vyjadrenie aj Petra Pellegriniho a tlačové oddelenie strany Hlas. Strana ani jej predseda však na žiadosť o vyjadrenie nereagovali.

obvinený získavala súťaže zaplatila priznal zobral vypovedal figuruje zverejňovať obvinenia omeškaniu spor pozmenený Smeru rozviazala podarilo


Ale je komické, keď práve Most, ale svojím spôsobom ako dedičia v tom máte prsty aj vy, za Dzurindovej vlády rušili tie spoje a teraz sa ich s veľkými komplikáciami a s oveľa väčšími nákladmi pokúšajú obnovovať, lebo zistili, že jedine to je cesta ako priniesť život do tých regiónov.

Eduard Chmelár si pravdepodobne pomýlil strany Most-Híd a SMK, pretože v období prvej a druhej Dzurindovej vlády ešte Most-Híd neexistoval. Strana SMK bola vo vláde v rokoch 1998-2002 a taktiež v rokoch 2002 až 2006 . Ani v jednom volebnom období strana nemala na starosti ministerstvo dopravy. Rušenie železničných tratí však pri štrajkoch železničiarov obhajoval vtedajší predseda SMK Béla Bugár. Prvou maďarskou stranou, ktorá dostala ministerstvo dopravy bol až Most-Híd na obdobie 2016-2020. Tvrdenie Eduarda Chmelára hodnotíme ako ešte pravdivé.

1998-2002
2002 až 2006
obhajoval
Most-Híd


RTVS je verejná inštitúcia, bol som v jej čele. Táto inštitúcia pracovala s verejnými zdrojmi, s verejným obstarávaním, s európskymi zdrojmi a prostriedkami, bola veľkým zamestnávateľom (...).

Rozhlas a televízia Slovenska je podľa zákona č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska verejnoprávna, národná, nezávislá, informačná, kultúrna a vzdelávacia inštitúcia, ktorá poskytuje službu verejnosti v oblasti rozhlasového vysielania a televízneho vysielania. RTVS je právnická osoba so sídlom v Bratislave zapísaná v obchodnom registri. Václav Mika zastával funckiu generálneho riaditeľa RTVS od roku 2012 až do roku 2017, kedy ho na poste vystriedal Jaroslav Rezník. Ako je uvedené vo výročnej správe za rok 2017, v roku 2017 boli transfery zo štátneho rozpočtu a eurofondov poskytnuté RTVS zúčtované do výnosov vo výške 28 333 389 eur, t.j. plnenie rozpočtu na 96,82 %. Výnosy z transferov zo štátneho rozpočtu a eurofondov v roku 2017 predstavovali 24,20 % z celkových výnosov RTVS. Počet zamestnancov RTVS k roku 2013 bol 1362. Veľký podnik je definovaný počtom zamestnancov od 501, čo z RTVS robí veľkého zamestnávateľa. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákona
od
vystriedal
výročnej správe
Počet
Veľký


Pán Gašpar povedal prvú, pamätáte si na to, pán Kovačič, keď povedal prvú verziu, že to bolo o drogách. Kuciak kauza. Druhá bola, že to bolo lúpežné prepadnutie, hej. Potom sa ukázalo, aká je pravda, potom museli priznať, že išlo kvôli jeho práci, že išlo o skutok a teraz sa zase v Smere vracajú s tým istým Gašparom, len teraz už stojí vedľa nich ako ich sústranník.

Na prvej tlačovej besede po vražde Gašpar povedal, že najpravdepodobnejším motívom bola investigatívna činnosť Jána Kuciaka. Polícia sa venovala aj verzií o drogovej činnosti, no už v tom čase pracovala aj inými možnými verziami. Gašpar v súčasnosti vystupuje na tlačových besedách strany Smer-SSD. Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže bizarná verzia o drogách nebola prvou ani najpravdepodobnejšou vyšetrovacou verziou.

Na prvej tlačovej besede po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej sa vtedajší policajný prezident Tibor Gašpar vyjadril , že polícia pracuje s viacerými verziami. Na začiatku sa vyjadril, že najpravdepodobnejším motívom bola práve novinárska investigatívna činnosť Jána Kuciaka (30:34). Gašpar naznačil, že polícia vždy pracuje s viacerými verziami.

Polícia pracovala aj s verziou, ktorá súvisela s drogovou činnosťou. Začiatkom marca 2018 však túto možnosť definitívne vylúčila. Prípad bol od začiatku kvalifikovaný ako úkladná vražda.

V máji 2018 Gašpar odstúpil z funkcie policajného prezidenta

V súčasnosti sa Tibor Gašpar zúčastňuje na tlačových besedách Smeru-SD a Robert Fico tvrdí, že by Gašpara rád videl na voliteľnom mieste kandidátnej listiny Smeru.

vyjadril pracovala bol odstúpil videl


... Matovič príde a povie, že mám účet na Belize a že mám na ňom 750 miliónov dolárov.

Robert Fico v tomto výroku naráža na kauzu Belize , ktorú na svetlo vyniesol Igor Matovič. Ten v auguste 2015 prišiel so správou, že Robert Fico spolu s manželkou založil v roku 2008 schránkovú firmu na Belize a spreneveril tam sumu 674 546 000 miliónov dolárov (v prepočte približne 597 044 000 eur). So sumou 750 miliónov dolárov prvýkrát prišiel Fico v reakcii na Matovičove obvinenie. Samotný Matovič o sume 750 mil. dolárov nikdy nehovoril. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

14. Augusta 2015 Igor Matovič zdieľal na svojom facebookovom profile príspevok , v ktorom napísal: „Pán vystupujúci ako predseda vlády si spoločne s manželkou v roku 2008 založili schránkovú firmu na Belize. V deň vzniku si táto firma založila dva bankové účty v Belize Bank Internacional (BBIL). Stav účtov k 21. júlu 2015 je 674.546.004,42$. Viac k tomu dnes o 10h na tlačovke v NR SR.“

V ten istý deň Igor Matovič na svojej tlačovej besede tvrdil, že dostal anonymné udanie o tom, ako Robert Fico dostáva stovky miliónov zo zmanipulovaných verejných obstarávaní na účet v Belize. Rovnako uviedol, že správu dostal od anonymného zdroja, ktorého relevantnosť bude potrebné overiť.

Robert Fico ako odpoveď zvolal tlačovú besedu v ten istý deň. Na tejto tlačovej besede vystúpil spolu s manželkou Svetlanou Ficovou a poprel tvrdenia Igora Matoviča. Taktiež vyhlásil, že podal trestné oznámenie na Igora Matoviča za krivé obvinenie.V auguste 2017 vyšetrovateľ skonštatoval vyšetrovanie za skončené a spis predložil prokurátorovi s návrhom na podanie obžaloby .

schránkovú reakcii príspevok anonymné trestné obžaloby


Prevzali ste krajinu, ktorá mala absolútne priemerný deficit v porovnaní s inými krajinami...

Deficit štátneho rozpočtu podľa Eurostatu za minulý rok je 6,8%, absolútny priemer EU27 je rovanko 6,8%. To, že máme nízke zadĺženie je hodnotový súd a preto ho nehodnotíme. Pre niekoho to môže byť nízke, pre iného vysoké.

Eurostatu


Všeobecne vo svete platí, že sú to roky, sú to väčšinou roky, kedy môžete získať občianstvo či už v Spojených štátoch, v Kanade, v Novom Zélande, v Írsku, všade tam, kde sa naši občania rozhodli zotrvať dlhšie a takéto štandardné nadobudnutie občianstva ako je cez trvalý pobyt, to znamená prácu, niekedy aj štúdium.

Pre získanie amerického občianstva musíte byť najskôr držiteľom "green card" (mať tam trvalý pobyt) a požiadať o občianstvo môžete po piatich rokoch (resp. troch ak ste získali zelenú kartu sobášom). Viac info v angličtine. Podmienkou na získanie kanadského občianstva je trvalý pobyt v Kanade, musíte tam stráviť aspoň tri roky zo štyroch pred tým, než oň požiadate. Viac info v angličtine. Žiadateľ na Novom Zélande musí mať okrem dobrého charakteru aj trvalý pobyt na NZ a žiť tam aspoň päť rokov. Viac info v angličtine. V Írsku treba žiť päť rokov z deviatich pred tým, ako požiadate o občianstvo. Viac info v angličtine. Občianstvo sa získava aj narodením v danej krajine, ak tam máte predkov, prípadne sobášom. Poslanec Kaliňák chcel príkladmi zrejme ilustrovať, že na to, aby ste niekde nadobudli občianstvo, musíte splniť prísne podmienky a trvá to roky. Výrok preto označujeme za pravdivý.

info info info info


Sadzba 25% je pre ľudí, ktorí majú vyšší príjem ako 3 300 eur.

Výrok ministra Kažimíra označujeme za pravdivý. 25 percentná sadzba platí pre ľudí ktorých základ dane prekročí 34 401,7 € (mesačne 2866,8 €), čiže ich hrubá mesačná mzda je viac než približne 3300 €. Novelou (.pdf) zákona o dani z príjmov (plné znenie) sa nastavilo nové, progresívne zdaňovanie príjmov fyzických osôb. §15 hovorí: "Ak tento zákon neustanovuje inak, sadzba dane zo základu dane a) fyzickej osoby zisteného podľa § 4 je 1. 19 % z tej časti základu dane, ktorá nepresiahne 176,8-násobok sumy platného životného minima vrátane, 2. 25 % z tej časti základu dane, ktorá presiahne 176,8-násobok platného životného minima," Podľa zákona o životnom minime z 1.7.2012 je toto 194,58 € mesačne . Jednoduchým prepočtom sa teda dostávame k záveru, že vyššia daň z príjmu sa týka zamestnancov, ktorých základ dane ročne tvorí viac než 34401.744 €. Vyššia sadzba dane sa teda vzťahuje na zamestnancov, ktorí zarábajú viac než 2866,8 € mesačne v čistom. Po pripočítaní zdravotných (4%) a sociálnych odvodov (9,4%), o ktoré sa hrubá mzda znižuje pri výpočte základu dane, sa dostávame k hranici 3308,114 € mesačne v hrubom . (hodnotenie výroku bolo zmenené 2.5.2013) Dátum zverejnenia analýzy: 29.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Novelou
(plné znenie)
194,58 € mesačne
zdravotných
sociálnych


Tie sumy (príplatky funkcionárom NR SR, pozn.), pán predseda je naozaj veľmi skúsený z pohľadu výkonu mandátu dlhé roky, sa nastavili ešte v slovenských korunách dávno, dávno v 90. rokoch, kedy plat alebo teda to zvýraznenie zodpovednosti na úrovni predsedu výboru,kde bolo 5 tisíc korún, na úrovni podpredsedu Národnej...Podpredsedu bolo 2500, pre podpredsedu Národnej rady 10 tisíc a predsedu Národnej rady 15 tisíc, boli pomaly 1:1, to znamená, alebo nepatrne bol základný príjem vyšší. Suma, ktorú ste povedali, stále počas tých 15 rokov alebo koľko to funguje je tá istá a vlastne dnes sme sa dostali do situácie, skoro minimálneho rozlíšenia výkonu.

Výrok P. Pašku hodnotíme ako pravdivý, keďže Zákon NR SR č. 120/1993 (.pdf) Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky z 21.apríla 1993 uvádza presne príplatky funkcionárom NRSR, tento zákon citujeme: "Predsedovi Národnej rady Slovenskej republiky patrí funkčný príplatok vo výške 15 000 Sk. Podpredsedovi Národnej rady Slovenskej republiky patrí funkčný príplatok vo výške 10 000 Sk. Predsedovi výboru Národnej rady Slovenskej republiky patrí funkčný príplatok vo výške 5 000 Sk. Podpredsedovi výboru Národnej rady Slovenskej republiky patrí funkčný príplatok vo výške 2 500 Sk." Z toho vyplýva, že Pavol Paška hovorí pravdu, sumy uvádza presne. Zákon prijatý v roku 2010, ktorý pozmeňoval zákon z roku 1993 funkčné príplatky nezmenil, suma sa len začala uvádzať v eurách. Zákonom č. 500/2010 Z. z. z 2. decembra 2010 bol zmenený a doplnený zákon NR SR č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky. "1.Plat poslanca je trojnásobok priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok a pre rok 2011 je znížený o 15 %, od 1. 1. 2011 je stanovený na 1899,00 eur a je pre všetkých poslancov rovnaký. 2.Výška funkčných príplatkov (§ 3) sa nemenila a sú nasledovné: oPredseda NR SR: 497,91 eur oPodpredseda NR SR: 331,94 eur oPredseda výboru NR SR: 165,97 eur oPodpredseda výboru NR SR: 82,99 eur 3.Paušálne náhrady (§ 4) patria poslancom s trvalým pobytom v Bratislavskom kraji vo výške 1,8 násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, od 1. 1. 2011 to je 1 341,00 eur a poslancom s trvalým pobytom mimo Bratislavského kraja vo výške 2,1 násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, od 1. 1. 2011 to je 1 564,00 eur. Po oznámení priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR za rok 2010 bude znova prepočítaný plat a paušálne náhrady poslanca." Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon
NR SR č. 120/1993
Zákonom č. 500/2010 Z. z.


Demografia je taká, že dnes na jedného dôchodcu pracuje 5 aktívnych ľudí. Za 15, 20 rokov to bude 1 až 2.

Ľudovít Kaník neudáva presné čísla. V súčasnosti pracuje na jedného dôchodcu šesť aktívnych ľudí . V roku 2060, t. j. o 48 rokov, má na jedného dôchodcu pripadať jeden a pol pracujúceho a z demografického vývoja sa dá usúdiť, že o pätnásť či dvadsať rokov bude pomer medzi dôchodcami a pracujúcimi vyšší ako referuje Ľudovít Kaník. Výrok je teda nepravdivý. Inštitút finančnej politiky vo svojej Analýze dlhodobej udržateľnosti a návrhy na zmenu dôchodkového systému SR (.pdf, str. 26) konštatuje, že "... v súčasnosti sa musí „starať“ šesť občanov v produktívnom veku o jedného v poproduktívnom veku, v roku 2060 na jedného dôchodcu bude pripadať iba jeden a pol pracujúceho. " Demografická kríza má podľa uvedenej analýzy vyvrcholiť okolo roku 2055, kedy bude pomer medzi poproduktívnou a produktívnou populáciou najhorší.

