... keď sa privatizovalo SPP, myslím, za bývalej Ficovej vlády, keď robili ten, s Eustreamom a s matkou SPP tie zmeny EPH, J&T. Prijali zákon, aby sa zdaňovali dlhopisy nie pri zdroji, ale aby si ich mohli zdaniť v nejakom daňovom raji.

Česká spoločnosť Energetický a průmyslový holding (EPH) kúpila 49 % podiel Slovenského plynárenského priemyslu (SPP) za 2,6 miliardy eur 15. januára 2013, čiže počas druhej Ficovej vlády . Slovenskú tranzitnú spoločnosť Eustream zo skupiny SPP vtedy spoluvlastnil štát so slovenskou J&T a českou PPF. 15. mája 2013, počas druhej Ficovej vlády, NR SR schválila novelu zákona o dani z príjmov, podľa ktorej sa výnos z dlhopisov vyplácaný slovenským daňovým rezidentom daňovému nerezidentovi (fyzickej alebo právnickej osobe) sa nebude považovať za príjem zo zdroja na Slovensku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2012 prebiehali rokovania o nastavení akcionárskych vzťahov v SPP, lebo menšinoví akcionári, nemecký E.ON Ruhrgas a francúzsky GDF Suez chceli odpredať svoj 49 %-ný balík akcií a väčšinu v predstavenstve. Slovensko malo predkupné právo na odkúpenie týchto akcií, ale ministerstvo financií a ministerstvo hospodárstvo na odkup nevideli možnosti. Nakoniec vláda odsúhlasila vstup EPH do štruktúr SPP, ale hospodársky rezort vyrokoval právo ovládať materský Slovenský plynárenský priemysel a s ním aj ceny plynu pre domácnosti. Šéfom predstavenstva a celej firmy sa tak stal Daniel Křetínský, spoluvlastník EPH. V dozornej rade dostal funkciu Peter Korbačka z finančnej skupiny J&T, ktorá spoluvlastní EPH. Slovenská vláda na základe Uznesenia k informácii o preferovanom spôsobe reorganizácie skupiny spoločnosti Slovenský plynárenský priemysel, a. s v septembri 2013 prevzala späť od EPH 49 %-ný podiel v SPP, ale predaj plynu odberateľom a plynovody, teda distribúcia a Eustream, podľa dohody zostali pod kontrolou EPH. " Skupina SPP bola rozdelená na štyri kľúčové subjekty: 1; TRANZIT (EUSTREAM) 2; DISTRIBÚCIU (SPP-Distribúcia) 3; ZÁSOBNÍKY (najmä NAFTA a.s., POZAGAS) 4; OBCHOD (materská SPP). Tri z týchto štyroch oblastí sú ziskové. Tranzit, distribúcia a zásobníky; štvrtá oblasť – obchod – je stratová. Vďaka materiálu, ktorý písalo J&T a ktorý vláda schválila 4. septembra, si tri ziskové oblasti ponecháva J&T a jedinú stratovú si prevezme štát " - tvrdí Lipšic na svojej webstránke v príspevku rozpravy mimoriadnej schôdze, ktorá sa konala pri odvolávaní Roberta Fica v novembri 2014. Ďalej uvádza: ". .. my máme dôkaz, že vláda Roberta Fica, absolútne stratila kontrolu nad EUSTREAMom. Nad najziskovejšou časťou skupiny SPP. Máme dôkaz, že EUSTREAM je dnes pod úplnou a výlučnou kontrolou EPH a J&T. Vláda sa vzdala kontroly nad 99 percentami bonitného majetku SPP a nechala si pod kontrolou 1 percento rizikového majetku. Predkladám vám výpis z obchodného registra spoločnosti EUSTREAM. Prečítam vám mená členov predstavenstva, ktorí túto spoločnosť riadia: Predseda predstavenstva: Tomáš Mareček, nominant EPH, predtým J&T člen predstavenstva: Vladimír Mlynář, nominant spolumajiteľa EPH, finančnej skupiny PPF. " Za vládu tam bol podľa Lipšica dosadený Robert Hančák , ktorý v roku 2006, počas prvej Ficovej vlády, nastúpil priamo z J&T na ministerstvo vnútra. Tým chcel Lipšic poukázať na to, že vláda nemala v EUSTREAM-e ani jedného človeka. V EPH medzitým prebehli zmeny, v 2013 Petr Kellner predal svoju časť akcií v EPH Danielovi Křetínskému, Patrikovi Tkáčovi a J&T. Akcionármi SPP, a.s., sú Slovenská republika prostredníctvom Fondu národného majetku Slovenskej republiky (51 %) a Energetický a průmyslový holding, a.s. (49 %). 15. mája 2013 NR SR schválila novelu zákona o dani z príjmov, ktorá zavádza nové pravidlá zdaňovania výnosov z dlhopisov: " Výnos z dlhopisov vyplácaný slovenským daňovým rezidentom daňovému nerezidentovi (fyzickej alebo právnickej osobe) sa nebude považovať za príjem zo zdroja na Slovensku; daňoví nerezidenti nebudú mať povinnosť zdaňovať takýto príjem na Slovensku . Výnos z dlhopisov vyplácaný fyzickým osobám (slovenským rezidentom alebo nerezidentom) alebo zahraničným právnickým osobám (nerezidentom) už nebude podliehať zrážkovej dani. Povinnosť zrážať daň zostáva iba pre daňovníkov nezriadených na podnikanie a pre niektoré ďalšie inštitúcie, napr. Národnú banku Slovenska." Finančné riaditeľstvo Slovenskej republiky vydalo informáciu (.pdf) k zdaňovaniu výnosov z dlhopisov a pokladničných poukážok u fyzickej osoby v roku 2014. Podľa poslednej časti, o výnosoch z dlhopisov a pokladničných poukážok vyplatených nerezidentovi SR sa uvádza: " Výnosy z dlhopisov a pokladničných poukážok vyplatené fyzickej osobe s obmedzenou daňovou povinnosťou (nerezidentovi SR) zo zdroja na území Slovenskej republiky nespadajú od 1.7.2013 do rámca príjmov uvedených v § 16 ods.1 zákona o dani z príjmov a podľa § 2 písm. g) nie sú predmetom dane tohto daňovníka na území Slovenskej republiky. To znamená, že na území Slovenskej republiky nepodliehajú dani z príjmov." Zdaňovanie dlhopisov v súvislosti s SPP opisuje komentár Hospodárskych novín : " Skupina J&T v máji založila v Holandsku firmu SPP Infrastructure Finance. Tá vydala v zahraničí dlhopisy za 750 miliónov eur, za ktoré sa zaručila pološtátna spoločnosť zo skupiny SPP Eustream. Investori zárukám uverili a firma ovládaná skupinou J&T získala 750 miliónov. (...)Eustream minulý týždeň v Pravde uverejnil informáciu o vydaní firemného dlhopisu v objeme do jednej miliardy eur. V skutočnosti plánoval vydať dlhopis za 750 miliónov s tým, že ho nemieni obchodovať na trhu. Dlhopis -- a výnosy z neho -- mal získať vopred vybraný investor. Pointa? Investorom, ktorý nalial do Eustreamu stovky miliónov, bola firma založená skupinou J&T -- SPP Infrastructure Finance. Eustream získané peniaze prihrá skupine SPP. A tam si korisť rozkrájajú štát a súkromný akcionár podniku okolo J&T. A aby to všetko prebehlo v tichosti, obchod sa nemal realizovať doma, ale v zahraničí. Preto na tomto kšefte nezarobia domáci investori a domáca burza, ale holandské banky. A miliónové výnosy z dlhopisov Eustreamu si zdania Holanďania . " O skutočnostiach, spomenutých v komentári, informuje aj energie-portal.sk či Trend nasledovne: " Ako politická objednávka sa javí aj lanská opakovaná zmena zdaňovania firemných dlhopisov. V máji sa cez novelu zákona výnosy z firemných dlhopisov vyňali zo zrážkovej dane s platnosťou od 1. júla. V júli emitovala a predala najmä západoeurópskym investorom dlhopisy za stovky miliónov eur firma SPP Infrastructure Financing sídliaca v Holandsku, dcéra SPP. (...) Ministerstvo financií v odôvodnení zmeny netajilo, že ňou sleduje zvýšenie atraktivity domácich emisií pre zahraničných investorov. Emisiu Eustreamu nakúpili hlavne nemecko-rakúske a britské fondy. Využívanie cezhraničných presunov cez niektoré britské ostrovy, najmä Britské Panenské ostrovy, patrí v súčasnosti medzi tradičné schémy cezhraničnej daňovej optimalizácie. Hoci sa od tohto roka zdaňovanie korporátnych dlhopisov čiastočne vrátilo k stavu spred júla 2013, daňová výhoda pre firemných investorov zostala. Možno ju vnímať ako zámernú medzeru, ktorou odchádzajú nezdanené peniaze zo Slovenska. " Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

kúpila

Ficovej vlády

spoluvlastnil

schválila

odsúhlasila

vyrokoval

zostali

tvrdí

Robert Hančák

predal

Patrikovi Tkáčovi

Akcionármi

schválila

zavádza

informáciu

Hospodárskych novín

energie-portal.sk

Trend


Ono je to zverejnené aj teraz (zoznam darcov na kampaň, pozn.), som to včera pozeral, je to zverejnené (...) najväčší dar, ktorý sme dostali ako strana, bol 10 tisíc eur.

Na transparentom účte strany ĽSNS bola najvyššia prijatá suma 1000 eur 8. decembra 2015 a najvyššia minutá čiastka 1050 eur 1. marca 2016. V súčasnosti je na transparentnom účte strany ĽSNS 66,81 eur. Zoznam darcov sa nám nepodarilo nájsť ani na oficiálnej stránke strany. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

transparentom účte strany
stránke
darcovia
Denník N


Tento zákon (o minimálnych mzdových nárokoch pozn.) som pripravil tak, ako komora sestier ho navrhovala, s účinnosťou od 1. 4. Čiže len na odpoveď, pani ministerka, že to nie je výmysel nejakého Uhliarika, že som si povedal, od 1. 4.