Prognóza vývoja obyvateľstva SR do roku 2050


Slovensko, pokiaľ ide o slobodu médií, je 12. najlepšie na svete. Sme lepší ako USA, Spojené kráľovstvo a mnohé členské štáty EÚ.

Rebríček Indexu slobody tlače ( World Press Freedom Index , WPFI), uvádza, že Slovensko sa naozaj umiestnilo na 12. mieste spomedzi 180 krajín. Spojené kráľovstvo je na 38. mieste, USA na 41. Štáty vyšehradskej štvorky sú na tom horšie ako Slovensko, Česká republika je na 21. mieste, Poľsko na 47. a Maďarsko na 67. priečke. Ide len o jeden prieskum v tejto tematike, prieskum Freedom House napríklad hodnotí Slovensko v tejto oblasti 24 bodmi. Tu nás predbehlo Česko aj USA. Keďže premiér neupresnil, o ktorom prieskume hovorí, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Premiér Robert Fico tento rebríček už spomínal , v relácii V politike, 12. septembra. Vtedy tvrdil, že " každý si hovorí a píše, čo chce, často bez nejakej miery zodpovednosti. Ale nebudeme proti tomu bojovať, nebudeme. My si vážime, že takto vysoká miera slobody tlače na Slovensku je. " K vysokej slobode médií sa vrátil niekoľkokrát aj v Sobotňajších dialógoch u Branislava Dobšinského, kde kritizoval správanie sa médií a novinárov. Otázky moderátora označoval za protislovenské a protivládne. „ Vyprosím si takéto správanie, patríte medzi novinárov, ktorí za každú cenu budú útočiť proti vláde a slovenskému predsedníctvu, “ tvrdil Fico a trval na tom, ako sú niektorí novinári špinavými protislovenskými prostitútkami , to už uviedol na tlačovej konferencii v stredu 23. novembra. Hoci v umiestnení WPFI stúpame, index slobody tlače sa zhoršuje. V skutočnosti tak platí, že porovnávané krajiny sa zhoršujú výraznejšie v slobode tlači ako Slovensko, čoho výsledkom je zlepšovanie umiestnenia v medzinárodnom porovnaní, so skutočným zlepšovaním to však má spoločné málo. V porovnaní s minulým rokom si síce Slovensko polepšilo o dve priečky, ale pohoršilo celkové skóre. Kým v roku 2015 Index slobody tlače stál na 11,66 bodoch, medziročne sa posunul o takmer dva body nahor, na 13,26 (čím viac bodov, tým horší výsledok). Okrem Reportérov bez hraníc slobodu tlače porovnáva aj organizácia Freedom House . Podľa tohto merania nie je Slovensko najlepšie v regióne V4. V roku 2015 sa Slovensko umiestnilo s 24 bodmi za Nemeckom (20 bodov) či Spojenými štátmi (21 bodov). V porovnávaní Spojené kráľovstvo zaostáva za Slovenskom iba o jeden bod a spomedzi krajín V4 vedie Česká republika. Teda podľa merania Freedom House nemôžeme Slovensko považovať za krajinu s najvyššou mierou slobody tlače v regióne V4. Od roku 2011 sa dokonca skóre Slovenska zhoršuje. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

World Press Freedom Index

Freedom House

spomínal

Freedom House


Veď tam (v Zákonníku práce, pozn.) 12 na 30 mesiacov sme predĺžili napríklad vyrovnávacie obdobie.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 3. marca 2013) Výrok je pravdivý, pretože vyrovnávacie obdobie sa v novele zákonníka práce v roku 2013 skutočne predĺžilo z 12 na 30 mesiacov. Z ákon č. 257/2011 Z. z. s účinnosťou od 1. septembra 2011 § 87a "(2) Pri uplatňovaní konta pracovného času môže zamestnávateľ rozvrhnúť pracovný čas tak, že v prípade väčšej potreby práce zamestnanec odpracuje viac hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas a v prípade menšej potreby práce zamestnanec odpracuje menej hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas alebo prácu nebude vykonávať vôbec. Priemerný týždenný pracovný čas nesmie v dobe najviac 12 mesiacov po sebe nasledujúcich presiahnuť ustanovený týždenný pracovný čas." Priemerný týždenný pracovný čas nesmie v dobe najviac 12 mesiacov po sebe nasledujúcich presiahnuť ustanovený týždenný pracovný čas. V novele zákonníka práce účinného od 1. januára 2013 ustanovuje § 87 a (pdf.s,35) ods. (2): "V kolektívnej zmluve alebo v dohode so zástupcami zamestnancov sa musí dohodnúť vyrovnávacie obdobie konta pracovného času, v ktorom sa vyrovná rozdiel medzi ustanoveným týždenným pracovným časom a skutočne odpracovaným časom zamestnanca; vyrovnávacie obdobie nesmie byť dlhšie ako 30 mesiacov ." Dátum zverejnenia analýzy: 03.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
§ 87a
§ 87


...ako aj iné projekty, ktoré som realizoval pre zlepšenie našej krajiny ako detská nemocnica, na ktorej som pracoval dva roky, detský zdravotný systém trojlístok, (...).

Podľa dostupných informácií Andrej Kiska naozaj pracoval na oboch spomínaných projektoch. Spomínaný projekt detskej nemocnice podľa medializovaných informácií nebol úspešný. Nakoľko však predmetom výroku zrejme nie je úspešná finalizácia daných projektov, ale ich príprava, hodnotíme výrok Andreja Kisku ako pravdivý.

Tatra Credit
Quatro
snaží
prispel
udelené
správy
rozhovore
upresnil
plánovanej
tlačovej správy


Len keď hovoríme všetko preto, tak sa jasne potvrdzujú, ak dovolíte naše slová z roku 2010 z leta. Keď viete veľmi dobre, že hlasmi práve Slobody a Solidarity sme odmietli vtedy bilaterálnu pôžičku pre Grécko 820 miliónov neodišlo eur zo Slovenska.

Hlasovaním z 11.augusta 2010 Národná rada odmietla vysloviť súhlas s uzatvorením bilaterálneho úveru na pomoc Grécku. Nemožno však povedať, že by v tomto prípade boli hlasy Slobody a Solidarity kľúčové - proti pôžičke hlasoval i celý klub SDKÚ-DS, Mostu-Híd, a piati poslanci SNS. Prítomní pri hlasovaní boli i poslanci KDH, ktorí sa (okrem poslanca Marcinčina a poslankyne Szabolovej, ktorí odovzdali jediné dva hlasy za) hlasovania zdržali. Celý klub strany SMER-SD bol pri tomto hlasovaní v rokovacej sále NR SR neprítomný. Kollár taktiež mierne navýšil sumu (.rtf, príloha 1), ktorou sa Slovensko malo podieľať na pomoci pre Grécko - išlo o 817,8 mil. eur. Na základe uvedeného hodnotíme výrok poslanca Kollára ako zavádzajúci. Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Hlasovaním hlasoval sumu


SDKÚ-DS mala poriadne voľby na predsedu strany, čo nemala žiadna iná strana tu na Slovensku po marcových voľbách..

Ak za voľby považujeme výber z minimálne dvoch kandidátov, tak výrok P. Freša hodnotíme ako pravdivý, pretože strana SDKÚ-DS bola jediná, ktorá si po voľbách volila nového predsedu v súťaži kandidátov. V prípade KDH a SNS novozvolený predsedovia nemali protikandidátov. V prípade SaS išlo o vyjadrenie dôvery predsedovi strany R. Sulíkovi po parlamentných voľbách.

TA3 SNS SaS


European health consumer index, naozaj ústretovosť zdravotných systémov k pacientovi, skončili sme na 16. mieste z 34 krajín.

Výrok Viliama Novotného hodnotíme ako pravdivý. Jeho pravdivosť dokazuje rebríček Euro Health Consumer Index 2012 , v ktorom sa Slovenská republika umiestnila na 16. mieste spomedzi 34 krajín. Spomínaný rebríček hodnotí v jednotlivých krajinách nasledovné oblasti:

Euro Health Consumer Index 2012


Pozrite sa, čo sa týka tohto balíku, ja to vnímam skôr ako systémové riešenie, je to niečo, čo má v podstate pomôcť trom miliónom ľudí, hej.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť vypočítala, že balík opatrení sa dotkne 2,5 milióna ľudí, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Z kvantifikácie vplyvu opatrení, ktorú 15. júna zverejnila Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, vyplýva, že súbor opatrení, ktorý má pomôcť v boji s rastúcou infláciou, pokrýva 2,5 milióna obyvateľov ( .pdf , s. 4) (47 % z populácie). Súbor opatrení sa totiž týka rodín s nezaopatrenými deťmi, tie na Slovensku tvoria približne jednu štvrtinu zo všetkých rodín ( .pdf , s.11).

Vyjadrenie Juraja Krúpu z 23. 6. 2022 pre Demagog.SK: „Uviedol som „má v podstate pomôcť 3 miliónom ľudí” - keďže som použil formuláciu „v podstate”, znamená to, že ide o rámcový odhad celkového čísla.”

zverejnila .pdf .pdf


Pán minister, ale máte to pomerne zjednodušené tam tie stĺpčeky, lebo tam pomerne chýbajú, ja by som ukázal ten graf, ktorý som prezentoval na začiatku, lebo je tam jeden stĺpec, ktorý tam chýba a tam kde sa to dosiahlo až takmer 15 % (nezamestnanosť, pozn.) a to bolo už za vašej vlády.

Mihál naráža na to, že Jánovi Richterovi pri jeho argumentácií a vysvetľovaní pozitívneho vplyvu vlády Roberta Fica na znižovanie nezamestnanosti chýba jeden údaj, respektíve stĺpec s údajom miery nezamestnanosti, ktorá sa blíži k 15 %. Na základe údajov Štatistického úradu , podľa ktorých nezamestnanosť začiatkom roka 2013 dosahovala približne 14,5% hodnotíme výrok ako pravdivý.

Štatistického úradu
ŠÚ SR


Ja som predseda majetkovej komisie (v meste Trnava, pozn.)

Je pravdou, že Bystrím Stanko je aktuálnym (vo volebnom období 2010-2014) predsedom majetkovej komisie v meste Trnava.

predsedom


Privítal som podporu Francúzskeho prezidenta, troch doterajších slovenských prezidentov, šéfa Európskeho parlamentu, českého prezidenta a veľmi si vážim aj podporu skutočnej celebrity pána kardinála Korca.

Robert Fico hovorí pravdu o podpore pre jeho kandidatúru zo strany trojice slovenských prezidentov a ceskej hlavy štátu. Na jeho stránke bolo tiež zverejnené vyhlásenie o podpore zo strany francúzskeho prezidenta Hollanda a predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. Roberta Fica nepriamo podporil aj kardinál Korec. Výrok preto hodnotíme za pravdivý.

zverejnili nepriamu zverejnené TASR uverejnilo Pravda.sk


Ja sa pýtam, ako je možné v civilizovanej krajine, že predseda parlamentu Pavol Paška zvolá mimoriadnu schôdzu na odvolávanie premiéra pre emisné kauzy na deň, keď je vopred niekoľko dní jasné a známe, aký bude pracovný program premiéra Fica. Teraz narážam na stretnutie s českým premiérom Sobotkom.

Vychádzajúc z medializovaných aj oficiálnych informácii, hodnotíme výrok Jozefa Kollára ako pravdivý. Pavol Paška vyhlásil termín spomínanej schôdze 11. februára 2014, teda dva dni pred samotnou návštevou B. Sobotku. Domnievame sa, že je veľmi nepravdepodobné, aby predseda NR SR nevedel o oficiálnej návšteve predsedu vlády ČR minimálne dva dni vopred. Najmä v tom prípade, ak mal túto návštevu sám oficiálne prijať. SITA (uverejnené na cas.sk, pozn.) dňa 9. februára 2014 informovala o tom, že predseda vlády ČR príde na oficiálnu návštevu dňa 13. februára 2014. Uvedené bolo aj to, kto sa mal s ním stretnúť: " Sobotku prijme na bilaterálne rozhovory premiér Robert Fico, minister financií Peter Kažimír a predseda parlamentu Pavol Paška." Oficiálna pozvánka (.pdf) na 32. schôdzu, pod ktorou je podpísaný P. Paška, bola vydaná 11. februára 2014. Oficiálne informácie ohľadom programu členov vlády sú publikované na webovej stránke Úradu Vlády SR , avšak nie v predstihu, ale len ako denné zhrnutie ich aktivít, publikované v tom istom dni. Naopak stránka NRSR, uvádza program poslancov aj na niekoľko týždňov dopredu. Ak sa spätne pozrieme na kalendár NR SR , 13. februára 2014 o 15:00 mal P. Paška prijať B. Sobotku. Nedokážeme však s istotou tvrdiť, že tam tento údaj bol uvedený už 11. februára, kedy P. Paška zvolal schôdzu. Konkrétne informácie o zahraničných návštevách na území SR poskytuje rezort diplomacie , a to spravidla s výhľadom na aktuálny týždeň. Opäť môžme len predpokladať, že informácia o návšteve B. Sobotku bola zverejnená niekoľko dní vopred, tak ako je to zvykom na stránke MZVaEZ SR. Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA
Oficiálna pozvánka
webovej stránke Úradu Vlády SR
kalendár NR SR
rezort diplomacie


Mimochodom v prípade trvalého eurovalu vôbec nie je potrebný súhlas Slovenska. Tak ako to bolo v prípade prvého.