Nevieme overiť v akej podobe navrhovala Komora sestier vláde resp. ministrovi zdravotníctva Zákon o minimálnych mzdových nárokoch. Pravdou je, že účinnosť nadobudol 1. apríla 2012.


Predseda KDH pán Figeľ došiel s návrhom znížiť DPH na cestovný ruch, myslím, že na 10 %. Príklad uvádzam. A to je hrozne nedôveryhodné, pretože bol 2 roky minister dopravy a mal cestovný ruch pod vlastnou kontrolou a nie že neznížil DPH na cestovný ruch na 10 %. Ale hlasoval vo vláde za zvýšenie DPH na 20 %.

Je pravdou, že Figeľ ako minister dopravy mal v kompetencii aj cestovný ruch. Avizoval, že na marcovú schôdzu predložia návrh na zníženie sadzby DPH na cestovný ruch z 20% na 10%. Hlasovanie vo vláde nie je verejné, no Demagog.SK nezistil žiadnu informáciu o tom, že by Figeľ nemal hlasovať za zvýšenie DPH v roku 2010. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Figeľ zastával post ministra dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja ako nominant KDH od 9. júla 2010 do 4. apríla 2012. Ministerstvo dopravy má vo svojej kompetencii aj cestovný ruch . Predseda KDH J. Figeľ predniesol návrh na zníženie DPH v oblasti cestovného ruchu na 10% zo súčasných 20%. Konkrétny návrh novely by mal prednesený na marcovej schôdzi parlamentu. Informáciu priniesla tlačová agentúra SITA . V zázname z rokovania vlády z 22. septembra 2010, kedy vláda prerokovala návrh na zvýšenie DPH z 19% na 20% ( uznesenie vlády č. 614) je uvedené že vláda po prerokovaní schvaľuje novelu zákona o dani z pridanej hodnoty. Vzhľadom na to, že hlasovanie na vláde je neverejné, Demagog.SK nemá informáciu o tom ako ktorí členovia vlády hlasovali. Informácia o tom ako hlasovali jednotliví členovia vlády nie je obsiahnutá ani v texte uznesenia ani v ostatných priložených dokumentoch . Podľa rokovacieho poriadku vlády SR Čl. 7 odsek 5 sa na prijatie uznesenia alebo iného rozhodnutia vlády je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých členov vlády. Jediný kto vystupoval proti zvýšeniu sadzby DPH bol Sulík . Demagog.SK nezaznamenal, že by KDH bolo proti dočasnému zvýšeniu sadzby DPH. Považujeme to za dostatočný dôkaz, že aj Figeľ hlasoval za zvýšenie DPH. Demagog.SK nehodnotí či je návrh KDH dôveryhodný alebo nie. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zastával
cestovný ruch
SITA
zázname
uznesenie vlády
uznesenia
dokumentoch
Sulík


V Nemocnici s poliklinikou v Považskej Bystrici je vybudovaný nový urgentný príjem, v Myjave sme otvorili (TSK, pozn.) dve nové oddelenia a verejnú nemocničnú lekáreň.

V roku 2015 sa v nemocnici v Považskej Bystrici, podľa dostupných informácii, zrekonštruoval urgentný príjem a v Myjave sa, v tom istom roku, otvorilo oddelenie pre dlhodobo chorých a zrenovované bolo detské oddelenie a otvorená lekáreň. Oddelenia boli otvorené nielen vďaka financiám poskytnutím TSK, ale aj zo štátneho rozpočtu či od rôznych sponzorov. Výrok však hodnotíme ako pravdivý. V roku 2015 došlo k otvoreniu nového urgentného príjmu v nemocnici s poliklinikou v Považskej Bystrici. Náklady súvisiace s rekonštrukciou presiahli 350 tis. eur, z toho poskytol 250 tis. eur TSK a zvyšok bol dotáciou z Ministerstva financií SR: " Rekonštrukcia spočívala najmä v stavebných prácach a zakúpení nového prístrojového vybavenia. Na urgentnom príjme pribudol aj nový prihlasovací a vyvolávací systém, klimatizované čakárne a ambulancie. " Do nemocnice v Považskej Bystrici bolo v roku 2015 celkovo investovaných viac ako 600 tis. eur. V roku 2016 bolo do tejto nemocnice investovaných ďalších vyše 700 tis. eur: " V lôžkovej časti nemocnice jazdia 2 nové lôžkové a 2 osobné výťahy, ktoré nahradili pôvodné takmer 40-ročné výťahy. Chirurgovia operujú na novom operačnom stole, kraj investoval aj do nákupu ďalšej techniky: zakúpila sa operačná lampa, echokardiograf či chirurgická odsávačka. V roku 2016 sa tiež kompletne zrekonštruovala operačná sála a ďalšie priestory na Oddelení otorinolaryngológie (ORL), na ktorom sa obnovilo aj technologické vybavenie. " Investície do tejto nemocnice zrejme neboli poslednými, tento rok sa predseda TSK, Baška, vyjadril : „ Aj v tomto roku máme pre považskobystrickú nemocnicu pripravené financie na investície, ktoré uľahčia prácu zamestnancom interného oddelenia. Po zrušení interného oddelenia v Ilave a zmenách v pohotovostných službách sa zvýšil tlak práve na interné oddelenie považskobystrickej nemocnice. Chceme pomôcť tomuto oddeleniu tak, že sa vytvorilo geriatrické oddelenie, pevne verím, že nám to poisťovne zazmluvnia a v priebehu tohto roka by sme mohli takto interné oddelenie odľahčiť. “ V roku 2015 sa tiež dostalo aj na nemocnicu v Myjave, kde bolo otvorené nové oddelenie pre dlhodobo chorých, ktoré v tejto oblasti chýbalo. TSK, ktorý je zriaďovateľom tejto nemocnice, uvádza : „ Trenčiansky samosprávny kraj prispel na rekonštrukciu oddelenia sumou takmer 30.000 eur, oddelenie má 25 lôžok v priestranných izbách. Lekárska a ošetrovateľská starostlivosť je poskytovaná kvalifikovaným tímom zdravotníckych pracovníkov pod vedením Jozefa Novotného .“ V októbri 2015 došlo k otvoreniu renovovaného detského oddelenia : " Oddelenie má 20 lôžok, z ktorých je 12 pre deti od 3 - 19 rokov a 8 pre dojčatá a batoľatá od 0 do 3 rokov. Umožňujeme aj hospitalizáciu matiek ako sprievodných osôb k ďeťom, pre ktoré je vyčlenených 9 lôžok ." Na webovom sídle samotnej nemocnice sa zasa píše nasledovné: " Boli urobené viaceré aktivity, ako zriadenie nového oddelenia pre dlhodobo chorých, celková rekonštrukcia detského oddelenia, ktoré boli realizované za pomoci sponzorských príspevkov, hlavne Mestského úradu Myjava, bola urobená ‘rekonštrukcia a modernizácia výťahov’, realizovaná prostredníctvom investora, Trenčianskeho samosprávneho kraja. " V novembri 2015 bola v tejto nemocnici otvorená aj lekáreň " Prvá kopaničiarska lekáreň " Predseda TSK, Baška, sa vyjadril , že v roku 2015 bolo do nemocnice s poliklinikou investovaných takmer štvrť milióna eur z rozpočtu TSK. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok
Náklady
celkovo
nemocnice
vyjadril
uvádza
otvoreniu
detského oddelenia
píše
otvorená
Prvá kopaničiarska lekáreň
vyjadril


ani vakcinácia proti chrípke nie je 100% účinná, a ľudia, napriek tomu, že sú zaočkovaní tak na chrípku niekedy ochorejú. A sami tie farmaceutické firmy, ktoré tie vakcíny vyvíjajú, sami sami sa ohradili voči tomu, že oni nemôžu ručiť za to, že za 4 roky môžu vzniknúť nejaké negatívne efekty z týchto vakcín, pretože oni nemajú možnosť niekoľko rokov vyvíjať tie vakcíny a skúmať nejaké negatívne účinky, čiže či to vyrieši alebo nevyrieši, to je naozaj otázka budúcnosti, ale zase si pomôžem slovami profesora doktora Tomáša Zimu, rektora Karlovej univerzity, ktorý povedal, že vakcinácia alebo tie vakcíny to je v podstate farmaceutický biznis.

Poslanec ĽSNS vypichuje iba nedokonalosti resp. problematické časti (vývoja) vakcíny. O ich pozitívach, ktoré výrazne prevyšujú negatíva, nehovorí. Rovnako nespomína ani dôsledky neočkovania v populácii. Naopak, naznačuje, že očkovanie je (len) biznis. Keďže Martin Beluský hovorí iba jednu časťo pravdy, druhú vynecháva a vo výsledku tak skresľuje obraz o užitočnosti očkovacích vakcín, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzajúce. 100-percentná účinnosť Úrad verejného zdravotníctva uvázda na to, že „ určité malé percento očkovaných osôb si po očkovaní nevytvorí protilátky, alebo si ich nevytvoria v dostatočnom množstve.“ Vyvíjanie vakcíny proti korinavírusu Štáty Európskej únie musia dodržiavať spoločný liekopis - teda súbor pravidiel na prípravu a kvalitu liekov. Liekopis vznikol po spolupráci medzinárodne uznávaných autorít. Každý liek - vrátane vakcíny - musí pred schválením na použitie prejsť štyrmi fázami testovania, ktoré zisťujú jeho bezpečnosť a účinnosť na dostatočne výpovednej vzorke populácie resp. pacientov. Bežne tento proces trvá niekoľko rokov. Pri pandémii koronavírusu, ktorá je svojim rozsahom za dlhý čas bezprecedentná a spôsobuje obrovské zdravotné, ekonomické a sociálne škody, je však prioritou čo najrýchlejšie vyvinutie vakcíny a zaočkovanie (prinajmenšom) kritickej populácie / infraštruktúry štátov. Vedci dúfajú, že sa im podarí vakcínu na covid-19 vyvinúť za 12 – 18 mesiacov. Podľa vyjadrení zástupcu firmy AstraZeneca v agentúre Reuters „to je jedinečná situácia, keď ako spoločnosť jednoducho nemôžeme prevziať riziko, ak za ... štyri roky bude mať vakcína vedľajšie účinky.” Bezpečnosť očkovania ako takého Úrad verejného zdravotníctva uvádza , že „ negatívne aspekty (očkovania ako takého) sú mnohonásobne vyvážené významným znížením výskytu ochorení, ktorým možno predchádzať očkovaním.” „ Očkovanie je vysoko bezpečné, nie je však úplne bez rizika – ako každý zdravotný úkon. Riziká očkovania lekári a epidemiológovia poznajú,” uvádza Úrad verejného zdravotníctva. Ak ktorékoľvek z rizík nastane, lekár a úrady riešia situáciu podľa pripraveného postupu. Vyjadrenia Tomáša Zimu Rektor Karlovej Univerzity Tomáš Zíma na svojom blogu i v médiách spomenul, že „na chřipku je proočkovanost asi 8 procent populace. Stejně lidé na tu nemoc umírají. Víte, jaký to bude krásný byznys?“