Podľa Vyhlásenia hláv štátov Európskej Únie z 9. decembra 2011, ktoré komunikuje novú fiškálnu dohodu, ktorá sa stáva súčasťou tzv. trvalého eurovalu "zmluva (o vzniku trvalého eurovalu - pozn.) nadobudne platnosť vo chvíli, keď ju ratifikujú členské štáty, ktorých spoločný podiel na kapitálových záväzkoch predstavuje 90 %. Podiel Slovenska na trvalom eurovale je po znížení 0,82% jeho celkového kapitálového objemu. Súhlas Slovenska preto nie je pre prijatie trvalého Eurovalu pri väčšinovom hlasovaní potrebný. Daniek Krajcer hovorí pravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Vyhlásenia Podiel


Například Česká republika je více urbanizovanou zemí, to znamená větší proporce obyvatel žije v městech střední a větší velikosti.

Míru urbanizace lze číselně vyjádřit jako podíl obyvatelstva žijícího ve městech oproti celkovému počtu obyvatel. Podle údajů Organizace spojených národů byla celková míra urbanizace (k metodologii výpočtu více zde ) v České republice v roce 2010 na úrovni 73.5 procent (na odkazované webové stránce je nutné zadat požadovaná data, neboť odkaz s výsledkem nelze zkopírovat). V případě Slovenska to bylo 54.8 procenta (na odkazované webové stránce je opět nutné zadat požadovaná data). Koncentrovaná data pro 2008 nabízí dále také např. server zemepis.com . Na základě těchto údajů označujeme výrok premiéra Nečase za pravdivý.

Organizace spojených národů
zde
73.5 procent
54.8 procenta
zemepis.com


...keď hlavný deň, keď ohlasuje opozícia, (...), tak tam stojí síce pani Remišová s pánom Matovičom. Ešte našli niekde pána podpredsedu Galka (...) pretože predseda najsilnejšej opozičnej strany, je v ten deň na autosalóne v Ženeve.

Peter Pellegrini vo výroku spomína tlačovú konferenciu, na ktorej opozícia špecifikovala, aké politické kroky plánujú, medzi ktoré patrilo aj avizovanie podania návrhu na odvolanie vlády. Igor Matovič na tlačovej konferencii v stredu 7. marca 2018 spolu so stranou SaS ohlásil zvolanie mimoriadnej parlamentnej schôdze na vyslovenie nedôvery vláde. Na tlačovej konferencii boli prítomní viacerí poslanci za OĽANO a SaS, vrátane Veroniky Remišovej, Igora Matoviča, Jána Budaja, Lucie Ďuriš Nicholsonovej a ďalších. Na tlačovej konferencii chýbal predseda SaS Richard Sulík, prítomný ale bol Ľubomír Galko, podpredseda strany SaS. Denník N publikoval správu. že Richarda Sulíka, videli v ten deň na autosalóne v Ženeve. V najnovšom prieskume z marca 2018 agentúra FOCUS namerala SaS podporu 14 %, kým OĽaNO podporilo 10,4 % opýtaných. Výrok Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivý.

ohlásil podpredseda


Ako náhle bola pri Levoči dobudovaná diaľnica, prišiel investor, ktorý tam v prvej fáze zamestnal 120 ľudí..

Dobudovanie diaľnice pri Levoči koncom roku 2015 dopomohlo prilákať investora Helske s.r.o., ktorý sa zaviazal k tomu, aby v levočskom závode vytvoril až 120 pracovných miest do konca roka 2018. Nie sú zatiaľ verejne dostupné informácie o tom, koľko pracovných miest už reálne vzniklo. Demagog.SK požiadal Majerského, aby poskytol informácie o aktuálnom stave. Na základe doteraz známych informácií hodnotíme výrok ako zavádzanie.

Kompletný nový diaľničný úsek pri Levoči, ktorý odľahčil centrum mesta od veľkého množstva nákladných a osobných áut bol otvorený v decembri 2015. Podľa slov primátora Levoče Milana Majerského obyvatelia mesta novú diaľnicu vrúcne privítali : " Levoča si naozaj vydýchla, nastal taký epochálny moment, nastane obrovská zmena, čo sa týka dopravy u nás. Verím, že samotní Levočania si vydýchnu .“ Novootvorený úsek spája dva samostatne stavané úseky a má dĺžku 9,5 km. Súčasťou neho je aj diaľničný tunel, 11 mostov a diaľničný privádzač smerom k Levoči.

Investora, o ktorom hovorí Majerský v tomto výroku už raz v rozhovore spomenul a Demagog.sk jeho výrok označil za pravdivý. Do Levoče naozaj prichádza spoločnosť Helske s.r.o., ktorá sa zameriava na výrobu unikátneho stavebného materiálu s použitím nanotechnológie . Poslanci mestského zastupiteľstva 13.júna 2017 schválili investičnú dohodu a vedenie mesta následne podpísali so zástupcami investora nájomnú zmluvu aj zmluvu o budúcej kúpnej zmluve. Investor Helske s.r.o. má vytvoriť až 120 pracovných miest a závod nachádzajúci sa v tzv. Hnedej priemyselnej zóne má byť hotový do konca roka 2018. Primátor Levoče sa po podpise zmluvy vyjadril nasledovne: „ To, že sa nám podarilo dohodnúť s firmou Helske považujem za veľké pozitívum. Je to spoločnosť, ktorá šetrí ľuďom energiu a životné prostredie. Okrem toho, si musíme bezvýhradne plniť záväzky, ktoré máme voči Hnedej priemyselnej zóne, potrebujeme do regiónu lákať kvalitných investorov a vytvárať pre ľudí, tu doma, stále viac atraktívnych pracovných miest. Aktuálne v tejto zóne prebieha archeologický výskum .“

otvorený privítali úsek Súčasťou Demagog.sk prichádza schválili zmluvu zmluvu vytvoriť vyjadril


Cena plynu pre domácnosti má klesajúcu tendenciu.

Podľa údajov Eurostat, ceny plynu v roku 2013 poklesli. Nevieme však hovoriť o trende, keďže pokles bol len v roku 2013. Podľa polročnej štatistiky cien plynu, ceny plynu pre domácnosti, ktoré plynom kúria, varia a používajú na ohrev vody klesli v druhom polroku 2012 a tiež v prvom polroku 2013. V tomto prípade možno hovoriť o klesajúcom trende. Ceny plynu pre domácnosti, ktoré používajú plyn len na ohrev vody a varenie, v prvom polroku 2013 mierne narástli. Hoci je na Slovensku takmer 62% domácností, ktoré plyn používajú aj na kúrenie, a teda pre minimálne pre 2/3 domácností na Slovensku ceny klesajú, pre domácnosti, ktoré plynom nekúria ceny v prvom polroku 2013 mierne narástli. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Demagog.SK využíva verejne dostupné, oficiálne čísla o cenách plynu. Vychádzame z údajov Eurostat. Iné údaje o cenách plynu nie sú verejne dostupné. Ceny z ÚRSO sú uvádzané vo výročných správach sú len do roku 2012.

Eurostat ponúka ročnú štatistiku o cenách plynu pre domácnosti:

Ako je z grafu vidieť od roku 2012 (druhá Ficová vláda) cena za plyn klesá.

Demagog.SK má k dispozícií polročné údaje Eurostatu o cenách plynu. Prehľad cien za plyn zahŕňa domácnosti, ktoré plynom aj kúria (viac ako 20 Gigajoule, menej ako 200 Gigajoule - viac metodika Eurostat). Podľa Sčítania obyvateľov, domov a bytov 2011, až 61,5% z obývaných bytov kúri plynom. Pod kategóriu (s. 6) "byty" patria nielen byty v bytových domoch, ale aj byty v rodinných domoch.

V období druhej Ficovej vlády ceny plynu v druhom polroku 2012 mierne poklesli, pokles cien možno zaznamenať aj v prvom polroku 2013. Ceny by mali klesajúcu tendenciu aj ak by sme do cien zahrnuli všetky dane a poplatky.

Ak by sme sa však pozreli na ceny plynu len pre domácnosti, ktoré plyn používajú len na varenie a teplú vodu (menej ako 20 Gigajoule) tak zistíme, že cena pre tieto domácnosti v druhom polroku 2012 mierne poklesla, no v prvom polroku 2013 opäť narástla.

výročných správach
ročnú štatistiku
Eurostatu
metodika
Sčítania
kategóriu
zahrnuli


ale pripomínam, že minulý rok v tej konsolidácii rast platov v školstve, bol vyšší ako plat priemerných platov.

Mzdy v oblasti vzdelávania rástli v priebehu roka 2011 viac ako mzdy v národnom hospodárstve. Na druhej strane ak sa na vývoj miezd pozrieme medziročne je evidentné, že priemerné mzdy v hospodárstve rástli rýchlejšie ako priemerné platy v oblasti vzdelávania.

Podľa údajov zverejnených Štatistickým úradom súhrnne za 2011 bola priemerná mzda v hospodárstve v prvom kvartáli 746 eur a vo štvrtom kvartáli bola táto mzda v hodnote 848 eur. Priemerná mzda za rok 2011 bola na úrovni 786 eur. Konkrétne v odvetví vzdelávania bola priemerná mzda v prvom kvartáli 626 eur a s kvartáli štvrtom 735. Priemerná mzda v odvetví vzdelávania v roku 2011 bola na úrovni 662 eur.

Z toho vyplýva že v priebehu roka 2011 mzda v národnom hospodárstve vzrástla o 102 eur a v odvetví vzdelávania vzrástla o 109 eur. Priemerná mzda vo vzdelávané vzrástla o 7 eur viac než priemerná mzda v hospodárstve.

Na ilustráciu rýchlosti a priebehu rastu budú odprezentevané medzikvartálne dáta, ktoré vyplývajú z údajov Štatistického úradu

Vzdelávanie

Priemerná mzda

V druhom kvartáli teda priemerná mzda stúpla vo vzdelávaní o 35 eur tj. 5,59%, pričom priemerná mzda vzrástla o 35 eur čo je 3,69%.

V treťom kvartáli klesla mzda vo vzdelávaní o 36 eur čo činí 5,44 % pričom priemerná mzda klesla o 12 eur čo činí 1,54%.

Vo štvrtok kvartáli stúpla mzda vo vzdelávaní o 110 eur čo je 14,3% pričom priemerná mzda stúpla o 79 eur čo predstavuje 10,27%.

Ak sa však pozrieme na medziročný vývoj, situácia ohľadom vyššieho platu zamestnancov v oblasti vzdelávania nie je zrejmá:

Z tabuľky vyplýva, že ak sa pozrieme na medziročný vývoj miezd v hospodárstve, je evidentné, že v roku 2011 rástla priemerná mzda v hospodárstve rýchlejšie ako v oblasti vzdelávania.

Štatistickým úradom

Štatistického úradu


Toto porovnávanie ale že absolútne nesedí, pretože tie lôžka, ktoré sa deklarujú v Prešove, to je v nejakom plnom stave, pomaly vojnovom, kedy budú reprofilizované atď., tam ten základný počet lôžok je samozrejme nižší.

Kamil Šaško hovorí o plánovanej nemocnice vo Vajnoroch. Jej cena je totiž podľa medializovaných informácií takmer dvojnásobná v porovnaní s nemocnicou v Prešove. Kritika sa okrem toho zameriava aj na počet lôžok, ktorý nezodpovedá memorandu uzavretému medzi vládou a lekárskymi odbormi. Podľa niektorých porovnaní by tak bratislavská nemocnica stála dvakrát toľko, no poskytovala by len polovičnú kapacitu lôžok. Tieto porovnania však nie sú úplne presné. Zvýšený počet lôžok uvádzaný pri prešovskej nemocnici totiž predstavuje výnimočný stav, ktorý by nastal v prípade reprofilizácie. V štandardnom režime podľa dostupných informácií obe nemocnice rátajú s približne 950 lôžkami. Výrok Kamila Šaška preto hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo obrany v júli 2024 oznámilo zámer vybudovania nového moderného komplexu vojenskej nemocnice v Prešove. Ešte predtým, ako projekt prešiel pod ministerstvo obrany, bola publikovaná štúdia uskutočniteľnosti z roku 2022, ktorá uvádzala, že nová nemocnica bude mať kapacitu 942 lôžok ( .pdf , s. 57).

Ministerstvo obrany v septembri 2024 informovalo , že nemocnica v Prešove by mala mať kapacitu 1200 až 1300 lôžok. Neskôr minister Robert Kaliňák upresnil, že štandardná kapacita bude približne 950 lôžok, ktoré bude možné v prípade potreby možné reprofilizovať na 1300 lôžok. V budúcnosti by mohla byť maximálna kapacita navýšená až na 1500 lôžok .

V pôvodnej štúdii sa počítalo s nákladmi na výstavbu v hodnote približne 410 miliónov eur. Okrem výstavby boli v tejto sume zahrnuté aj náklady na medicínske vybavenie a prípravné práce ( .pdf , s. 77). Premiér Robert Fico v septembri 2024 počas prvého kontrolného dňa v Prešove informoval, že na túto novú nemocnicu bolo vyčlenených 550 miliónov eur . Neskôr už sa táto suma navýšila o 50 miliónov eur, a v apríli 2025 narástla až na 650 miliónov eur. Nemocnica by mala byť hotová v roku 2027.

Koncom apríla 2025 minister zdravotníctva informoval , že najnovšia koncová univerzitná nemocnica v Bratislave bude stáť vo Vajnoroch a bude niesť názvov Národná nemocnica generála Milana Rastislava Štefánika. S výstavbou novej národnej univerzitnej nemocnice sa pôvodne počítalo s výstavbou na bratislavských Rázsochách. Vláda neskôr odobrila výstavbu v Ružinove, ktorý po príchode nového ministra vystriedali práve Vajnory.

Nová nemocnica bude podľa ministra zdravotníctva poskytovať zdravotnú starostlivosť na najvyššej - piatej úrovni. Jej kapacita má byť 950 lôžok , z toho 850 klasických a 150 určených pre intenzívnu starostlivosť. Očakáva sa, že ročne nemocnica poskytne služby viac ako 44 000 hospitalizovaným pacientom a to približne na 150 ambulanciách a plne vybavených diagnostických pracoviskách. Podľa Kamila Šaška bude nová nemocnica stáť celkovo 1,2 miliardy eur.

Lekárske odborové združenie (LOZ) však kritizovalo plánovaný počet lôžok ako nedostatočný. V memorande, ktoré LOZ podpísalo s vládou 30. novembra 2022 sa vláda zaviazala, že koncová nemocnica v Bratislave bude mať minimálne 1 150 lôžok (. pdf , s. 8).

oznámilo
štúdia uskutočniteľnosti
.pdf
informovalo
kapacita
1500 lôžok
štúdii
.pdf
550 miliónov eur
navýšila
informoval
950 lôžok
stáť
kritizovalo
podpísalo
pdf


Zvýšenie DPH, ktoré ste spomenuli o 1% dnes už môžem konštatovať sa vyjadrili potravinové reťazce, že sa to nijak v ich cenách potravín nepremietne.

Iveta Radičová si vybrala prehlásenie niektorých reťazcov a generalizovala to na všetky. Pravda je, že niektoré reťazce deklarovali, že sa zvýšená DPH do cien nepremietne ( Coop Jednota , CBA ). Niektore ako napr. Kaufland naopak tvrdí, že sa nebudú meniť ceny pri niečo vyše 300 najčastejšie kupovaných výrobkoch minimálne do veľkonočných sviatkov. Pri ostatných výrobkoch k zmenám môže dôjsť. Relevantné výroky ostatných reťazcov k dispozícií nemáme.

Coop Jednota
CBA
Kaufland


Zahmlieva, skrýva, sťahuje niektoré informácie už či z internetu, či z oficiálnych dokumentov (Robert Fico, pozn.).

Nevieme o aké sťahovanie informácií by malo ísť.


Viete, mňa trošku tak zarazilo alebo prekvapilo to odloženie môjho nástupu do úradu, je mediálne známe, že sa tak malo uskutočniť 29.novembra a vzhľadom na výsledok volieb samozrejme to bolo zrušené, a posunuté doposiaľ na neurčito.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože ustanovujúce 1. zasadnutie Zastupiteľstva BBSK bolo skutočne presunuté na náhradný termín.

stránka

sme.sk


Ja mám také informácie, že, že tá, tie peniaze za tú zákazku alebo tá zákazka bola zrušená skôr ako bola táto kauza medializovaná.

Ako sme už raz uviedli , žiadosť o zrušenie prišla 16. augusta , kauza bola medializovaná 3. septembra, povolebná zákazka až 17. septembra .

uviedli
16. augusta
17. septembra


Tvrdí dnes opozícia, že ceny plynu pre domácnosť treba zvýšiť, aby plyn pre domácnosti nevytváral straty.

Tak ako uvádzajú dané výroky nižšie, predstavitelia opozície sa vyjadrovali k nízkym cenám plynu, no nie k ich zvýšeniu v súvislosti so zmenšením straty. Slová Bélu Bugára ako aj Juraja Miškova pochádzajú z doby po konkrétnej debate, zatiaľ čo Richard Sulík a Ivan Mikloš sa k problematike vyjadrili ešte pred diskusiou. Práve oni sa vôbec nevyjadrovali k zvýšeniu cien plynu aby sa tak vykryla strata a preto môžeme považovať daný výrok za klamlivý.

Sulík Bugár Miškov Mikloš Mikloša


Prezident reprezentuje, hlava štátu, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy.

Podobný výrok Roberta Fica sme overovali už v online rozhovore denníka Pravda 21. februára 2014:

rozhovore
Ústava SR


...zajtra nesieme do kancelárie Národnej rady, do parlamentu petíciu, ktorú podpísalo viac ako 104 000 ľudí práve za hmotnú zodpovednosť.

Radoslav Procházka hovoril o petícii, ktorá má zaviesť hmotnú zodpovednosť politikov a vylúčiť schránkové firmy z verejného priestoru. Táto petícia bola odovzdaná 14. decembra, teda deň po diskusii, pričom bolo oznámené, že bolo vyzbieraných približne 117 tisíc podpisov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Radoslav Procházka so stranou Sieť začali s výbermi podpisov 1. júla 2015. Podľa TASR : " Škatule s petičnými hárkami priniesla do NR SR väčšina zo 150 kandidátov strany v nadchádzajúcich parlamentných voľbách. Predseda #Siete Radoslav Procházka oznámil, že sa im podarilo vyzbierať necelých 117.000 podpisov ." Dátum zverejnenia analýzy: 14.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

začali TASR


Sme lídrom (TSK, pozn.) v oblasti zavádzania systému duálneho vzdelávania na stredných školách, máme viac ako 300 žiakov.

Systém duálneho vzdelávania sa na území SR uplatňuje od roku 2015, pričom je pravdou, že v Trenčianskom samosprávnom kraji (TSK) je aktuálne zapojených viac ako 300 žiakov, presnejšie 303. V uplynulom šk. roku 2016/2017 mali najviac zapojených študentov, avšak prvé dva roky si v tesnom závese držali druhú pozíciu. Vyjadrenie Bašku ohľadom líderstva je teda trochu prismelé. Výrok však hodnotíme ako pravdivý.

Výrok
zákon
zavádza
učebnej zmluvy
tabuľka
zdroj
uvádza
TASR
domnieva


Máme zazmluvnených 38 klientskych centier, ktoré sú už vo výstavbe, 78 materských škôl v celkovej hodnote 66 miliónov, (...).

Robert Kaliňák v tomto výroku tvrdí, že rezort vnútra má zazmluvnených 38 klientskych centier. Všetky dostupné údaje však hovoria o celkovom počte 79 plánovaných klientskych centier v rámci celého Slovenska. K dnešnému dňu už v plnej prevádzke funguje 55 z nich. Taktiež čo sa týka počtu materských škôl, ten nie je možné presne určiť, keďže v tomto programovom období bolo viacero projektov, kde v jednom nie sú dostupné všetky údaje schválených projektov a v druhom bolo úspešných celkovo 152 žiadostí. Preto výrok hodnotíme ako nepravdivý. V súčasnosti sa na Slovensku nachádza a v plnej prevádzke funguje 55 klientskych centier. Podľa dostupných údajov by v konečnom dôsledku malo byť u nás celkovo 79 klientskych centier. Tým pádom chýba 24 klientskych centier, ktorých dobudovanie považuje rezort vnútra za prioritu roku 2018. V tomto roku by však podľa Hospodárskych novín mali byť otvorené iba tri z nich, ostatné sú v budovaní. V rámci projektu Meranie efektívnosti poskytovaných služieb verejnej správy, inštitucionálny rozvoj Klientskych centier a integrácie spätnej väzby klientov bolo z finančných prostriedkov EÚ z OP Ľudské zdroje vyčlenených 8 140 036,21 eur. Ministerstvo vnútra SR vyhlásilo 29. januára 2016 prvú výzvu na predkladanie projektov zameraných na rozširovanie kapacít materských škôl, či už formou rekonštrukcie alebo formou výstavby nových budov MŠ. Tieto výzvy sú súčasťou OP Ľudské zdroje. Celkovo sa uskutočnili štyri hodnotiace kolá, kde bolo prerozdelených 15 miliónov eur . Rovnako boli vyhodnotené aj dve kolá žiadostí o príspevky z fondov EÚ na zvýšenie kapacít materských škôl. Celkovo bolo doteraz schválených 152 žiadostí za takmer 40 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 22.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

plánovaných
Hospodárskych novín
štyri
15 miliónov eur
schválených


Konsolidačný balík a to potvrdil aj minister financií Kažimír z dvoch tretín sa koncentruje naozaj na tú príjmovú stránku.

Informáciu o tom, že konsolidačný balík sa koncentruje z dvoch tretín na príjmovú stránku skutočne potvrdil aj súčasný minsiter financií Kažimír. Podobný názor zastávajú aj ďalší ekonómovia a média. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Agentúra TASR dňa 14. apríla 2012 uviedla: "Minister financií avizuje, že z 1,5 miliardy eur, ktoré musí štát usporiť pôjde miliarda cez príjmovú stránku a len 500 miliónov eur cez škrtanie výdavkov.V porovnaní s výdavkovou stránkou rozpočtu by mal tento pomer predstavovať približne dva ku jednej. V dnešných Sobotných dialógoch Slovenského rozhlasu to avizoval nový minister financií Peter Kažimír (Smer)." Viaceré médiá potvrdzujú to, že konsolidačný balík predstavený novou vládou je orientovaný predovšetkým na príjmovú stránku rozpočtu. Informuje o tom napríklad Juraj Hrabko, ktorého článok uverejnil Český rozhlas : " Inými slovami, vláda pripravila konsolidačný balík tak, že vsadila na príjmovú stránku rozpočtu a výdavkovú – šetriacu - ponechala bokom. Súri ju vraj čas a opatrenia na výdavkovej strane možno docieliť za dlhšie obdobie, ako teraz potrebuje ." Rovnako portál sme.sk uverejnil 14. mája 2012 článok Lenky Buchlákovej: "Ale sú signály, že balíček bude naozaj nastavený najmä na príjmovej strane. Väčší dôraz na výdavky by bol určite vítaný." Tieto názory potvrdzuje aj článok Pravdy , ktorý predstavuje jednotlivé kroky, ktoré majú byť súčasťou Ficovho konsolidačného balíka. Článok ukazuje, že väčšina opatrení je namierená na príjmovú stránku. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR
Český rozhlas
sme.sk
Pravdy


KDH to nepodporilo (zákon Práca namiesto dávok, pozn.) napriek tomu, že hovorilo, že ten princíp je správny.

Na základe novely zákona o službách zamestnanosti, známej skôr pod názvom Práca namiesto dávok, bude možné znížiť dávku v hmotnej núdzi, pokiaľ poberateľ odmietne vhodnú pracovnú ponuku od Úradu práce. Zákon bol schválený v parlamente koncom mája, Kresťanskodemokratické hnutie sa pri hlasovaní o návrhu zdržalo. Predstavitelia strany sa o novom opatrení vyjadrovali pomerne opatrne. Označili myšlienku alebo princíp za správny, poukazovali však zároveň na potrebu komplexných riešení v danej problematike a varovali pred nesprávnou aplikáciou zákona. Výrok Erika Tomáša hodnotíme ako pravdivý.

Návrh ministra práce Erika Tomáša parlament schválil 29. mája 2025 v treťom čítaní. Podľa tejto novely bude odmietnutie vhodnej ponuky bez vážnych dôvodov označené za nespoluprácu, ktorá je dôvodom na zníženie dávky v hmotnej núdzi o výšku dávky pre jednotlivca ( § 10, ods. 3 ).

Pri hlasovaní za vládny návrh zákona o službách zamestnanosti sa poslanecký klub KDH zdržal . Do rozpravy k zákonu sa zapojila aj poslankyňa za KDH Andrea Turčanová.

„Ja ako pravičiar vnímam myšlienku práce namiesto dávok ako vyložene pravicový projekt, nie ani ako projekt sociálneho demokrata. Čiže sú to, pán minister to tak pravicovo poňal a na tej myšlienke naozaj nie je nič zlé,“ povedala Turčanová.

Následne však prezentovala voči zákonu viaceré výhrady. „Čo považujem za zlé, je spôsob, akým je tento zákon predložený a to, že vlastne neriešime systémové zmeny,“ dodala.

Podobným spôsobom hodnotila poslankyňa za KDH zákon aj v druhom čítaní.

„Čiže samotná myšlienka zásluhovosti je správna. Princíp, že dávky nemajú byť náhradou za prácu, ale pomocou v ťažkej životnej situácii, je plne legitímny a zaslúži si podporu. Opatrenie je teda na mieste, ale jeho realizácia môže byť mimoriadne náročná,“ vyhlásila Turčanová.

Vzápätí varovala pred zvýšením chudoby a sociálneho napätia. Vyzvala aj na väčšie zapojenie samospráv a na záver svojho vystúpenia varovala, že pokiaľ sa zákon bude nesprávne aplikovať, prinesie viac problémov ako riešení.

Ešte v marci 2025 na otázku moderátorky ohľadom podpory opatrení, vrátane zákona Práca namiesto dávok, reagoval predseda KDH Milan Majerský vyhýbavo: „Ja vidím riešenie v tom, že ľudia budú mať prístup k tečúcej pitnej vode, základné hygienické podmienky,“ povedal v relácii Na telo (v čase od 32:32 ).

Neskôr po schválení zákona, v diskusii s Erikom Tomášom, v ktorej zaznel aj overovaný výrok, Jozef Hajko z KDH najprv iba stručne skonštatoval, že sa odbory striktne vyjadrili proti tomu, „akým spôsobom to chce vláda robiť“ (v čase od 23:23 ).

Neskôr vyjadril súhlas s myšlienkou novely, vzápätí však kritizoval, že problematiku nerieši komplexne. „Však samozrejme, nech každý, kto vie pracovať, nech pracuje, pán minister, na tom sa dohodneme, na tom sa určite zhodneme,“ povedal Hajko.

„Ja vám poviem, že v čom je problém. Problém je v tom, že vy si vytrhnite jednu dávku v hmotnej núdzi, ktorá tvorí 0,6 % zo sociálnych dávok a idete ju riešiť, idete riešiť, lebo, lebo sa to aj možno dobre počúva, problém treba riešiť komplexne. Vy ste spomínali marginalizované komunity, to treba riešiť, treba riešiť vzdelanie, vzdelávanie ľudí, ako tam je plno problémov,“ dodal (v čase od 43:34 ).

Na základe vyjadrenia Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky sme do výroku doplnili vyjadrenie poslankyne za KDH Andrey Turčanovej.

Vyjadrenie Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky pre Demagog.sk z 20. 6. 2025:

Poslankyňa Andrea Turčanová z KDH v rámci rozpravy k zákonu (Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (tlač 727) známy tiež aj ako Práca namiesto dávok) v NR SR 1. apríla uviedla (prvé čítanie): „Na tej myšlienke naozaj nie je nič zlé“. V druhom čítaní počas 35. schôdze v NR SR dňa 28. mája povedala: „Princíp, že dávky nemajú byť náhradou za prácu, ale pomocou v ťažkej životnej situácii, je plne legitímny a zaslúži si podporu.“ Podobnú myšlienku povedala aj na Výbore NR SR pre sociálne veci, z ktorého je tiež záznam.