uvázda
súbor
zisťujú
Reuters
uvádza
uvádza
blogu
v médiách


... dovolím si citovať niektoré veci, ktoré sa týkajú podnikania na Slovensku a vzťah podiel mzdy zamestnancov k HDP. Európa je 50:50. To znamená, že polovicu celého hospodárskeho bohatstva si rozdeľujú zamestnanci. Na Slovensku pred 15 rokmi to bolo 43%, po 15 rokoch to dnes tvorí len 37%. To znamená, 37% ide na mzdu zamestnanca. O to väčší zisk má podnikateľ v podmienkach Slovenskej republiky.

Ján Richter uviedol správny priemerný podiel miezd k HDP krajín EÚ a Slovenska. Aj jeho údaj o podiele miezd k HDP spred 15 rokov sa zhoduje so zdrojmi, ktoré sa nám podarilo nájsť k tejto téme. Treba upozorniť, že oficiálne štatistiky máme k dispozícii len od roku 2003. Z údajov Eurostatu vyplýva, že priemerný podiel mzdy zamestnancov k HDP v 28 krajinách EÚ bol na úrovni 49,5% v roku 2012. V prípade Slovenska je odhadovaný podiel mzdy k HDP pre rok 2013 37,6%. V porovnaní s tvrdením Jána Richtera ide len o zanedbateľnú odchýlku. Nepodarilo sa nám zistiť presné údaje o podiele mzdy k HDP spred 15 rokov, t.j. z roku 1998. Denník Pravda však vo svojom článku z 12. októbra 2012 získal k tejto téme vyjadrenie ekonóma Slovenskej akadémie vied Vladimíra Baláža. "Baláž podporuje prerozdelenie peňazí na rast platov vo verejnej a nepriamo tiež v súkromnej sfére. Situácia, keď na Slovensku od roku 1997 klesol podiel miezd na HDP zo 43 na 37,5 percenta a zároveň stúpol podiel ziskov firiem zo 48 na 54 percent, je podľa Baláža dlhodobo neudržateľná. Horší pomer majú v EÚ už len Bulharsko a Rumunsko." Podobný údaj uvádza aj Konfederácia odborových zväzov SR vo svojom vyhlásení k problému rastúcej nezamestnanosti z 27. februára 2013. "Za alarmujúci vnímame súčasne aj fakt, že na Slovensku od roku 1997 klesol podiel miezd na HDP zo 43 na 37,5 percenta a zároveň stúpol podiel ziskov firiem zo 48 na 54 percent, pričom vo vyspelých krajinách je tento podiel presne opačný." Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov článku vyhlásení


Já jsem podal kolem 40 kárných žalob na exekutory a je jich 120 - třetina exekutorů v této zemi čelí kárným žalobám.

V současné době je v podle údajů Exekutorské komory České republiky celkem 146 exekutorů . Podal-li tedy ministr Pospíšil cca 40 kárných žalob, neplatí jeho teze, že třetina exekutorů v této zemi čelí kárným žalobám. Jedná se o pouze asi 27% exekutorů, na které podal zmíněné kárné žaloby, kterými se bude zabývat Nejvyšší správní soud.

146 exekutorů


Spôsobí to to, že pokiaľ tá obec nemá napríklad zamestnanca žiadneho, ktorý vie hovoriť maďarským jazykom a bude mať len, len zamestnancov, ktorí budú vedieť len štátnym jazykom hovoriť, bude buď vyvolaný tlak vymeniť tohto zamestnanca alebo tento zamestnanec sa bude musieť učiť menšinovým jazykom a navyše.

Navrhovaná novela zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín hoci ukladá povinnosť orgánom verejnej správy a ich zamestnancom používať okrem štátneho jazyka aj jazyk národnostnej menšiny, explicitne nevyžaduje, aby ho zamestnanci tiež ovládali. Druhá veta §7 aktuálneho zákona, ods. 1, sa novelou nemení a znie: "Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci nie sú povinní ovládať jazyk menšiny . Novelizovaný ods. 2 §7 však hovorí, že: "(2) Orgán verejnej správy v obci podľa § 2 ods. 1 je povinný vytvárať podmienky na používanie jazyka menšiny podľa tohto zákona a osobitných zákonov, a to aj prostredníctvom zamestnancov ovládajúcich jazyk menšiny alebo zabezpečením tlmočníckych a prekladateľských služieb ." Novela teda dáva možnosť aj pre použitie tlmočenia tak, aby nebol vyvíjaný tlak na súčasných zamestnancov. Pre obce však bude samozrejme lacnejšie mať priamo vlastných zamestnancov a úradníkov, ktorí ovládajú jazyk menšiny. Nemôže to byť oficiálnym dôvodom pre rozviazanie pracovného pomeru s aktuálnymi zamestnancami, avšak minimálne do budúcnosti je možné, že obce si budú pri výbere uchádzačov dávať pozor aj na tento aspekt.

novela zákona


Totižto my sme zažili situáciu, že sme v rámci eurofondov vysúťažili firmy v danom roku 15 16, ktoré boli výrazne lacnejšie oproti predchádzajúcim dodávateľom. V tom sa ozvala vtedajšia smerácka vláda, ktorá povedala, že my nevieme eurofondy správne čerpať a odobrali ich z pozície vyššej moci Banskobystrickému samosprávnemu kraju a presunuli ich na ministerstvo hospodárstva pánovi Jahnátkovi.

Čerpanie eurofondov bolo BBSK zastavené z dôvodu nelegálneho zamestnávania pracovníkov a nie kvôli neschopnosti čerpať eurofondy, ako tvrdí Uhrík. Keďže Uhrík budí svojim výrokom dojem, že vláda stopla eurofondy kvôli lacnejším vysúťaženým dodávateľom, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Rozhodnutie neumožniť čerpanie eurofondov pre Banskobystrický samosprávny kraj (BBSK) urobilo Ministerstvo pôdohospodárstva SR na začiatku roka 2016. Zastavenie financovania z európskych peňazí odôvodnilo nelegálnym zamestnávaním ľudí, ktorí neboli evidovaní na úrade práce. Toto rozhodnutie vyplývalo z pravidiel Európskej únie a nelegálnu prácu potvrdil aj Najvyšší inšpektorát práce.

Diskusie o odobratí kompetencie BBSK prebiehali už v roku 2015. Vtedajší premiér Robert Fico uviedol ako dôvod nečinnosť vtedajšieho predsedu kraja Mariana Kotlebu. Kotleba vtedy napríklad neschválil dotáciu pre bábkové divadlo či tanečné divadlo.

Okrem toho sa Kotleba pokúsil financovať niektoré projekty z prebytkov hospodárenia BBSK, pričom podľa vtedajšej predsedníčky poslaneckého klubu Smer-SD – KDH v zastupiteľstve BBSK Ľubice Laššákovej mohli tieto projekty byť financované z eurofondov.

Počas šéfovania Mariana Kotlebu na BBSK sa objavil aj klientelizmus, keď zákazky od župného úradu získavali kandidáti Ľudovej strany Naše Slovensko (ĽSNS). Napríklad neúspešný kandidát Michal Chudík dostal 700 eur za grafickú úpravu časopisu Náš kraj. Ďalší kandidát Ján Onduš za dodávanie potravín zinkasoval približne 4 tisíc eur.

BBSK dostal od Úradu pre verejné obstarávanie za nezákonné verejné obstarávanie pokutu 150 tisíc eur. Verejné obstarávanie sa týkalo rekonštrukcie ciest a udialo sa v čase, keď bol županom Marian Kotleba.

Kompetencie na čerpanie eurofondov na obnovu ciest Jahnátek navrhol odovzdať mestu Banská Bystrica, avšak v januári 2016 informoval , že zriadi sprostredkovateľský orgán priamo na ministerstve pôdohospodárstva.

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Milana Uhríka, avšak nezareagoval.

neumožniť potvrdil uviedol neschválil pokúsil dostal zinkasoval dostal navrhol informoval


...ten pôvodný návrh bol iný, ten pôvodný návrh sa týkal aj používania dajme tomu jedálnych lístkov v reštauráciách, sa týkal označenia, v proste, ten pôvodný návrh musel prejsť veľkými zmenami...

Pôvodný návrh nehovorí nič o jedálnych lístkoch v reštauráciách, jediná zmienka o informovaní v reštauráciách je v paragrafe 4, odstavec 6, ktorý však zostal aj v s chválenom znení zákona.

Pôvodný návrh
chválenom znení


Dal som na papier svoju predstavu o tom ako by na Slovensku mala vyzerať silná spoločnosť a jednoduchý ale kompetentný štát a o čom by mal pravý stred usilovať v ďalších voľbách. A ponúkol som tú predstavu KDH. Sami viete ako to dopadlo. Väčšina sa zdržala hlasovania.