Návrh
schválil
§ 10, ods. 3
zdržal
povedala
hodnotila
32:32
23:23
43:34


Ten dokument (globálny pakt o migrácii, pozn.) sa formálne vlastne bude schvaľovať až vo valnom zhromaždení sa vezme na vedomie výstup marakešskej konferencie a náš vzťah k tomuto dokumentu, to či ho budeme uplatňovať 100 percentne alebo nula percentne, absolútne na to nemá vplyv, či v Marakeši budeme alebo nebudeme.

Hneď v úvode Globálneho rámca o bezpečnej, riadenej a legálnej migrácii sa spomína, že: „My, hlavy štátov a vlád a vysokí predstavitelia, ktorí sa stretli v Maroku 10. a 11. decembra 2018, opätovne potvrdzujúc Newyorskú deklaráciu pre utečencov a migrantov a odhodlaní významne prispieť k posilneniu spolupráce v oblasti medzinárodnej migrácie vo všetkých jej rozmeroch, sme prijali tento globálny rámec pre bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu.“ Z tejto formulácie vyplýva, že zúčastnené štáty prijímajú tento dokument. Výstupom marakešskej konferencie by teda malo byť prijatie tohto dokumentu. Žiadne relevantné zdroje nenasvedčujú tomu, že by po konferencii v Marakéši malo nasledovať ešte hlasovanie vo Valnom zhromaždení. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. K nejasnosti tejto problematiky sa vyjadril aj predseda vlády Peter Pellegrini na svojej tlačovej konferencií, a to: „ak by účasť akéhokoľvek zástupcu SR mala znamenať automaticky prihlásenie sa k Marrákešskému protokolu, tak sa nikto, vrátane ministra, na zasadnutí v Marrákeši za SR nezúčastní.“ Z tohto dôvodu požiadal predseda vlády ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka, aby spolu so štátnym tajomníkom Lukášom Parizekom z SNS vypracovali analýzu k účasti či neúčasti Slovenska na konferencií v Marrákeši. „Ak nám právna analýza ukáže, že je možno vhodné, aby sa niektorý z nižších predstaviteľov SR na tejto konferencii zúčastnil a jasne všetkým povedal, v čom SR nikdy s takýmto dohovorom súhlasiť nebude, a nebude nás to zaväzovať k tomu, že sa účasťou staneme akoby signatárom paktu, nevidím dôvod, prečo by tam niekto zo Slovenska alebo veľvyslanec z príslušnej ambasády nemohol ísť a naše výhrady tlmočiť,“ zdôvodnil predseda vlády. Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

vyjadril


My sme boli dlhodobo najeurooptimistickejšia krajina. To znamená, že Slováci vnímali naše členstvo v EÚ vždy veľmi pozitívne.

Pojem eurooptimizmus označuje vieru v úspech európskej integrácie. Média používajú výraz eurooptizmus v súvislosti s prieskumami verejnej mienky v prípadoch, ak sa obyvatelia členských krajín pozitívne vyjadrujú o veľkých otázkach integrácie. Podľa portálu Euractiv patrili Slováci tradične k najväčším eurooptimistom. Toto tvrdenie je podložené výsledkami prieskumu EÚ - eurobarometru. Tesne po vstupe Slovenska do EÚ považovalo tento krok za dobrú vec 57 % Slovákov a 62 % sa vyjadrilo, že Slovensko profituje z členstva v EÚ. Podľa posledného prieskumu eurobarometra z novembra 2017 patrí Slovensko stále k eurooptimistickým krajinám, aj keď jeho podpora klesla. 38 % Slovákov vnímalo členstvo v EÚ pozitívne a 59 % vnímalo budúcnosť EÚ optimisticky. Hodnoty na Slovensku zodpovedajú priemeru EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

eurooptimizmus Euractiv .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Túto špeciálnu previerku, prísne tajné, nerobí ministerstvo, ale robí to Národný bezpečnostný úrad. A bežný prokurátor, ktorí sú tí traja bežní prokurátori, môžu požiadať o tu previerku alebo musia, keď chcú kandidovať cez Generálnu prokuratúru. A tá za nich urobí túto požiadavku smerom na NBÚ, a oni ju vypracujú.

Bezpečnostnú previerku IV. stupňa - prísne tajné - vykonáva Národný bezpečnostný úrad (NBÚ). Táto previerka je zároveň jednou z podmienok kandidatúry na post špeciálneho prokurátora. Podľa hovorcu NBÚ nemôže o vykonanie previerky požiadať samotná preverovaná osoba. Traja zo štyroch kandidátov na špeciálneho prokurátora - Vasiľ Špirko, Ján Šanta a Peter Kysel - sú prokurátormi Úradu špeciálnej prokuratúry. Podľa zákona o prokuratúre potrebovali mať už pre výkon svojho povolania previerku na stupeň prísne tajné. O previerku za nich požiadala Generálna prokuratúra. Štvrtý - neskôr zvolený - kandidát, advokát Daniel Lipšic, sa k previerke dostal cez Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny. Minister Milan Krajniak požiadal o bezpečnostnú previerku pre Lipšica v októbri 2020. Krajniak tvrdil , že „o slovil Daniela Lipšica s ponukou na spoluprácu, aby pôsobil ako jeho poradca pre právnu oblasť." Mal sa vraj venovať IT tendrom súvisiacim s kritickou infraštruktúrou, na ktoré potreboval previerku - zhodou okolností na stupeň „prísne tajné” , aký potreboval aj pri kandidatúre na funkciu špeciálneho prokurátora. Tvrdenie Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivé.

vykonáva podmienok nemôže sú potrebovali požiadala požiadal tvrdil


...v auguste minulého roku, Peter Pollák, čo bol za nás splnomocnenec pre rómske komunity, a zároveň bol našim poslancom v minulom volebnom období, tak si povedal, že sa nemôže pozerať na ten populizmus strany Smer-SD, ktorí si tu obtierajú svoje ústa o Rómov v osadách, a povedal, že bude príkladom. Založil si agentúru a v priebehu pol roka zamestnal 240 Rómov, ktorí predtým nikdy v živote nerobili, (...).

Peter Pollák pôsobil vo volebnom období 2012-2016 ako poslanec NR SR za stranu OĽaNO a zároveň ako splnomocnenec pre rómske komunity. Svojej funkcie splnomocnenca sa vzdal v roku 2016, no rómskej komunite sa venuje naďalej. Podľa vyjadrenia Polláka pre Demagog.SK sa mu podarilo " zamestnať v automobilovom priemysle a logistike cca 250 dlhodobo nezamestnaných Romov ". Výrok hodnotíme ako pravdivý. Peter Pollák naozaj skončil v apríli 2016 v úrade splnomocnenca pre rómske komunity. Ako hlavný dôvod uviedol , že: „necítil politickú podporu v minulej vláde a ani po voľbách sa tento stav nezmenil." Ako sa v článku vyjadril: „svoju budúcnosť spája s pôsobením na vysokej škole, kde stále učí. Chce sa venovať aj naďalej rómskej téme a ľudia ho určite budú vidieť v teréne." Peter Pollák sa vyjadril na tlačovej konferencií OĽaNO v januári tohto roka k problematike zamestnanosti Rómov. Podľa jeho slov obišiel mnohé firmy po Slovensku s cieľom, aby zamestnali Rómov a celkovo tak vybavil prácu pre 182 Rómov. Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Pollák vzdal uviedol konferencií


My vťahujeme do prideľovania stimulov práve zamestnávateľov, aby sa nestalo to čo sa stalo bývalému ministrovi Miškovovi, že schválil stimul firme, ktorá bola vlastne konkurenciou domácej firme a tým pádom zopár sto ľudí mohlo prísť o prácu.

P. Kažimír nešpecifikuje o akú firmu ide a o aký stimul sa malo jednať. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


... absolútna väčšina migrujúcich, pracujúcich ľudí z krajín Európskej únie vo Veľkej Británii pracuje a platí dane a nie sú záťažou pre sociálny systém. To platí rovnako na Poliakov, ako na Slovákov, ako na Čechov...

Podľa správy mimovládnej organizácie Centrum pre výskum a analýzu migrácie v rokoch 2001 až 2011 si občania EU žijúci vo Veľkej Británii zobrali menej zo sociálneho systému ako do neho vo forme daní dali. V prípade občanov z 10 nových členských krajín ich príspevok bol až o 12 % väčší, než koľko zobrali zo systému. Občania z nových členských krajín mali tiež vyššiu mieru zamestnanosti oproti domácim: 81 % k 70 %. Tiež využívajú menej sociálne výhody ako domáci. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pre ilustráciu uvádzame počty žiadateľov o sociálne benefity vo Veľkej Británii. Ešte v roku 2008 žiadalo o finančnú pomoc pri hľadaní zamestnania vo Veľkej Británii 12 600 migrantov z východnej Európy. V roku 2012 to už bolo 50 000. Zo sociálnych benefitov dostávajú migranti asi 120 eur mesačne ako prídavky na dieťa, aj keď dieťa nežije vo Veľkej Británii. 400 eur je dávka k nezamestnanosti. Podľa údajov zistených pre obdobie 2004-2014 " In 2004, 84% of employed EU born were from EU14 (pôvodné krajiny EÚ s výnimkou UK, pozn.) countries, whereas in 2015 this stands at 40 % It is also worth noting that since about 2010, the number of accession (10 nových členských krajín EÚ, ponz.) born has surpassed the number of EU14 born in employment. " Vo Veľkej Británii žije 3 milióny (údaj k 2014) občanov z iných krajín EU, 726 tisíc je Poliakov a 55 tisíc Slovákov. Dátum zverejnenia analýzy: 13.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

správy
sociálne výhody
finančnú pomoc
údajov
3 milióny
Poliakov


Keď som to (boj proti daňovým únikom, pozn.) v lete 2012 ako predseda opozičnej strany naniesol na parlamentnom rokovaní, bol som v podstate vysmiaty, že to v Bruseli nevedia zrátať alebo nebudú považovať za silný konsolidačný prvok.

Je pravdou, že v lete 2012 presadzovali predstavitelia opozícíe, vrátane strany KDH, šetrenie štátu na strane výdavkov a efektívnejší boj proti daňovým únikom namiesto zvyšovania daní a príjmov:

presadzovali záznamu


V piatok máme programovú konferenciu, kde Slovenská národná strana predstaví svoj volebný program. Máme ho hotový. Dolaďujeme niektoré detaily. Má 52 strán.

Volebný program Slovenskej národnej strany do volieb v roku 2010 mal 35 strán a mnoho z nich bolo čistých listov.

Volebný program


Ja už niekoľko rokov upozorňujem na to, ako sme sa stali členmi Aliancie, že máme určité povinnosti a záväzky a mali by sme napĺňať zo štátneho rozpočtu 2% na modernizáciu armády.

Slovensko sa stalo clenom NATO 29. marca 2004. Prinášame zoznam viacerých vyjadrení prezidenta I. Gašparovica na tému armáda SR a plnenie našich záväzkov voci NATO: 22. jún 2004 Prezident I. Gašparovic pocas tlacovej besedy pocas návštevy na Ministerstve obrany SR konštatoval : "Slovensko ak chce byt naozaj zodpovedným štátom, ktoré bude vysielat jednotky zodpovedajúce tej, ktorej akcii, to znamená jednotky vyzbrojené podla limitov, ktoré sú stanovené v NATO, by malo najskôr dobudovat si armádu podla predstáv NATO a potom sa zúcastnovat takýchto misií, pretože ak sa budeme zúcastnovat misii bez príslušnej techniky a svojej schopnosti, tak si myslím, že ani tie misie nemusia byt pre nás velmi dobre hodnotené. Preto dobudovat armádu a potom sa zúcastnovat misii, ak to bude treba." 21. december 2006 Prezident I. Gašparovic na adresu prítomnosti našich vojakov v Afganistane a prípadného presunu na juh krajiny zdôraznil , že Slovensko vstúpilo do aliancie dobrovolne s vedomím si svojich úloh. "Som jednoznacne za to, aby sme si naplnili túto povinnost," povedala hlava štátu. 8. december 2008 SITA : "Gašparovic je presvedcený, že v budúcich rokoch bude musiet Slovensko do armády investovat urcite viac. Ako hlavného velitela Ozbrojených síl SR ho mrzí, že zaostávame v modernizácii techniky. "Naša technika už pomalinky stráca na tých hodnotách modernosti a bojovej sily, uviedol. Nazdáva sa, že zmenit by sa to mohlo v blízkej budúcnosti." 9. február 2010 TASR : "Slovensko potrebuje podla prezidenta SR Ivana Gašparovica, ktorý je zároven hlavným velitelom Ozbrojených síl (OS) SR, zodpovednú armádu s plným poctom príslušníkov a s plnou výzbrojou. Vyhlásil to dnes po prvom tohtorocnom velitelskom zhromaždení nácelníka Generálneho štábu OS SR, pricom skonštatoval, že takýto stav zatial nemáme. 'Napriek tomu vysoko hodnotím všetky zložky, ktoré profesionálne plnia aj pri tejto staženej situácii svoje úlohy,' povedal s tým, že práve stratégiou do budúcnosti je zabezpecenie totálneho vybavenia jednak technikou, ale aj ludskou silou." 1. február 2011 Podla I. Gašparovica je armáda v kríze. Prezident tak konštatoval na vyhodnotení minulého výcvikového roka a spresnení spôsobu plnenia úloh Ozbrojených síl SR. Podla prezidenta ostáva politická podpora pre naplnanie cielov a úloh obrannej a bezpecnostnej politiky Slovenska velakrát len v rovine deklarácií. "Vlády SR obranné výdavky neustále znižujú," uviedla hlava štátu. Zdôraznil, že Slovensko sa pri vstupe do NATO zaviazalo vyclenovat dve percentá HDP, tento rok je to však len nieco cez jedno percento. "Šetrenie, ktoré sa dotklo aj rezortu obrany, narušilo pôvodný zámer racionalizácie a modernizácie ozbrojených síl," uviedol. "Ja už neviem, ci to mám brat ako postoj žartovný alebo zúfalý. Neviem ci ste carodejníci, alebo budete kamuflovat dalej, že všetko je v poriadku," vyhlásil a zároven ocenil, že dnes si po prvý raz vypocul z úst nácelníka generálneho štábu, že v armáde je kríza. Prezident preto vyzval ministra obrany, poslancov a velenie armády, aby už teraz zacali diskutovat o budúcorocnom rozpocte. 19. máj 2011 I.Gašparovic sa pocas stretnutia s generálnym tajomníkom NATO Andersom Goghom Rasmussenom postažoval , že rozpocet na obranu, ktorý parlament schvaluje, je nedostacujúci. Uviedol prezident na tlacovej besede po ich spolocnom stretnutí v Bratislave. Podla prezidenta by mal byt rozpocet taký, aby Slovensko mohlo armádu modernizovat. Severoatlantická Aliancia má urcený minimálny prah na rozpocet obrany – krajiny, ktoré dávajú viac ako dve percentá HDP slúbili, že túto hodnotu zachovajú, tie, ktoré túto hranicu nedosahujú, zase slúbili, že dalej výdavky znižovat nebudú a naopak sa pokúsia priblížit k dvom percentám.

clenom NATO
konštatoval
zdôraznil
SITA
TASR
konštatoval
postažoval


Slovensko ma jeden z najnižších dlhov v rámci krajín Eurozóny...52 %

Podľa posledných údajov Eurostatu (. pdf ) sa k tretiemu kvartálu minulého roku najnižším dlhom vrámci eurozóny mohli pochváliť v Estónsku (9,8 %). Nasleduje Luxembursko (21,3 %), tretie Lotyšsko (36.4 %) a Litva (38.1 %). Slovenský dlh vtedy dosahoval podľa eurostatu 53,5 % HDP, podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť bol ešte nižší na 52,6 %. Slovensko sa vrámci devätnástich krajín eurozóny umiestnilo ako piate a preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf Rady Rady


a by som zacitoval generálneho tajomníka OECD Gurría. “Svet sa ešte stále spamätáva z finančnej krízy a v tomto kontexte sa Slovensku aj tak veľmi dobre darí, keď sa pozrieme na rast HDP, ktorý je na úrovni 3,6 %, tak je to v podstate dvojnásobok priemeru EÚ alebo jeden a pol násobok akým tempom rastú USA, nezamestnanosť je najnižšia za posledných 7 rokov. Fiškálna situácia veľmi dobre napreduje a deficit klesá k vyrovnanému deficitu v toku 2018”

Generálny tajomník OECD sa skutočne vyjadril tak ako tvrdí Robert Fico. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Generálny tajomník OECD Gurria povedal nasledovné: " Svet sa ešte stále zviecha zo svetovej hospodárskej krízy. Hospodárstvo rastie pomaly, ekonomiky pomaly napredujú a v tomto kontexte sa Slovensku aj tak veľmi dobre darí. Keď sa pozrieme na rast hrubého domáceho produktu Slovenska, ktorý je na úrovni 3,6 %, tak je to v podstate dvojnásobok priemeru v EÚ, alebo 1,5-násobok toho, akým tempom rastú USA. Nezamestnanosť je najnižšia za posledných 7 rokov. Fiškálna situácia veľmi dobre napreduje a deficit klesá k vyrovnanému hospodáreniu v roku 2018 ," zhodnotil Gurría.

Gurria


...40 zo 100 firiem právnických osôb má kladný daňový základ.

Demagog.SK nenašiel žiadnu štatistiku či relevantný dokument, ktoré by potvrdili údaje, ktoré uvádza minister Kažimír. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Minister uviedol konferencii uviedol Glasa Finstat.sk


A toto opatrenie podporovali aj automobilky verejnými vyhláseniami. Volvo, Wolkswagen, ďalšie veľké automobilky, ktoré pôsobia na Slovensku, Jaguar Land Rover.

Svoje plány sa presmerovať v budúcnosti na výrobu vylúčne elektrických vozidiel vyslovili viaceré automobilky.

Napríklad spoločnosť Volkswagen sa chce stať uhlíkovo neutrálnou spoločnosťou do roku 2050, spoločnosť Volvo Cars do roku 2030 a spoločnosť Jaguar Land Rover tak urobí do roku 2025.

Ďalšia automobilka, ktorá pôsobí na Slovensku, Kia Motors sľúbila , že do roku 2027 uvedie na trh sedem samostatných elektromobilov.

Výrok poslanca Európskeho parlamentu Martina Hojšíka preto hodnotíme ako pravdivý.

stať
Volvo Cars
urobí
sľúbila


Je tu 27 členských krajín a nepodpísanie za vládu návrhu tejto zmluvy znamená, že 26 krajín sa nemôže zúčastniť vytvorenia takéhoto mechanizmu (Eurovalu 2 pozn.). Nemôžu spustiť ratifikáciu.

Server aktualne.sk z 13. júla 2010: "Podpis Slovenska je nevyhnutný na to, aby sa spustil celý mechanizmus. Podľa tlačových agentúr považuje Európa to, že sa k eurovalu pridá aj Slovensko, za samozrejmosť." Server pravda.sk z 25. júna 2010: "Podpis Slovenska je nevyhnutný na spustenie finančnej záchrannej siete v sume 750 mld. eur, ktorá je pre región kľúčovou časťou pri pokuse vyriešiť svoje dlhové problémy. "Základnou otázkou pre európsku integráciu je, že keď sa na niečom jednomyseľne dohodneme, budeme to dodržiavať. Preto predpokladám, že Slovensko náležite, čim skôr, tým lepšie, podpíše rámcovú dohodu," povedal Rehn v rozhovore pre agentúru Reuters." Pravda.sk zo 4. apríla 2011: "Bývalý minister zahraničných vecí, europoslanec za SDKÚ Eduard Kukan upozorňuje, že keby bolo Slovensko proti, Európsky stabilizačný mechanizmus by zablokovalo. "Bolo by to absolútne vybočenie z radu. Museli by sme počítať s tým, že by nám to ostatní v budúcnosti vrátili. Teraz nehovoríme o tom, či je to správne, alebo nesprávne. Ale ak by sa tak Slovensko zachovalo, bolo by to brzdenie celého európskeho vývoja," hovorí Kukan."

aktualne.sk

pravda.sk

Pravda.sk


Na predaj z dvora sa vám v zmysle európskych predpisov vzťahujú oveľa prísnejšie kritériá hygienických štandardov, ktoré musíte splniť, alebo to otočíme a povieme, že predaj konečnému spotrebiteľovi a potom tie hygienické štandardy také prísne nie sú a tá výroba a tá konečná saláma môže byť oveľa lacnejšia.

O právnych predpisoch EÚ , ktoré sa vzťahujú na predaj z dvora informuje server hygienamasa-vajec.sk . Predaj z dvora bližšie regulujú nariadenia (ES) č. 852/2004 a č. 853/2004. Nevieme zhromaždiť všetky nariadenia a vyhlášky, ktoré upravujú predaj koncovému spotrebiteľovi, preto nedokážeme overiť či regulácia pri predaji konečnému spotrebiteľovi je menej prísna ako pri predaji z dvora.

hygienamasa-vajec.sk


Občania Slovenskej republiky, platí dnes, bohužiaľ, že ani nie každý tretí občan dôveruje súdnictvu, právnemu štátu, vymáhateľnosti práva. Ba čo viac, občania nedôverujú hlavným inštitúciám, ktoré ich majú ochraňovať, kde sa majú obrátiť, obrátiť sa s dôverou, aby vyriešili ich problémy, či súdne spory alebo aby mohli dôverovať v spravodlivosť.

Podľa národnej správy Eurobarometer (pdf), z jesene roku 2007, naším súdom dôveruje len 27% Slovákov. Zhrnutie správy prebral aj Slovenský rozhlas . Správa hovorí doslova o dôvere v súdny a právny systém, nie o právnom štáte či vymáhateľnosti práva.

Eurobarometer
Slovenský rozhlas


Minulý štvrťrok skončil dokonca o niečo lepšie ako sme očakávali a rast slovenskej ekonomiky je stále vyšší ako je priemer Európy alebo Európskej únie.

Podľa odhadu Štatistického úradu bol medziročný rast slovenského HDP v štvrtom štvrťroku 2019 1,9 %, pričom rozdiel s predchádzajúcim štvrťrokom má byť 0,6 %. Podľa odhadu Výboru pre makroekonomické prognózy zo septembra 2019 mal medziročný rast predstavovať 1,8 % a v porovnaní s 3Q 2019 malo sa mal rast HDP zvýšiť o 0,2 %. Rast HDP bol teda v 4Q 2019 naozaj lepší ako sa pôvodne očakávalo. Priemerný rast HDP v 4Q 2019 v EÚ bol podľa Eurostatu ( .pdf , s. 3) 1,1 %, čo znamená, že rast slovenskej ekonomiky je naozaj stále vyšší ako je priemer EÚ. Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

odhadu odhadu .pdf


Ale to (nulová DPH na plienky, pozn.) ani neprešlo na Národnej rade.

Napriek tomu, že strana Smer-SD verejne komunikovala, že chce znížiť DPH na detské produkty na 10 percentnú či dokonca nulovú úroveň, tento zámer sa v podobe návrhu zákona do Národnej rady nedostal, nemohol preto parlamentom prejsť. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. O zámere znížiť DPH na produkty pre deti, vrátane plienok, výživ a sunarov, začala vládna strana Smer-SD hovoriť začiatkom roka 2018. Toto opatrenie malo byť spoločne so zvýšením minimálnej mzdy, zvýšením platov zamestnancov v štátnej sfére či pomocou pre dôchodcov súčasťou druhého vládneho sociálneho balíčka . Robert Fico na straníckom sneme v decembri 2018 otvoril diskusiu , či by v prípade detských výživ, plienok a sunarov malo ísť o zníženie DPH na 10 % alebo by boli tieto produkty od dane oslobodené úplne. Posledná novela zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty pochádza zo septembra 2018 a nadobudla účinnosť 1. januára 2019. V návrhu sa však zníženie sadzby dane na detské produkty nespomína, rovnako ani v predošlých či neskorších návrhoch pozmeňovacích zákonov.

opatrenie
sociálneho balíčka
sneme
diskusiu
novela


My stále kľúčovo považujeme za hlavný zdroj financovania európske fondy, kde máme katastrofálne čerpanie niekde na úrovni necelej tretiny.

Je pravda, že Slovenská republika je v oblasti eurofondov siedmy najhoršie čerpajúci členský štát.Aktuálny stav využitia úniových finančných prostriedkov z celkovej alokácie na obdobie 2007 – 2013 je na úrovni necelých 17 % Ku koncu roka 2011 Slovensko vyčerpalo eurofondy vo výške 25,02 %. Údaj, ktorý uvádza P. Kažimír nie je presný, Slovenská republika bohužiaľ čerpá ešte menej ako 1/3 možných Eurofondov.

necelých 17 %
25,02 %.


A že pri týchto slovách strana Smer klame, zavádza a zbytočne straší obyvateľov Slovenska uvediem na niekoľkých faktoch. Veľmi stručne 100 eurový nákup v potravinovom reťazci zdražie o 70 centov.

Podľa najnovších údajov NBÚ je na budúci rok odhadovaná inflácia vo výške 0,7%, čo pri 100 eurovom nákupe tvorí 70 centov.

NBÚ


A podstatné je niečo iné. Podstatné je to, že sme mali pravdu, že sa ukazuje, že aj z ESF, z eurovalu, ktorý sme nepodporili, sa ide podporovať Grécko, viete, toto je podstatné, že v 2010 išlo o 150 eur, ktoré mali ľudia platiť do Grécka, zásluhou SaS sa to nestalo, teraz je to 214 eur.

Daniel Krajcer hovorí pravdu v tom, že v roku 2010 vychádzal príspevok občana SR do prvého eurovalu 150 eur. Na druhý euroval prispeje každý Slovák sumou 214 eur. Vyčíslenie príspevku na druhý euroval však podľa dostupných informácií spracovala samotná SaS.


Predseda strany Most-Híd hovorí pravdu . V interpretácii údajov Štatistického úradu , na ktorú sa Béla Bugár zrejme odvoláva, sa píše: "Vplyvom rastu spotrebiteľských cien pokračoval aj medziročný pokles reálnej mzdy . V porovnaní so 4. štvrťrokom 2011 sa zmiernil o 3,5 p. b. na 0,3 %. Pokles reálnej mzdy tak pretrvával už dva roky, keďže naposledy vzrástla v 4. štvrťroku 2010." Najnovšie dáta Štatistického úradu zachytávajú vývoj v januári 2013 : Priemysel 100,7 Stavebníctvo 100,1 Predaj a oprava motor. vozidiel 103,4 Veľkoobchod, okrem motor. vozidiel 99,1 Maloobchod, okrem motor. vozidiel 99,6 Ubytovanie 100,1 Činnosti reštaurácií a pohostinstiev 101,0 Doprava a skladovanie 93,0 Informácie a komunikácia 94,3 Vybrané trhové služby 102,5 Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu
januári 2013


Majú na 40. mieste (Matovič referuje ku kandidátnej listine strany Sieť a ich umiestneniu zdravotnej sestry medzi kandidátmi, pozn.)...

Matovič vo výroku v kontexte súčasných protestov zdravotných sestier v spojení s výškou ich platov referuje k umiestneniu reprezentantky tejto skupiny na kandidátke strany Sieť. Zdravotná sestra Renáta Popundová je na 30. mieste kandidátnej listiny strany Sieť, až o desať miest vyššie než uvádza Matovič. Na 40. mieste sa nachádza Ľudmila Chodelková, riaditeľka centra voľného času v Žiline. Výrok tak hodnotíme ako nepravdivý.

kandidátnej listiny
pôsobí


...vládna koalícia, ktorá si to dala mimochodom aj do PVV (voľbu ústavných sudcov, pozn.)(...).