Nevieme potvrdiť to, či sa väčšina skutočne zdržala hlasovania v rámci Rady KDH. Faktom je, že diskusia o platforme Alfa nebola ani zaradená do programu jednania, to však nepovažujeme za dostatočný dôkaz toho, že skutočne sa väčšina zdržala hlasovania. Radoslav Procházka hovorí o svojej platforme Alfa, ktorej ústredným mottom je "silná spoločnosť, jednoduchý štát". Túto programovú platformu prestavil 20. októbra 2012 na Rade KDH v Skalici, vyjadrenie strany očakával na najbližšej Rade KDH v januári 2013 ( sme.sk , pravda.sk ). Už pred samotnou Radou podľa HNonline.sk a Aktuality.sk avízoval, že jeho zotrvanie v strane záleží od prijatia jeho platformy. Agentúra TASR 26. 1. 2013 uvádza: " Rada KDH dnes v Banskej Bystrici odmietla diskutovať o zmenách, ktoré by mali nastať v strane podľa predstáv Radoslava Procházku." Neschválila totiž ani len zaradenie diskusie o platforme Alfa ako bod programu rokovania. O tom, či sa väčšina prítomných delegátov zdržala hlasovania alebo bola proti, nemáme bližšie informácie. Podľa agentúry SITA neprešlo " ani podľa neho zmierlivé minimalistické uznesenie Márie Sabolovej o zapracovaní téz z Alfy do pripravovaného základného programu KDH." Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk

pravda.sk

HNonline.sk

Aktuality.sk

Agentúra TASR

agentúry SITA


Je potrebné obstarať investičné zdroje, pretože naozaj sme železnice nekládli od roku 1985.

Na medzinárodnej konferencii Železnica v 21. storočí, ktorú v marci 2018 zorganizovala Železničná spoločnosť Slovensko, zaznelo , že posledná trať bola u nás vybudovaná v roku 1987. Podľa údajov DenníkaN bola posledným novootvoreným železničným úsekom časť trate Červený dvor - Trebišov, ktorá bola daná do prevádzky 7. novembra 1985. Železničná spoločnosť Slovensko portálu Demagóg.SK 8. októbra 2019 potvrdila, že pravdivý údaj je rok 1985. Poslednou novovybudovanou traťou, ktorá by spojila dva body je skutočne úsek v Košickom kraji medzi výhybňou Červený Dvor a Trebišovom. Výrok Andreja Danka hodnotíme ako pravdivý.

zaznelo údajov


Tá pozícia Slovenskej republiky bola úplne jasná. My sme volali, pán Blanár, my sme volali po posilnení policajnej prítomnosti na hraniciach Slovenskej republiky a kritizovali sme predošlú vládu za to, že nezvýšila viditeľne policajnú prítomnosť.

Jaroslav Spišiak, odborník Progresívneho Slovenska (PS) na bezpečnosť, v septembri na tlačovej besede poznamenal , že „potrebujeme posilniť prítomnosť polície v okolí objektov, kde migranti aktuálne čakajú na vydanie týchto potvrdení [pozn. o zotrvaní na území Slovenska]. Vyššia policajná prítomnosť bude fungovať preventívne, aby nedochádzalo k incidentom.“

Spišiakove slová zopakoval v diskusii (3:30) pre Hospodárske noviny aj Tomáš Valášek. Valášek navyše dodal, že polícia toho času podcenila situáciu s migrantmi na južnej hranici Slovenska.

Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

poznamenal diskusii


...platy lekárom aj zdravotným sestrám boli zvyšované  v priemere o 191 eur za 4 roky, plus k tomu ešte 55 milionov eur to posledné posledne. Ak to porovnáme v vládou Ivety Radičovej, tak tam to bolo len 5 eur.

V rámci daného výroku potvrdzujeme ako pravdivú len časť o výdavkoch Ministerstva zdravotníctva vo výške 55 miliónov schválenom pre rozpočet 2016. Čo sa týka zvyšovania platov počas vlády I. Radičovej, ide o nepravdivý údaj. V prípade lekárov išlo oproti roku 2010 v roku 2011 o pokles o 8 eur a následne v roku 2012 o 317 eur. V prípade sestier išlo oproti roku 2010 o navýšenie o 8 eur a následne v roku 2012 sa zvýšili platy medziročne o 108 eur. Celkové navýšenie počas druhej vlády Roberta Fica zatiaľ nie je možné zistiť, keďže neexistujú relevantné údaje pre rok 2015 a 2016. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Správa o stave zdravotníctva z dielne Ministerstva zdravotníctva (. pdf , s.48) hovorí o medziročnom poklese platov lekárov v roku 2011 o 8 eur z 1663 euro na 1655 euro a následnom zvýšení v roku 2012 o 317 eur na 1972 euro. Výrok o zvyšovaní platov lekárov počas Ficovej vlády sme premiérovi overovali V politike 10. januára 2016. Vláda zvyšovala platy lekárom v troch maržách (júl 2012, január 2013 a január 2014). V septembri 2015 vláda schválila návrh, ktorý zabezpečí rovnaké odmeňovanie všetkých zdravotníckych pracovníkov — nielen štátnych, ale aj nemocníc v správe vyšších územných celkov, miest a obcí či v prenájme u súkromníkov. Taktiež bolo vydelených 55 miliónov eur a zákonom schválená garancia, že tieto peniaze vláda vyčlení na platy ostatných zdravotných pracovníkov, vrátane zdravotných sestier. S účinnosťou od 1.7.2012 je minimálna výška základnej zložky mzdy lekára a zubného lekára v zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti 922,80 €, lekára a zubného lekára so špecializáciou 1 461,10 €. (. doc , s.2-3) S účinnosťou od 1.1.2013 je minimálna výška základnej zložky mzdy lekára a zubného lekára v zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti 943,20 €, lekára a zubného lekára so špecializáciou 1 493,40 €. (. doc , s.2-3) S účinnosťou od 1. januára 2014 zákon garantuje minimálnu výšku základnej zložky mzdy lekára a zubného lekára na úrovni 1,25 % , lekára so špecializáciou na úrovni 2,1 % priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok 2012. (. doc ,s.2-3) Podľa Správy o stave zdravotníctva pre výbor NR SR pre zdravotníctvo (s.48, . pdf ) bol priemerný plat v roku 2012 v zdravotníctve 1 040 eur, priemerný plat lekára 1972 eur a priemerný plat sestry 879 eur. V roku 2014 bol priemerný plat v zdravotníctve 1134 eur, priemerný plat lekára 2221 eur a priemerný plat sestry 929 eur. Ide o nárast 94 eur v zdravotníctve, nárast o 249 eur u lekárov a o nárast 50 eur u zdravotných sestier. Čo sa týka zvyšovania platov sestier o 191 eur za 4 roky, podobný výrok sme overovali Ficovi 27. februára 2016 . Celkové navýšenie počas druhej vlády Roberta Fica zatiaľ nie je možné zistiť, keďže neexistujú relevantné údaje pre rok 2015 a 2016. Do roku 2014 však došlo k navýšeniu priemernej výšky platu o 50 eur. Údaje o priemernej výške platov zdravotných sestier sú dostupné v Správe o stave zdravotníctva z dielne Ministerstva zdravotníctva, no len pre roky 2010-2014. V roku 2011 sa tak platy zvýšili priemerné platy sestier na Slovensko oproti roku 2010 o 8 eur a následne v roku 2012 sa zvýšili medziročne o 108 eur . Po započítaní zvýšenia platov v roku 2012 sa platy sestier počas Radičovej vlády zvýšili o 116 eur. Výrok by však nebol pravdivý ani v prípade započítania len zvýšenia v roku 2011. Radičovej vláda pripravovala rozpočty pre roky 2011 a 2012 a sestrám odsúhlasila zvyšovanie platov na rok 2012, teda jej možno pripočítať navýšenie priemerného platu o 8 eur prvý rok a navýšenie o ďalších 108 eur druhý rok. Dokopy sa jedná o zvýšenie hodnoty priemerného platu zdravotných sestier o 116 eur. O navýšení platov sestier a zdravotníckych pracovníkov rozprával minister v relácii O 5 minút 12 aj dňa 17. januára 2016. V debate spomínal podoobné údaje, ako predseda Fico v predvolebnej debate: " do januára 2016, čiže ešte bez účinnosti tohto zákona sa v štátnych nemocniciach zvýšil plat sestrám o 188 eur, o 188 eur a ostatným nemocniciam o 195 eur ". Ako Demagog.sk vtedy uviedol, tieto čísla potvrdilo Ministerstvo zdravotníctva, ktoré sa zároveň odvolávalo na Národný centrum zdravotníckych informácií, ale pravdivosť týchto údajov sa nám ani vtedy nepodarilo overiť. Zatiaľ sú dostupné len údaje o priemerných platoch v zdravotníctve z roku 2014. O navýšení balíčka na výplaty zdravotníckych pracovníkov o 55 miliónov eur rozprával minister zdravotníctva Viliam Čislák napr. v debate O 5 minút 12 dňa 29. novembra 2015. Národná rada pri schvaľovaní rozpočtu na rok 2016 schválila aj návrh poslancov za SMER-SD, Richarda Rašiho a Daniela Duchoňa na zabezpečenie garancie úpravy platov ostatných zdravotných pracovníkov na úrovni 55 miliónov eur v rámci výdavkov ministerstva zdravotníctva SR.

pdf
V politike
schválila
doc
doc
doc
pdf
27. februára 2016
odsúhlasila
O 5 minút 12
O 5 minút 12


...(nový policajný prezident Milan Lučanský, pozn.) bol trikrát povýšený, za ministra Palka, za ministrra Pittnera aj za ministra Kaliňáka. Prezidentom Slovenskej republiky Andrejom Kiskom bol vymenovaný (...), do hodnosti generála (...).