Podľa programového vyhlásenia vlády pre roky 2016 - 2020 “Vláda navrhne prijatie ústavného zákona, ktorý sa bude týkať kreácie ústavného súdu pri prehodnotení funkčného obdobia sudcov, kvalifikačných kritérií na osobu sudcu s dôrazom na odbornú a morálnu zdatnosť, vyjasnenie právomoci prezidenta v procese výberu.” (.pdf, s. 61) Programové vyhlásenie vlády bolo opätovne prijaté pri vzniku novej vlády vedenej premiérom Pellegrinim. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

programového


Slovenský rozpočet bol zaradený už tretíkrát za sebou medzi 5 najlepších spolu s holandským, nemeckým, luxemburským a myslím, že sú tam Estónci.

Európska komisia informovala pred pár týždňami o kompatibilite štátnych rozpočtov na ďalší rok podľa podmienok Paktu rastu a stability. Každý členský štát eurozóny mal do 15. októbra poslať návrh rozpočtu , z toho 5 štátov bolo plne kompatibilné s vlastnými podmienkami, Slovensko bolo medzi nimi. Okrem toho, kompatibilné rozpočty boli v Nemecku, Estónsku, Luxemburgu a Holandsku. Slovensko dostalo takéto hodnotenie aj za rozpočty na rok 2016 a 2015. Preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európska komisia

návrh rozpočtu

tlačovej konferencii

.pdf

špeciálnych podmienok

odporúčaniach

Demagog.SK


My sme postavili nemocnicu za 1 volebné obdobie kompletne celú. Svätý Michal, Svätý Michal, ktorá bola postavená 50 000 000 (eur). Je to veľkosť štandardnej veľkej okresnej nemocnice, ktorá plní všetky kritériá, ktoré má. (...) ona je pre civilných zamestnancov, pre celé Staré Mesto, veď tam je iba 20 % ľudí, ktorí pochádzajú z rezortu, či už vnútra alebo obrany, 80 % je civilistov.

Nemocnica sv. Michala v Bratislave bola postavená za 50 miliónov eur. V roku 2021 civilisti predstavovali iba 73 % z celkového počtu ošetrených. Navyše má minimálne o polovicu menšie lôžkové kapacity, než iné nemocnice spadajúce do kategórie regionálne podstatných nemocníc. Je preto zavádzajúce tvrdiť, že táto nemocnica spĺňa kritériá, ktoré zákon ukladá „štandardne veľkým okresným nemocniciam“, keďže nebola zaradená do riadnej kategorizácie, keďže je primárne určená zamestnancom silových zložiek spadajúcich pod ministerstvo obrany a ministerstvo vnútra a nespadá pod ministerstvo zdravotníctva. Rovnako zavádzajúce je tvrdenie o kompletnej výstavbe nemocnice za jedno volebné obdobie, keďže samotné projektovanie začalo minimálne v roku 2011 a akciová spoločnosť Nemocnica sv. Michala bola založená v roku 2008. Objekt bol postavený pri poliklinike sv. Michala a využil už existujúcu technickú infraštruktúru polikliniky , ktorú preto nebolo nutné postaviť nanovo.

Podľa súčasného znenia Zákona o kategorizácii ústavnej zdravotnej starostlivosti sa nemocnice delia do úrovní jeden až päť. Podľa zoznamu kategorizovaných nemocníc uverejneného na stránke rezortu zdravotníctva je Nemocnica sv. Michala nemocnicou, ktorá plní verejný záujem , avšak nebola zaradená do žiadnej zo spomínaných piatich úrovní.

Róbert Kaliňák dáva túto nemocnicu na úroveň „štandardne veľkých okresných nemocníc”, čo je opis, ktorý sa najviac podobá nemocniciam II. úrovne. Tie sú podľa ministerstva zdravotníctva nosnou časťou siete nemocníc v rámci poskytovania akútnej a plánovanej starostlivosti nemocníc na regionálnej úrovni. Jedným zo znakov týchto nemocníc sú vyššie lôžkové kapacity.

Počty lôžok jednotlivých regionálnych nemocníc sa líšia. V dokumente uverejnenom na portále chcemvediet.sk sú uvedené jednotlivé nemocnice patriace do siete Svet zdravia. Pri porovnaní s tabuľkou Hospodárskych novín majú zariadenia Sveta zdravia druhej úrovne nasledovný počet lôžok: Rimavská Sobota 406 lôžok, Michalovce 517, Rožňava 315, Spišská Nová Ves 346, Humenné 304 a Dunajská Streda 358 lôžok (. pdf , s. 4). Ďalšia regionálna nemocnica II. úrovne, Košice - Šaca, mala podľa denníka Korzár v roku 2018 379 lôžok. Fakultná nemocnica s poliklinikou Nové Zámky mala v roku 2019 660 lôžok . Správa ministerstva vnútra o otvorení nemocnice Sv. Michala malo zariadenie v čase otvorenia kapacitu 120 lôžok s možnosťou navýšenia kapacity na 140.

Pomer civilistov a zamestancov rezortu vnútra a obrany medzi pacientmi uvádza Nemocnica sv. Michala vo výročných správach . Z výročnej správy za rok 2022 vyplýva, že v roku 2021 pacienti, ktorí nespadajú do kategórií rezortov vnútra a obrany, tvorili približne 73 % ošetrených (. pdf , s. 29). Výročná správa za rok 2020 uvádza 68 % ošetrených civilných pacientov v roku 2017, 70 % v roku 2019 a 71 % v rokoch 2019 a 2020 (. pdf , s. 23).

50 miliónov

primárne

začalo

polikliniky

verejný záujem

poskytovania

tabuľkou

pdf

denníka Korzár

660 lôžok

Správa

výročných správach

pdf

pdf


No my sme navrhli riešenie minulý rok vo februári, návrh zákon, ktorý hovoril o tom, aby malí veritelia nemohli byť vyšachovaní z reštrukturalizácie. Boli sme odmietnutí. Vo februári sme navrhli zákon, na základe ktorého minimálne 50% by dostali, teda tie podlžnosti, by dostali 50% malí podnikatelia.

Lucia Žitňanská skutočne navrhla novelu zákona už na májovú schôdzu v rok 2014, ktorá dovoľovala postihnutému veriteľovi dostať 50 % dlžnej čiastky. Tento bod bol presunutý a opäť prerokovaný až na februárovej schôdzi v roku 2015. Bugár uvádza návrh z februára 2014. V skutočnosti išlo o návrh doručený v apríli 2014, no keďže príprava prebiehala určite s časovým predstihom, výrok hodnotíme ako pravdivý. Začiatkom tohoto roku bol skutočne predložený návrh zákona, ktorý sa mal venovať problematike malých veriteľov. Nie je to prvý takýto zákon, ktorý opozícia predložila. Podľa článku SME strana Most-Híd už predložila podobný zákon. Vláda tento návrh neschválila , takže ochrana malých podnikov je stále nedoriešená. Opozícia sa preto pokúša obnoviť túto problematiku mimoriadnou schôdzou. Dátum zverejnenia analýzy: 13.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

navrhla prerokovaný návrh takýto článku neschválila schôdzou.


NR SR zatiaľ hlasovala o predsedovi Najvyššieho kontrolného úradu 3 krát. Všetky hlasovania boli tajné, preto nemôžme overiť kto hlasoval za a kto proti kandidátovi. Nasledujúca tabuľka zobrazuje údaje o výsledkoch hlasovania v jednotlivých voľbách. Údaje vyplývajú zo stenografických prepisov schôdzí Národnej rady z 26.júla 2012 , 18.septembra 2012 a 11.decembra 2012 :

26.júla 2012
18.septembra 2012
11.decembra 2012


Systém kvality poskytovania sociálnych služieb bol sprísnený a zvýšila sa miera ochrany klientov zariadení sociálnych služieb.

Od prvého januára 2014 sa sprísnil systém posudzovania kvality poskytovaných sociálnych služieb. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR poskytovateľom sprísnilo podmienky registrácie sociálnych služieb a zaviedlo úpravy napomáhajúce ochrane klientov, ktorých finančná situácia je menej priaznivá. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny :

"Tí musia už pri registrácii predkladať opis rozsahu odborných či obslužných činností a špecifikujú sa personálne a hygienické podmienky. Prísnejšie sú aj podmienky finančnej podpory z verejných zdrojov, nakoľko sa skúma daňová a odvodová schopnosť poskytovateľa. Finančný príspevok zo štátneho rozpočtu sa od prvého januára 2014 poskytuje priamo neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby a nie prostredníctvom obce."

Vyššia miera ochrany klientov zariadení sociálnych služieb sa má dosiahnuť "zvýšením hranice ochrany ich príjmu pred platením neprimeranej úhrady za službu.Táto úprava chráni najmä tých klientov, ktorých príjmy sú veľmi nízke, t.j. sú pod hranicou zákonom určených súm životného minima, alebo len nepatrne presahujúce túto hranicu."

Božena Kováčová, predsedníčka sociálnej komisie ZMOS pre Obecné noviny:

" Nový zákon síce priniesol pre obce povinnosť zabezpečiť dostupnosť sociálnej služby pre občanov, ktorí sú odkázaní na sociálnu službu, ako aj právo výberu poskytovateľa sociálnej služby, ale o tom, či je občan odkázaný na poskytovanie sociálnej služby rozhodne samotná obec prostredníctvom posudkovej činnosti. "

systém

Obecné


...on sám osobne (Ján Balciar, pozn.), ako aj služba pod jeho vedením, aj v zahraničí, je vysoko rešpektovaná inštitúcia a mne sa dostáva pozitívnych reakcií na jeho prácu, aj na prácu služby počas mojich zahraničných návštev, pretože služba sa naozaj nemôžem povedať nejaké detaily, ale je zapojená do rôznych medzinárodných aktivít, kedy v spolupráci s inými službami iných štátov NATO plníme nejaké úlohy a sme vyhľadávanou službou.

Vzhľadom na povahu práce Vojenského spravodajstva (VS) je len málo verejne dostupných informácií k jeho činnosti. Nie je preto možné dostatočne potvrdiť rozsah a kvalitu spolupráce Vojenského spravodajstva (VS) s inými službami. Rovnako nie je možné verifikovať obsah neverejných rozhovorov premiéra. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Generálmajor Raúl E. ESCRIBANO, zástupca námestníka GT NATO pre spravodajstvo, počas svojej návštevy v januári 2019 ocenil prínos Vojenského spravodajstva pre spravodajské štruktúry NATO. V apríli 2018 ocenil maďarský minister obrany Balciara čestnou medailou za spojenectvo. Vo februári 2017 dostal Balciar štátne vyznamenanie od poľského prezidenta. Príslušník VS Otokar Grošek viedol medzinárodný tím, ktorý v novembri 2018 získal ocenenie SPS Science Partnership Prize za najlepší projekt v oblasti kybernetickej obrany. Exminister obrany a opozičný poslanec Ľubomír Galko ocenil Balciarovu väčšiu ochotu odpovedať poslancom na otázky: „ Aj jednotlivé body na výboroch sú vďaka tomu spracovávané detailnejšie než v minulosti .“ Správa o činnosti VS za rok 2018 uvádza, že v rámci rozvoja spôsobilosti bolo zriadené Národné centrum pre kybernetickú obranu. V medzinárodnej spolupráci spravodajstvo vykonalo 40 aktivít u nás či v zahraničí. Podpísalo memorandá o vzájomnej spolupráci s krajinami V4. Správa tiež spomína schválenie členstva SR v Centre výnimočnosti NATO pre strategickú komunikáciu.

ocenil ocenil dostal ocenenie ocenil Správa


Ja by som sa veľmi rada vyjadrila aj k tomu prerozdeľovaciemu systému, ktorý pán poslanec spomenul, a to ten tretí parameter. Je to tretí parameter, sme napočítali už na konci pôsobenia pána ministra Rašiho a musím povedať, že sa vám skutočne jeden a pol roka podarilo veľmi úspešne brzdiť jeho uvedenie do života.

Nie je možné zistiť, či tretí parameter prerozdeľovacieho systému - teda parameter chorobnosti, bol vypočítaný na konci pôsobenia ministra Rašiho. Návrh zákona v ktorom sa píše o tomto parametri bol predložený 17. apríla 2012 poslancom Národnej rady Richardom Rašim, bol schválený vládou Roberta Fica 13. júna 2012 a parlamentom 20. júna 1012.

Návrh zákona
schválený
parlamentom


Ja som vtedy keď Zajac bol minister navrhol 8 zdravotných poisťovní, to znamená aby každý kraj mal jednu podľa výkonov a počtu obyvateľov.

Jediná zmienky o krajských zdravotných poisťovniach z úst Milana Belicu sa nám podarilo nájsť z roku 2012. Žiadne podobné vyjadrenie z čias Zajaca na poste ministerstva zdravotníctva sme nenašli, výrok teda hodnotíme ako neoveriteľný.

zmienky úst


Áno, je to zhruba 1300 ľudí, tak to viedlo ministerstvo dopravy, u ktorých beží vyvlastňovací proces a ktorí sa raz skončí na súde a dostanú svoje peniaze. To znamená, tí ľudia budú vyvlastnení. My sme len urobili to, že vo fáze neukončeného vyvlastňovacieho procesu sa mohlo udeliť stavebné povolenie a začať výstavba. Čiže škoda tu žiadna.

Podľa zákona o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest mohli byť udelené stavebné povolenia a započatá výstavba, keď bol proces vyvlastňovania zahájený, no nie dokončený. Vlastníci v takom prípade nedostali za svoj majetok náhradu predtým, ako svoj majetok museli prestať užívať. Bola im tak spôsobená škoda. Ako konštatoval vo svojom rozhodnutí Ústavný súd, táto právna úprava "umožňuje vznik situácie, keď vlastníci nemôžu svoj majetok de facto užívať, vytvára aj neprimeraný tlak na všetkých vlastníkov a porušuje aj právo na pokojné užívanie vlastníctva" . Ako informuje sme.sk "správa Národnej diaľničnej spoločnosti ukazuje, že sa stavby dotkli 38 865 vlastníkov, návrh na vyvlastnenie padol v 1338 prípadoch."

zákona nedostali rozhodnutí sme.sk


Druhá vec čo je veľmi dôležité a to je rozdiel medzi opozíciou a koalíciou. Koaliční poslanci všade kde chodia, na rôzne zasadnutia európskych výborov a tak ďalej, túto otázku otvárajú (otázku a problémy súvisiace s maďarskou Ústavou, pozn.).

O činnosti Ministerstva zahraničných vecí SR v otázke maďarskej ústavy informoval Mikuláš Dzurinda (.pdf). Okrem iného povedal:

Mikuláš Dzurinda


V roku 2006 vláda Mikuláša Dzurindu predala celé Slovenské elektrárne za 840 miliónov eur. Hovoríme o 66 percentách, teda dve tretiny Slovenských elektrární za 840 miliónov eur.

Podobný výrok sme už na stránkach demagog.SK overovali. V roku 2006 naozaj došlo k odpredaju 66 percentného podielu v spoločnosti Slovenské elektrárne. Spoločnosť, ktorá tento podiel kúpila- taliansky Enel a takisto napríklad aj Hospodárske noviny hovoria o sume 839 miliónov eur, teda 31,3 miliardy slovenských korún. Hospodárske noviny ďalej uvádzajú, že pôvodná zmluvná suma bola presne 840 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

demagog.SK
Enel
Hospodárske noviny


Po druhé, našťastie máme schválený dokument, ktorý sa volá Lisabonská zmluva. Euroval 2 má vytvoriť akýsi nadnárodný finančný rámec, s čím ale článok 125 zmluvy nepočíta, pretože hovorí, že nijaký štát nemôže prevziať záväzky za iný štát.

V článku 125 Zmluvy o fungovaní EÚ ( .pdf ) sa hovorí:

"Nemecká kancelárka Angela Merkelová a spolkový minister financií Wolfgang Schäuble vylúčili jednoduché predĺženie platnosti súčasného fondu pomoci Grécku (110 miliárd eur) a tiež Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSF). V oboch prípadoch ide o medzištátne dohody členov, ktoré nesúvisia s dohodami EÚ.

Merkelová chce pravidlá, ktoré budú natrvalo založené na základných princípoch spoločenstva. Podľa expertov by sa nemuselo odstrániť článok 125, ale mal by sa zmeniť¨".

.pdf avizovala


...rozhodnutie o premiestnení agentúr z Veľkej Británie do Európy, kde sme sa dohodli ako premiéri, že bude kritérium, že agentúra by mala ísť najmä do krajiny, ktorá nemá žiadnu agentúru a mala by byť nejaká geopolitická rovnováha, teda do východnej Európy viacej ako do západnej Európy. Kto dostal agentúry? Paríž a Amsterdam.

Upravujem P. Na summite lídrov EÚ sa 22. júna okrem iného rokovalo aj o premiestnení Európskej liekovej agentúry (EMA) a Európskej bankovej agentúry (EBA) s čím súvisí aj prijatie istých objektívnych kritérií ( .pdf ). Rada medzi ne zaradila aj geografické prerozdelenie agentúr, čo by nahrávalo krajinám ako Slovensko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvátsko a Cyprus, v ktorých doteraz žiadne agentúry EÚ nesídlia.Keďže za nové sídlo Európskej agentúry pre lieky (EMA) bol vybratý Amsterdam a v prípade Európskeho orgánu pre bankovníctvo (EBA) bude sídlom Paríž, výrok Fica hodnotíme za pravdivý. O dané inštitúcie mali podľa lídrami schválených pravidiel požiadať členské štáty oficiálne do 31. júla 2017. Pretože v hre boli aj ďalšie dôležité kritériá , Slovensko sa teda ocitlo v roli nevhodného kandidáta. Podstatným kritériom bolo napríklad aj zaistenie nepretržitého fungovania agentúr, prípadne dobré prepojenie budúcich sídiel so svetom. Kľúčová bude aj vhodná budova a dopravná infraštruktúra a tiež dostatočný počet vhodných hotelov na tisíce prenocovaní ročne pre hosťov a odborníkov prichádzajúcich a pracujúcich v agentúrach. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

premiestnení
.pdf
nové sídlo
dôležité kritériá


Namiesto tohto starého systému z osemdesiateho siedmeho, ktorý by tak či tak o 2 roky skončil, Slovenská republika dostala protivzdušný systém od spojencov, ktorý tu je a bude tu aj s 3000 vojakmi do konca roka v hodnote štyroch alebo 4,5 miliardy.

Slovensko darovalo Ukrajine systém protivzdušnej obrany S-300. Išlo o techniku vyrobenú v roku 1987, ktorú Slovensko získalo po rozdelení Československa.

Podľa Ozbrojených síl SR nemal tento systém od roku 1991 pravidelné päť- a desaťročné opravy. Slovenskí technici nemali ani dostatok náhradných dielov, techniku preto opravovali „na kolene”. Systém taktiež nebol od výroby ani raz modernizovaný. OS SR preto uvádzajú , že „V prípadne dlhodobej potreby použitia systému na ochranu vzdušného priestoru SR by bol reálne prevádzkovaný len niekoľko mesiacov ak nie týždňov.”

Slovensko ako náhrada za darovaný S-300 chránia systémy Patriot od spojencov z NATO. Dokopy by malo ísť o štyri batérie, každá v hodnote približne jednej miliardy eur.

S Patriotmi prišli na Slovensko aj spojeneckí vojaci. Pôvodne malo ísť o maximálne 2 100 vojakov, tento počet schválila vláda aj parlament. S príchodom štvrtej batérie Patriotu však vláda schválila navýšenie tohto počtu na 3 000.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

darovalo vyrobenú získalo nemal nebol uvádzajú chránia hodnote prišli schválila


Konsolidovať verejné financie tak, aby deficit verejných financií bol v roku 2013 pod tromi percentami HDP.

Je pravdou, že deficit verejných financií bol už v roku 2013 pod 3 % HDP (2,9 % HDP), na základe čoho bolo Slovensko vyradené z procedúry nadmerného deficitu. Následne nestúpol nad túto hranicu. Sľub preto hodnotíme ako splnený. Podľa schváleného rozpočtu verejnej správy na roky 2015 až 2017 je plánovaný schodok na rok 2015 na úrovni 2,49 % HDP (hlavná kniha, s. 6). Podľa schváleného rozpočtu verejnej správy na roky 2016 až 2018 (.pdf, hlavná kniha, s. 2): "Cieľová hodnota deficitu verejnej správy na rok 2016 stanovená vo výške 1,93 % HDP. V ďalších rokoch sa predpokladá znižovanie deficitu na úroveň 0,42 % HDP v roku 2017, zodpovedajúcej dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a po prvýkrát sa navrhuje hospodárenie rozpočtu verejnej správy v roku 2018 na úrovni 0,00 % HDP." Konečný deficit pre rok 2015 až 2018 môže byť na inej úrovni, ako je plánovaný, napríklad v prípade nepriaznivého vývoja na svetových trhoch. Všetky krajiny, ktoré dosiahli deficit pod 3 % HDP sú vyradené z procedúry nadmerného deficitu. Informácie o procedúre nadmerného deficitu (deficit nad 3 % HDP) na stránke Európskej komisie potvrdzujú, že v súčasnosti je v tomto mechanizme 11 z 28 štátov EÚ. Slovensko sa medzi nimi nenachádza a nachádza sa v skupine krajín vyradených z tejto procedúry, keď sme boli vyradení 20. júna 2014. Deficit Slovenska v roku 2013 bol podľa Eurostat na úrovni 2,9 % HDP. O vyradení Slovenska z procedúry nadmerného deficitu informovali TASR a SITA 2. júna 2014. Išlo celkovo o šesť krajín, pre ktoré EK navrhla ukončiť procedúru nadmerného deficitu: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Rakúsko, Holandsko a Slovensko. Dátum zverejnenia analýzy: 31.08.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočtu rozpočtu procedúre vyradení Eurostat TASR SITA


Pretože táto vláda vyslovila s týmto navýšením súhlas, to je prvá vec, 21.6. a od tejto vlády predovšetkým to očakávajú partneri v eurozóne.

SITA, 22. JÚN 2011 Podľa webovej stránky udalosti.noviny.sk "VLÁDA: Kabinet schválil navýšenie záruk v prvom vale aj vznik nového Vláda Ivety Radičovej odsúhlasila zmluvy súvisiace s európskymi ochrannými valmi. Podľa nich by sa tak mal navýšiť podiel Slovenska na zárukách v Európskom finančnom stabilizačnom nástroji (EFSF) a zriadiť by sa mal aj nový Európsky stabilizačný mechanizmus (ESM), do ktorého by už krajiny mali prispievať aj hotovosťou. S navýšením prvého eurovalu vláda podľa premiérky Ivety Radičovej súhlasila, aby zachovala kontinuitu a naplnila zdedený záväzok, a to tak, aby kapacita eurovalu zodpovedala pôvodne dohodnutej sume. "Vláda obidva tieto návrhy väčšinou hlasov schválila,“ uviedla premiérka s tým, že ich nepodporili predstavitelia SaS a minister vnútra Daniel Lipšic (KDH). Radičová zároveň zdôraznila, že žiaden z týchto návrhov nesúvisí so žiadnou konkrétnou pôžičkou, či už Grécku alebo inej krajine. Na rokovania do Bruselu tak slovenská premiérka pôjde podľa jej slov s mandátom, že má väčšinovú podporu vlády, ale nevie zaručiť schválenie zmien v parlamente. "Schválené vládou, ale nemôžem momentálne zaručiť ratifikáciu v národnej rade,“ uviedla v súvislosti so svojím mandátom Radičová."

udalosti.noviny.sk


My sme boli varovaní pred tým a tiež boli práve týmito podobnými iniciatívami - Naša rodina a biskupskou konferenciou - boli občania varovaní v Čechách, že keď sa prijme registrované partnerstvo, že sa skazí mládež, že budú neustále protesty a problémy.

Je pravdou, že v Čechách sa počas procesu prijímania zákona o registrovanom partnerstve (zákon prijatí na piaty pokus), objavovali vyhlásenia predovšetkým z radov biskupskej konferenice o možnom nebezpečí, komplikáciách, či zmätku a možného poškodenia osobnostného vývoja mladých ľudí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Téma registrovaných partnerstiev sa v Česku rozoberala už od roku 1995 . V Čechách skutočne existujú organizácie ako Česká biskupská konference alebo Národní centrum pro rodinu.

1995
Petícia
registrového partnerstva
rozhovore
stanoviskom


Ten kompromis, ktorý alebo návrh kompromisu, ktorý zaznel uplynulý týždeň v médiách (že sa schváli euroval ako celok a pri každej ďalšej pôžičke sa bude jednotlivo opäť hlasovať, pozn.) nie je ani nový a vonkoncom by som to tak nedramatizoval, že rozkoly v koalícii, je tu nejaký nový kompromis, Sloboda a Solidarita ho tvrdohlavo odmieta. Nie. Tento kompromis sme si vypočuli už pred viac ako dvoma týždňami na rokovaniach koaličnej rady v Častej a Papierničke.

Z dostupných zdrojov vyplýva, že tento kompromisný návrh bol SaS navrhnutý už na rokovaní v Častej-Papierničke, resp. pred týmto rokovaním. Vyplýva to napr. z informácií Ivana Mikloša , ktoré uviedol na tlačovej konferencii 20. septembra.

informácií Ivana Mikloša
SITA uvádza


Nikto z koalície, nikto z koalície nepodporil ani otvorenie mimoriadnej schôdze, ani nepodporil schválenie programu, kde sme doplnili bod o pandémii.

Poslanci zo Smeru a Hlasu iniciovali zvolanie mimoriadnej schôdze 7. októbra. Navrhovali prerokovať opatrenia na zmiernenie negatívnych dopadov epidémie. Nakoniec však k rokovaniu nedošlo, keďže poslanci neschválili program schôdze. Za nebol ani jeden koaličný poslanec. Na ďalšej riadnej schôdzi parlamentu poslanec Ladislav Kamenický navrhol doplniť do programu schôdze doplniť bod o zmiernení dopadov epidémie, ktorý opozícia pôvodne chcela prerokovať na mimoriadnej schôdzi. Zmenu však poslanci neschválili . Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako pravdivé.

iniciovali Navrhovali nebol navrhol neschválili


Za posledné 2 roky ste o skoro tretinu zvýšili dlh tejto krajiny. Myslíte si, že kto nakupoval tie dlžobné úpisy, ktorým ste zatiahli náš dlh až nad úroveň 62 %? Z veľkej časti Národná banka Slovenska, Európska centrálna banka za nízke úroky, aby ste to dokázali vôbec financovať.

Od nástupu Matovičovej a neskôr Hegerovej vlády slovenský dlh verejnej správy narástol naozaj takmer o tretinu. Vláda dlh zvyšovala aj prostredníctvom štátnych dlhopisov, ktoré s úmyslom zmenšiť dopady pandémie vo veľkom nakupovala Európska centrálna banka. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Dlh verejnej správy sa od roka 2019 zvýšil o 13,8 percentuálnych bodov - zo 48,1% HDP na 61,9% HDP koncom roka 2021 (. pdf , s. 41). Slovensko sa v období pandémie zadlžovalo aj predajom štátnych dlhopisov.

S úmyslom zmierniť ekonomické dopady pandémie Európska centrálna banka v marci 2020 zaviedla núdzový pandemický program nákupu aktív (PEPP - pandemic emergency purchase programme). Ten stavia na programe nákupu aktív ECB z roku 2016.

Na základe PEPP-u ECB nakupovala v pandemickom období aktíva, najmä štátne dlhopisy, za približne 80 miliárd eur mesačne. V septembri 2021 prezidentka ECB Christine Lagardová oznámila, že pandemické tempo nákupu aktív bude postupne zmierňovať. ECB sa plánuje vrátiť k predpandemickej úrovni nákupu aktív, teda približne 20 miliárd eur mesačne.

ECB môže nakupovať štátne dlhopisy, avšak nemôže tak robiť na primárnom trhu, teda nakupovať ich priamo od členských štátov. Nakupuje ich na sekundárnom trhu od investorov po určení trhovej ceny. Podľa Národnej banky Slovenska sa na nákupe aktív podieľajú okrem ECB všetky národné centrálne banky.

pdf zadlžovalo zaviedla stavia nakupovala vrátiť môže podieľajú