Milan Lučanský sa stal od 1. júna 2018 prezidentom Policajného zboru SR, dovtedy pôsobil ako riaditeľ inšpekcie Ministerstva vnútra SR. Vo funkcii nahradil Tibora Gašpara. Lučanský bude policajným prezidentom dočasne, kým poslanci Národnej rady SR neschvália nový zákon o voľbe policajného prezidenta. Do polície vstúpil ešte v roku 1990. Ako to uviedol aj portál Trend "V roku 1999 ho za kapitána vymenoval vtedajší minister vnútra Ladislav Pittner. V roku 2006 ho povýšil na podplukovníka minister vnútra Vladimír Palko a o dva roky neskôr už za éry Roberta Kaliňáka získal hodnosť plukovníka". V novembri 2015 ho prezident Andrej Kiska povýšil na hodnosť generála. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vstúpil uviedol povýšil


Keď bola prijatá Lisabonská zmluva, národné parlamenty sa mohli rozhodnúť, ako budú financovaní poslanci za jednotlivé členské štáty. Národná rada Slovenskej republiky sa rozhodla, že našich 13 poslancov a vtedy naozaj ani pani Záborská, ani ja sme už nepôsobili v Národnej rade, že našich 13 poslancov buď bude financovaných tak ako sú financovaní poslanci Národnej rady Slovenskej republiky a to zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky alebo budú financovaní zo spoločného európskeho rozpočtu presne tak isto ako sú financovaní poslanci z ostatných členských štátov.

V dostupných zdrojoch sme nenašli informácie o diskutovaní problematiky financovania poslankýň a poslancov EP v slovenskom parlamente. Vzhľadom na obdobie, kedy táto diskusia mohla prebiehať, však nemožno vylúčiť, že okrajovo téma spomenutá bola. Na druhej strane však je známe, že od roku 2009 platí pravidlo rovnakého platu pre všetkých europoslancov bez ohľadu na štátnu príslušnosť, a to z európskeho rozpočtu. O platoch europoslancov sa u nás diskutovalo po vstupe do EÚ v roku 2004, kedy bola otázka, či sa ich výška bude rovnať výške platov poslancov národného parlamentu alebo bude dvojnásobná . Zákon, ktorý túto výšku zavádzal bol prijatý v roku 24. júna 2004. Už v roku 2005 sa podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu stanovilo, že od roku 2009 bude platiť iný systém, založený na rovnakom plate bez ohľadu na štátnu príslušnosť, vyplácanom z európskeho rozpočtu. Flašíková-Beňová , ktorá bola vtedy spolu s Annou Záborskou už poslankyňou, vtedy povedala: "Pre mňa je Brusel a Štrasburg pracovným miestom tak isto ako je Národná rada SR v Bratislave pracovným miestom pre kolegov z Banskej Bystrice, Košíc a iných miest. Tak ako moje kolegyne a kolegovia z iných miest ako Bratislava dostávajú rovnakú mzdu, tak isto je celkom prirodzené, že aj ja a moji kolegovia zo Slovenska budú tu, v europarlamente dostávať rovnakú mzdu ako kolegovia z iných krajín." Od roku 2009 systém jednotných platov v EP funguje , hrubá mzda dosahuje výšku necelých 8000 eur.

dvojnásobná prijatý iný rovnakom Flašíková-Beňová Záborskou funguje


Keď sa bavíme o nezosobášených pároch, existuje 21 zákonov, kde nemôžu požívať rovnaké výhody ako manželia.

Návrh zákona Zákon o registrovaných partnerstvách upravuje presne 21 rozličných zákonov a do terminológie zavádza rodovo neutrálne slová partner, osoba žijúca v domácnosti a podobne. Nezosobášené heterosexuálne, ako aj homosexuálne páry žijúce bez statusu manžel/manželka, nie sú obsiahnuté v 21 zákonoch. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Poliačik hovoril o zákonoch, ktoré by bolo treba zmeniť pri zavádzaní registrovaných partnerstiev. Návrh zákona slová "manžel, manželka" mení v jednotlivých zákonoch na rodovo neutrálne slová partner alebo osoba žijúca v domácnosti. Tento zákon má 25 článkov, pričom články I a XXV len definujú registrované partnerstvá resp. hovoria o účinnosti zákona. Články XIX a XXI zavádzajú poplatky (správne poplatky) pri registrovaní partnerstva a ručení partnerstva. Návrh zákona upravuje presne 21 rozličných zákonov v ktorých slová manžel, manželka nahrádza slovami partner, partnerka alebo osoba žijúca v domácnosti. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Návrh


...čísla ku poškodzovaniu finančných zámerov európskych spoločenstiev, to je taká dobrá téma dnes, kedy sa hovorí o tých podvodoch v eurofondoch. V roku 2017 NAKA obvinila 92 osôb za tento trestný čin. To je útvar, kde sa tento trestný čin vyšetruje. Čiže nie na iných útvaroch. A objemovo tam išlo 4,5 milióna eur. V roku 2010 to bolo napríklad len 856 tisíc eur, čo sa stíhalo v trestných veciach.

Gašpar správne uvádza výšku škôd spôsobených v trestnom čine poškodzovania finančných zámerov Európskych spoločenstiev za rok 2010. Informácie o činnosti Národnej kriminálnej agentúry za rok 2017 nie sú nateraz dostupné, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Národná kriminálna agentúra ( NAKA ), konkrétne Národná protikorupčná jednotka ( NPKJ ), je útvar, ktorý vyšetruje poškodzovanie finančných zámerov Európskych spoločenstiev. Štatistiky o trestnej činnosti v tomto odvetví sú uverejnené v jednotlivých výročných správach o činnosti za roky 2012, 2013, 2014, 2015 a 2016. Podľa informácií o činnosti Národnej kriminálnej agentúry za rok 2016 bolo v hodnotenom období začaté trestné stíhanie za trestné činy poškodzovania finančných záujmov Európskych spoločenstiev v 55 prípadoch, pričom bola zdokumentovaná celková škoda vo výške 5 519 274 eur ( .pdf , s. 27-28). Z informácií o činnosti Úradu boja proti korupcii z roku 2010, ktorý vyšetroval trestné činy poškodzovania finančných zámerov Európskych spoločenstiev pred vznikom Národnej kriminálnej agentúry vyplýva, že celková výška spôsobenej škody bola za rok 2010 vyčíslená na sumu 856 432 eur ( .pdf , s. 20).

NAKA NPKJ .pdf .pdf


Nuž, je pravda, že máme na Slovensku najviac nezamestnaných za posledných 8 rokov.

Štatistický úrad, Eurostat aj ÚPSVaR má odlišné štatistiky. Pre porovnanie a relevantnosť uvádzame údaje všetkých troch zdrojov. Výrok R. Fica nie pravdivý vo vzťahu ku žiadnemu zdroju. Najviac sa blíži pravdivosti vzhľadom na mesačnú štatistiku ÚPSVaR. Miera nezamestnanosti podľa nej bola v decembri 2011 na úrovni 13,59%. Horšia miera nezamestnanosti bola naposledy v mesiaci júl 2004 čo je 7 rokov a 5 mesiacov. Nezamestnanosť ÚPSVaR, mesačná, v %:


Stačil jeden odvetný krok Ruskej federácie pokiaľ ide o zeleninu a ovocie, ktorú si Ruská federácia okamžite vedela získať z iných zdrojov Čína a ďalšie krajiny...

Je pravdou, že napríklad ovocie a zeleninu plánuje Rusko dovážať z Číny. Došlo aj k podpísaniu dohody. Podobne ďalšie výrobky pravdepodobne Rusko získa z iných krajín. Napríklad z Turecka mliečne výrobky, Brazílie mäso alebo Čile ryby. Demagog.SK nezistil, či budú tieto importy "okamžite" boli schopné nahradiť výpadok dovozu z EÚ, ani či pôjde o plnohodnotné nahradenie výpadku. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Je pravdou, že Rusko po sprísnení ekonomických sankcii zo strany USA a Európskej Únie prijalo odvetné opatrenia. Pôvodný ročný zákaz dovozu zeleniny a ovocia z Poľska s platnosťou od 30. júla 2014 bol neskôr rozšírený na zákaz importov zo všetkých krajín EÚ, Nórska, Kanady, Austrálie a Spojených štátov amerických. Ruský premiér Dimitrij Medvedev 7. augusta 2014 vyhlásil embargo vzťahúce sa s okamžitou platnosťou na dovoz ovocia, zeleniny, mäsa, rýb a mliečnych výrobkov. Podľa údajov Európskej Komisie je Rusko druhým najväčším exportným trhom pre poľnohospodárske produkty Európskej Únie. Minulý rok mal celkový EÚ export poľnohospodárskych produktov do Ruska hodnotu až 11,3 miliárd eur. Zákaz dovozu sa pri tom vzťahuje na 5.1 miliárd z celkového objemu pretože nezahŕňa alkoholické výrobky, obilniny, cestoviny, olivový olej, nápoje či ďalšie produkty. Ruská federácia bude s najväčšou pravdepodobnosťou hľadať alternatívnych dovozcov v Číne, Južnej Amerike či Turecku. Portál Russia Today informoval už 11. augusta 2014 o dohode medzi Čínou a Ruskom o zvýšení dovozu ovocia a zeleniny a plánoch vybudovania logistického centra pri Rusko-Čínskych hraniciach v meste Dongning pre tieto účely. Brazília potvrdila možnosť dovozu kuracieho, bravčového a hovädzieho mäsa do Ruska, a Čile podľa odhadov nahradí európskych dovozcov rýb. Turecko zas zvýšilo vývoz mliečnych výrobkov na ruský trh. Podľa Britského portálu BBC.com Dimitrij Medvedev zároveň s vyhlásením embarga oznámil, že Ruské ministerstvo poľnohospodárstva bude spolu so zväzmi poľnohospodárov tiež hľadať spôsoby ako zvýšiť domácu produkciu. Je však zatiaľ neisté aký presne bude mať embargo dopad na štruktúru ruského trhu. Blog New York Times upozornil na obtiažnosť zásobenia všetkých ruských metropol z východných oblastí krajiny keďže transport cestnou dopravou bude trvať až 20 dní. Európska komisia tiež informovala, že sa tak ako v prípade Ruského zákazu dovozu bravčového mäsa z februára 2014 obráti so sťažnosťou na Svetovú obchodnú organizáciu (WTO). Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ročný zákaz
rozšírený
údajov Európskej Komisie
Russia Today
potvrdila
zvýšilo vývoz
BBC.com
Blog New York Times


Rovnako bol sociálny dialóg, ktorý sme viedli na tripartite, ja osobne na osobných stretnutiach s predstaviteľmi

Radičová sa stretla s predstaviteľmi odborového zväzu v deň pred plánovaným generálnym štrajkom v Bratislave, teda mimo tripartitu.

stretla


Európska únia nevyčlenila pre Slovensko. Európska únia vyčlenila 550 miliónov eur, rozdelila ich podľa štátov a sú to peniaze najmä na tlak imigrantov, sú to peniaze najmä na živelné pohromy, ktoré sú buď lokálne, regionálne, kde treba ľuďom pomôcť.

V roku 2008 bol rozpočet pre tento program 307 miliónov eur. V roku 2009 bolo vyčlenených pre štáty EU, ktoré sa do projektu potravinovej pomoci zapoja okolo 500 miliónov eur. Tieto peniaze sú rozdelené podľa jednotlivých štátov, napríklad v roku 2008 si môžete rozdelenie pozrieť tu (.pdf). Hlavným cieľom programu je poskytovať potravinovú pomoc pre najviac deprivované osoby v európskom spoločenstve. V roku 2010 sa na programe s dobrovoľnou účasťou zúčastnilo 19 štátov. Pracovnú mapu programu si môžete pozrieť v angličtine tu (.pdf). Nariadenie rady (EHS) č. 3730/87 z 10. decembra 1987, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá pre dodávky potravín z intervenčných zásob organizáciám povereným ich rozdelením najodkázanejším osobám (nie nutne len imigrantov, či osoby postihnuté živelnou pohromou) v spoločenstve si viete pozrieť tu (.pdf). V článku 1 je uvedené: " Prijímajú sa ustanovenia preto, aby výrobky z intervenčných zásob boli sprístupnené určitým povereným organizáciám umožniac tak distribúciu potravín najodkázanejším osobám v spoločenstve. Takéto osoby dostanú potraviny zadarmo alebo za cenu, ktorá v žiadnom prípade neprekročí úroveň odôvodnených nákladov, ktoré povereným organizáciám vznikli zavedením tohoto opatrenia. Distribúcia sa realizuje v zmysle ročného plánu zostaveného Komisiou na základe informácií poskytnutých členskými štátmi. " Dôvodovú správu spolu s návrhom si viete pozrieť aj tu (.pdf).

tu 2010 tu tu tu


Trikrát (premiérka pohrozila demisiou, pozn.). Spomeňme si aj na Chrena, spomeňme si Chrena, spomeňme si generálny prokurátor, spomeňme si Mikulčík.

Premiérka pohrozila demisiou dvakrát, a to v prípade , že bude do funkcie generálneho prokurátora znovu zvolený Dobroslav Trnka, a potom v prípade , ak by šéf Daňového riaditeľstva SR zostal vo svojej funkcii. Pád vlády hrozil aj pri kauze hayekovci. Odchodom z vlády však hrozila strana SaS, nie Radičová. Ako píše portál hnonline.sk : "Radičová obvinila štátneho tajomníka rezortu hospodárstva Martina Chrena (SaS), z konfliktu záujmov, žiada jeho odchod. Ak ho Sulík neodvolá, Radičová odvolá z postu ministra hospodárstva Juraja Miškova (SaS). Sulík bráni Chrena aj Miškova, ak Radičová odvolá jeho ministra hrozí odchodom SaS z vlády." Radičová v tejto kauze nehrozila demisiou. Premiérka síce žiadala odvolanie štátnych tajomníkov Chrena a Švejnu (v súvislosti s kauzou hayekovci, pozn.), ale ako napísala pravda.sk: "Radičová nechcela stavať otázku tak, či ona alebo štátni tajomníci." Tí nakoniec neboli odvolaní, na základe dohody vládnych strán bola nariadená kontrola NKÚ, píše sa v správe sme.sk .

v prípade

v prípade

hnonline.sk

pravda.sk:

sme.sk


Slovensko patrí medzi krajiny, kde je vysoká produktivita práce, mzdy sú nižšie.

Premiér Fico nás správne radí medzi krajiny s nízkymi mzdami. V EÚ je len 5 krajín s nižšou priemernou ročnou mzdou v súkromnom sektore. Vyššiu mzdu majú pracovníci v Českej republike a Poľsku. Produktivitu práce má Slovensko v rámci EÚ 28 skôr na priemernej úrovni (17. pozícia), no v rámci V4 (na osobu) najvyššiu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa štatistík Eurostat , malo Slovensko v roku 2012 (posledné údaje) produktivitu práce na jednu zamestnanú osobu na úrovni 80,7% priemeru EÚ, čo ju radilo na 17. pozíciu v rámci EÚ. Inými slovami, v produktivite Slovensko v roku 2012 vyrobilo takmer 81% toho čo priemerný obyvateľ EÚ 27. Česká republika mala produktivitu 72,3% priemeru EÚ 27, Maďarsko 69,8% a Poľsko 72,2%. Slovensko malo najvyššiu produktivitu práce za rok 2012 z krajín V4.

Krajiny V4

Produktivita práce

na jednu zamestnanú osobu v roku 2012

Slovensko

80,7

Česko

72,3

Maďarsko

69,8

Poľsko

72,2

Pre úplnosť dodávame, že ak by sme merali produktivitu za jednu odrobenú hodinu tak Česká republika by mala vyššiu produktivitu práce ako Slovensko.

Krajiny V4

Produktivita práce

na jednu odrobenú hodinu v roku 2012

Slovensko

12,8

Česko

13,2

Maďarsko

11,3

Poľsko

10,4

Produktivitu práce uvádza tiež OECD (2012) a to ako vyprodukované HDP za odpracovanú hodinu (GDP per hour worked). Podľa tejto metodiky obsadilo Slovensko 23. (z 35) miesto s 34,7$. V prvej päťke sa umiestnili Nórsko (86,6$), Luxembursko (82,1$), Írsko (71,2$), Spojené štáty (64,1$) a Belgicko (61,8$). Okolo nás sa umiestnili napr. Slovinsko (39,2$)Nový Zéland (37,8$), Grécko (34,5$), Portugalsko (34$) či Česko (31$). Možno teda tvrdiť, že produktivitou práce patríme medzi priemer až podpriemer krajín.

Podľa údajov Eurostatu (najaktuálnejšie dáta z roku 2011) sa pohybovala priemerná ročná mzda v privátnom sektore pre pracovníka na plný úväzok na úrovni 11 224 eur. Nižšie priemerné ročné mzdy v tomto sektore majú v Maďarsku, Litve, Lotyšsku, Rumunsku a Bulharsku, na Slovensku boli teda mzdy šieste najnižšie v EÚ. Na čele sa umiestnili Dánsko, nasledované Luxemburskom a Holandskom. Ide o údaje za rok 2011, aktualizované v júni 2013

Podľa OECD sa priemerná ročná mzda (v dolároch) na Slovensku v roku 2012 pohybovala na úrovni 15 305 eur, čo nás radí na 26. mieste (z 30 - pozn.: posledné Mexiko nemá uvedené údaje za rok 2012). Na čele sa umiestnili Švajčiarsko (89 829$), nasledované Nórskom (80 044$) a Austráliou (77 261$). O jednu priečku pred nami sa umiestnilo Česko (15 946$), za nami sa umiestnili už iba Estónsko (15 142$), Maďarsko (13 388$) a Poľsko (13 022$).

Eurostat produktivitu OECD Eurostatu OECD


Naše univerzity sa dlhodobo neumiestňujú na takých popredných miestach ako v okolitých krajinách.

Dňa 9. júna 2018 QS World University Rankings zverejnil rebríček tisícky najlepších univerzít sveta, do ktorého sa dostali tri slovenské univerzity - Slovenská technická univerzita v Bratislave, Univerzita Komenského a Technická univerzita v Košiciach. STU a Univerzita Komenského obsadili 751. až 800. miesto, Technická univerzita v Košiciach 801. až 1000. priečku. Spomedzi okolitých krajín sa v rebríčku lepšie umiestnilo až 7 rakúskych univerzít, ďalej 5 českých univerzít, 4 maďarské a 3 poľské univerzity. Z univerzít okolitých krajín získala najlepšie umiestnenie Univerzita vo Viedni (154.). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zverejnil

rebríčku

rebríčku


Keď tam prišiel Igor Matovič, vystúpil v pléne a takto ukazoval na opozičných poslancov a odkazoval im, aby tíško sedeli, šúchali nohami a čakali, kým ich zoberie NAKA. (...)Kde ste boli vtedy, keď tu Remišová robila svoje pexesá, kedy takto odškrtával ľudí, ktorí podľa pani Remišovej, podľa pani Remišovej majú ísť do basy.

Igor Matovič v pléne Národnej rady odkázal Robertovi Ficovi, aby „tichúčko šúchal s nohami“ a čakal kým si preňho príde NAKA. Veronika Remišová o pár dní na to zverejnila „pexesá“ s vyobrazením nominantov bývalej vlády, ktorí podľa nej „musia odísť“. Postupom času nominantov z pexesa vyškrtávala. Výrok hodnotíme v duchu povedaného ako ešte pravdivý.

Igor Matovič pred hlasovaním o programovom vyhlásení jeho vlády v roku 2020 parlamentnom prejave odkázal Ficovi, že na jeho mieste by namiesto kritiky vlády radšej „tichučko šúchal s nohami a čakal na to, kedy mi NAKA zaklope na svoje dvere“ ( 34:00 ).

O niekoľko dní na to, vtedajšia ministerka informatizácie a vicepremiérka Veronika Remišová, na svojom facebookovom profile zverejnila grafiku pripomínajúcu pexeso s názvom „Za spravodlivé Slovensko bez korupcie“, zobrazujúcu nominantov strany SMER-SD. Remišová v popise k obrázku uviedla, že „nominanti Smeru musia odísť“, pretože sa mali denne objavovať „ďalšie informácie o podozreniach“ smerujúcich k vyobrazeným osobám. Zároveň na obrázku boli preškrtnutí Kičura , Kožuch a Pötheová , pravdepodobne preto, že v tom čase už nepôsobili v štátnej správe.

O niekoľko mesiacov neskôr zverejnila Remišová podobnú grafiku , avšak už s viacerými přeškrtnutými osobami. V popise uviedla, že „strana Za ľudí je v koalícii práve preto, aby spravodlivosť platila pre všetkých. Plníme sľuby, ktoré sme dali ľuďom. Má to zmysel.“ V aktualizovanej verzii grafiky pravdepodobne povyškrtávala osoby, ktoré už toho času nepôsobili v štátnej správe alebo ich podozrenia z trestnej činnosti začali vyšetrovať príslušné orgány.

prejave 34:00 grafiku Kičura Kožuch Pötheová pravdepodobne grafiku povyškrtávala


Nezabúdajme na to, že v roku 2008 a 9 malo Slovensko obrovské deficity, ešte v roku 2010 dokonca sme mali deficit v úrovni až 8 % HDP.

Vlani sme sa síce priblížili k 8% (konkrétne 7,9 % podľa dát Eurostatu (.pdf) z konca apríla 2011), presne 8% dosiahol aj v roku 2009, v roku 2008 bol ale deficit 2,1% HDP.

dát Eurostatu


A vieme, že aj na Slovensku aj v ostatných krajinách keď sa zaviedol systém rovnej dane, tak narastal počet pracovných miest.

Poslanec Štefanec sa dopúšťa neprípustného zjednodušovania a zavádzania.

napríklad zamestnanosť nezamestnanosť


Prečo SMER nehlasoval prvý krát za navýšenie eurovalu, pán Šefčovič? ... Politikárčenie je v podstatnej veci raz byť proti a tri dni neskôr byť za.

Richard Sulík hovorí o hlasovaní strany SMER-SD v otázke tzv. navýšenia dočasného eurovalu. O navýšení eurovalu sa v NR SR hlasovalo dvakrát. 11. októbra 2011, kedy návrh nebol prijatý a súčasne tým nebola vyslovená dôvera vláde Slovenskej republiky. Následne sa hlasovalo opäť 13. októbra 2011, kedy už bol návrh schválený.

prvého hlasovania
druhom hlasovaní


Tento rok každý občan SR zaplatí 236 eur iba na úrokoch z dlhu ktorý má táto krajina. Veľkú časť tohoto dlhu zanechala bývalá vláda

Údaje o tom, koľko zo súčasného dlhu Slovenska pochádza z ktorého obdobia sa nám nájsť nepodarilo.


Podľa mojich informácií, lebo o týchto veciach sa bavíme veľmi hutne a intenzívne, dnes neexistuje súpis cirkevného majetku, čo je si myslím asi najdôležitejšia vec a to sú potom tie ďalšie veci, ktoré sa teda od toho odvíjajú. Podľa tých rokovaní, ktoré prebiehajú s jednotlivými cirkvami, bola požiadavka ministerstva kultúry o súpis majetku. Tento proces prebieha ďalej, nie je uzavretý.

Súpis cirkevného majetku je dodnes nevyriešený problém pre zložitý odhad cien veľkého počtu aj reštuituovaných cirkevných nehnuteľností, z ktorých mnohé sú v zlom stave. Pre riešenie nového financovania cirkví je súpis ich majetku dôležitý. Tento výrok Dušana Jarjabka je teda pravdivý.

problém SME požiadavku historici návrh


... akonáhle by jedna strana, ktorá zároveň v tejto chvíli je aj vládna, čiže Smer a my tak, by sme boli napadnutí, že upravujeme tie volebné zákony len pre seba. To prvé čítanie bolo toho dôkazom.

Je pravda, že strana SMER-SD bola obviňovaná z toho, že upravuje volebné zákony tak, aby jej samej vyhovovali. Robert Kaliňák hovorí, že sa tak dialo napríklad počas prvého čítania k predmetnému zákonu (Vládny návrh zákona o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene Občianskeho súdneho poriadku, pozn.). Vyberáme preto niekoľko citátov z vystúpení opozičných poslancov, ktoré túto skutočnosť potvrdzujú: Lucia Žitňanská , 6. septembra 2013: "Tá kampaň začala, vy to viete tak isto ako ja. Volebné zákony, dovolím si tvrdiť, sú šité dnes , tak ako boli predložené, na mieru vládnej strany, v tomto prípade strany SMER , pretože, dámy a páni, podľa toho, čo je predložené v pléne, ak náhodou kandidáti Kiska alebo Procházka budú musieť do výdavkov zakomponovať aj výdavky predchádzajúcej kampane, to znamená na svoje bilbordy, ktoré im viseli počas tohto leta, tak do volieb už nebudú môcť urobiť prakticky nič, lebo finančný limit nepustí." Magdaléna Vášáryová , 6. septembra 2013: "V Mečiarových časoch sa tomu hovorilo: „Máme väčšinu, zvyknite si." To znamená, presadíme si to, čo my chceme. A nie je to nič neobvyklého ani v priestore strednej Európy a ani v priestore na východ od nás. Aj Turkmén baši si urobil zákony tak, aby už nikto iný nemohol sa dostať k moci. Orbán to urobil. ... A každý kto trošku aspoň rozmýšľa a chodí po Slovensku a vidí, ako to vyzerá, tak vie, že toto sú zákony ušité na to, aby ste sa zbavili tých nepríjemných ľudí, ktorí by mohli ovplyvňovať výsledky volieb ." Jozef Viskupič , 6. septembra 2013: "A skôr sa mi zdá, že diskusia vedie k tomu, čo spomenul aj minister Kaliňák, aby tu bol navždy SMER a aby nebolo to nikdy inak a získali ústavnú väčšinu. Možno sa pomýlil, nemal zapnutý mikrofón, ale ak je tento zákon prijímaný na to, aby tu niekto získal ústavnú väčšinu v parlamente, je to celé zlé." Radoslav Procházka , 10. septembra 2013, zhrnul rozpravu slovami: "Ja som tu počul od viacerých svojich predrečníkov sťažnosti na to, že tento návrh volebného kódexu pomáha SMER-u na ich úkor . A to mi je úprimne jedno. Mňa strany netrápia, ide mi o ich voličov, pretože potrebujeme volebný systém, ktorý bude spravodlivejší nie k stranám, ale k ich voličom. Pre voličov ho treba napísať a im má ten volebný kódex slúžiť, nie stranám." Dátum zverejnenia analýzy: 02.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Lucia Žitňanská
Magdaléna Vášáryová
Jozef Viskupič
Radoslav Procházka


Zadĺženosť počas dvoch rokov Ficovej vlády, počas dvoch rokov vzrástla o 50% voči hrubému domácemu produktu z 28% v roku 2008 na 41% na konci roku 2010, o 50%.

V stratégii riadenia štátneho dlhu na roky 2011 až 2014 (.pdf) sa na strane 11 uvádza veľkosť hrubého štátneho dlhu v pomere k HDP na úrovni 26,5 %. Pre rok 2010 to bolo 41,6 %. Ďalší zdroj uvádza ešte presnejšie čísla vzhľadom k výroku. Dlh (%HDP) 2008: 27,78% 2010: 40,97%

zdroj


Balíček ekonomických opatrení sme museli prijať aj preto, lebo predchádzajúca vláda zadĺžila túto krajinu každú jeho osobu takmer dvojnásobne oproti tomu ako preberala vládu.

Za vlády Roberta Fica zadĺženosť na jedného obyvateľa "takmer dvojnásobne" nevzrástla. Údaje mimovládky INESS z projektu Cena štátu :

Cena štátu


Takéto hlasovanie o generálnom prokurátorovi ešte nebolo (odtajnené hlasovanie, pozn.)...

Tajne prebehla v roku 2003 , kedy bol zvolený D. Trnka. Tajná voľba bola aj v roku 1999, kedy bol zvolený Milan Hanzel. ČTK k tomu 19.1.1999 napísala: „V čele Generální prokuratury Slovenské republiky stane od 1. února Milan Hanzel, někdejší ministr spravedlnosti ve vládě Jozefa Moravčíka z roku 1994. Návrh vládních stran na Hanzelovo jmenování včera v tajném hlasování podpořilo 78 poslanců 150členné slovenské sněmovny. Hanzel nahradí Michala Vaľa, který se po dohodě s vládou sám vzdal funkce k 31. lednu. Vláda premiéra Dzurindy se od nástupu netajila snahou o výměnu v čele prokuratury s odůvodněním, že Vaľo bránil šetření politicky citlivých případů.“ Zaujímavé je v tej súvislosti prečítať si aj článok Hospodářských novin z 31.12.1998: Fico už není místopředsedou Už několik týdnů nezastává poslanec slovenského parlamentu Robert Fico druhou nejvyšší funkci ve Straně demokratické levice (SDĽ), která je součástí nynější vládní koalice. "Oficiální informaci, že by se vzdal funkce místopředsedy, jsme od něj nedostali," informoval podle deníku Pravda další místopředseda strany Ľubomír Andrassy. Místopředsedou se stal Fico na říjnovém stranickém sjezdu, kde získal 231 hlasů a na hlavu porazil protikandidáta Milana Ftáčnika (74 hlasů). K všeobecnému překvapení však na něj nevybylo místo v nové vládě, kde kýžené křeslo ministra spravedlnosti obsadil Ján Čarnogurský, ani generálního prokurátora, jímž se stane bývalý ministr Moravčíkovy vlády Milan Hanzel. Andrassy však vyloučil, že by důvodem Ficovy abdikace bylo to, že nezískal ministerské křeslo. Několikrát totiž veřejně prohlásil, že se nejvýznamnější stranické funkce nesmějí spojovat s vysokými místy ve státní správy. "Vysokou politiku podle mne opouští předčasně. V SDĽ mohl s dalšími mladými politiky, kteří se dostávají do popředí, dosáhnout velkých úspěchů," soudí Andrassy. Podle dalších informací zůstává Fico členem strany i jejího parlamentního klubu. Aj keď tajná voľba prebehla až v polovici januára, kto sa novým šéfom prokuratúry stane bolo jasné už koncom decembra (čo samozrejme neznamená, že samotná voľba nebola tajná- teda neprebiehala klasickým líástkovým systémom). Detaily ostatných volieb generálneho prokurátora (v roku 1994 Ľ. Hudek, v roku 1995 J. Vaľo) sa nám zistiť nepodarilo.

Tajne prebehla v roku 2003


Keď sme pri energetike, tak najprv musí ťahať za jeden povraz ÚRSO, Ministerstvo hospodárstva a Ministerstvo životného prostredia. Keď ÚRSO povie, že nie batériové úložiská, Ministerstvo hospodárstva povie, že áno, Ministerstvo životného prostredia povie, že ide týmto smerom prečerpávajúcich vodných elektrární, tak asi to nie je veľmi koncepčné, hej?

Regulátor ÚRSO zdôraznil, že batériové úložiská by sa mali využívať efektívne bez neprimeraných výhod či zvyšovania cien elektriny, nevyjadril sa proti batériovým úložiskám ako technológii. Ministerstvo hospodárstva v rámci plánu obnovy vyčlenilo 44 miliónov eur na podporu batériových systémov a modernizáciu prečerpávacích elektrární, Ministerstvo životného prostredia oznámilo zámer postaviť prečerpávaciu elektráreň v Málinci. Z komunikácie ministerstiev a regulátora nevyplýva, že uvedené inštitúcie postupujú nekoordinovane alebo sa rozchádzajú v prístupe k energetickým riešeniam. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Predseda ÚRSO Jozef Holjenčík sa v súvislosti batériových úložísk vyjadril , že takéto systémy by sa mali využívať efektívne a tam, kde sú potrebné, pričom ich podpora by nemala viesť k zvyšovaniu cien elektriny pre spotrebiteľov. Zároveň zdôraznil, že regulácia by nemala vytvárať bariéry pre ich rozvoj, ale ani neprimerane zvýhodňovať batériové úložiská oproti iným technológiám.

Ministerstvo hospodárstva na konci roka 2023 vyhlásilo dve výzvy na podporu batériových úložísk v rámci plánu obnovy. Prvá výzva z októbra sa týkala podpory zariadení na výrobu elektriny z obnoviteľných zdrojov s možnosťou doplnkového využitia batériových systémov. Druhá výzva z decembra bola zameraná na modernizáciu prečerpávacích vodných elektrární a budovanie nových systémov na uskladňovanie elektriny, pričom na tento účel bolo vyčlenených 44 miliónov eur.

Ministerstvo životného prostredia vo februári 2025 oznámilo zámer postaviť novú prečerpávaciu elektráreň na existujúcej vodnej nádrži Málinec. Ministerstvo hospodárstva priznalo , že o tomto projekte nemá dostatok informácií, a uviedlo, že sa k nemu vyjadrí až po vypracovaní potrebných štúdií a dokumentácie, na ktorých ešte len začne pracovať Ministerstvo životného prostredia SR.

vyjadril výzva výzva oznámilo priznalo


Naviac si uvedomme, že Úrad pre verejné obstarávanie bol v rukách opozície, tak sa teraz pýtam, že Úrad pre verejné obstarávanie, ktorý bol v rukách opozície, ale kompletne bol v rukách opozície, pretože na čele Úradu stál predstaviteľ SMK a podpredseda bol SDKÚ.

Predseda Úradu pre verejné obstarávanie bol Béla Angyal (Most-Hid) a podpredseda bol Rudolf Kulman (SDKÚ-DS) .

Predseda
Béla Angyal (Most-Hid)
Rudolf Kulman (SDKÚ-DS)


Zásadný problém je v tom, že BSK, jeho úrad, nedostatočne využíva tie možnosti, ktoré má. Dá sa to vidieť na využívaní Operačného programu Bratislavského kraja, kde bolo využitých možno 50% na Bratislavskú integrovanú dopravu a na ďalšie projekty, ktoré sme mali (Prioritná os 1 - infraštruktúra, pozn.).

Čerpanie osi Infraštruktúry, do ktorého patrí aj integrovaná doprava je na úrovni 44%. V skutočnosti je teda čerpanie ešte nižšie ako uvádza Flašíková-Beňová. Vzhľadom na to, že si nezlepšuje uvedením vyššieho čísla argumentačnú pozíciu, výrok hodnotíme ako pravdivý. Celkové čerpanie OPBK je na úrovni 55%. Certifikované výdavky (čerpanie) je na úrovni 50%. Podľa dokumentu (.xls) o stave implementácie regionánych projektov, boli v rámci čerpania Operačného programu Bratislavský kraj (ďalej len OPBK) k 30. septembru 2013 na infraštruktúru realizované (vykázaných) výdavky vo výške 28,3 mil. eur. Celkovo bolo v rámci OPBK na os infraštruktúry rozpočtovaných na roky 2007 - 2013 až 63,7 mil eur. Čerpanie financií v položke os infraštruktúry bolo v rámci osi infraštruktúra projekt , teda aj na bratislavskú integrovanú dopravu, predstavuje a iné projekty v rámci infraštruktúry, bolo na úrovni 44%. Ak by sme sledovali čerpanie celého programu OPBK tak z celkovo vyčlenených 112 mil. eur., sa bu koncu septembra vyčerpalo 55%. Úroveň certifikovaných výdavkov realizovaných v rámci OPBK je na úrovni 50,2%. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

dokumentu


Naozaj bola vyvodená a nielen to. SDKÚ-DS bola jediná strana, ktorá pripravila zákony na financovanie politických strán. Pravidlá na financovanie politických strán, možnosti pôžičiek od bánk a tak ďalej, čo dovtedy neexistovalo. Práve teda prijala isté nápravné opatrenia.

Je celkom možné, že SDKÚ pripravila zákony na financovanie politických strán, určite však nebola jediná. Vo volebnom období 2002 až 2006 napríklad pripravilo aj ministerstvo vnútra vedené Vladimírom Paľkom zákon o financovaní politických strán.

pripravilo


Naši absolventi tvoria najpočetnejšiu skupinu nezamestnaných.

V štatistikách Štatistického úradu SR (ŠÚ SR) a Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) sú vyhľadateľné údaje, ktoré výrok Štefana Škultétyho vyvracajú, a preto ho označujeme za nepravdivý. Výrok pochádza z príspevku na blogu súčasného primátora Trenčianskych Teplíc a nezávislého kandidáta na predsedu Trenčianskeho samosprávneho kraja zo dňa 17. júla 2017, v ktorom menovaný zdôvodňuje svoju kandidatúru na danú pozíciu. V prvom rade, Štefan Škultéty nijak nedefinuje výraz "absolventi," čo je v danom prípade kľúčové. Podľa oficiálnej definície ŠÚ SR je absolvent školy "nezamestnaný občan mladší ako 25 rokov veku, ktorý skončil sústavnú prípravu na povolanie v dennej forme štúdia pred menej ako dvomi rokmi a nezískal prvé pravidelne platené zamestnanie, ktoré trvalo viac ako 6 po sebe nasledujúcich mesiacov." Aplikujme túto definíciu na každú ďalšiu zmienku o absolventoch. Článok , na ktorý Škultéty týmto výrokom v blogu odkazuje, o nezamestnanosti absolventov nehovorí. Pracuje s počtom nezamestnaných do 30 rokov, ktorých bolo v Trenčianskom kraji ku koncu mája 2017 celkom 3 797. Táto skupina tvorí vyše 24% z celkového počtu nezamestnaných v kraji (15 576). Podľa údajov ÚPSVaR, počet nezamestnaných absolventov škôl bol v máji 2017 celkom 806, čo je len 5,2%. Už v porovnaní napríklad s počtom nezamestnaných starších ako 55 rokov, ktorých bolo v máji 2017 celkom 3 046 (necelých 20%), zistíme, že absolventi najpočetnejšiu skupinu nezamestnaných Trenčianskeho kraja rozhodne netvoria. Dátum zverejnenia analýzy: 28.08.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

blogu
definície
Článok
máji 2017


V ktoromkoľvek štádiu, napríklad vám sa páči, že generálny prokurátor zastavil Branisko? Vám sa to páči?

Zastavil iba časť vyšetrovania, a to stíhanie manažmentu Doprastavu. Stíhanie ostatných obvinených osôb zatiaľ pokračuje. Správu priniesli takmer všetky slovenské denníky .

takmer všetky slovenské denníky


...som veľmi rád, že sa (koaliční partneri, pozn.) nedotkli alebo nedotkneme sa pravidiel kolektívneho vyjednávania...

V programovom vyhlásení vlády na roky 2016-2020 (.pdf, s. 30) sa o kolektívnom vyjednávaní píše len toľko, že ho vláda bude podporovať, nehovorí sa o zmene jeho nastavení. Zo súčasného volebného obdobia ešte ubehlo len niekoľko mesiacov, nemožno preto vylúčiť, že nebude prijatá legislatíva upravujúca pravidlá kolektívneho vyjednávania. Vzhľadom na to, že takéto plány v súčasnej dobe nie sú, respektíve nie sú známe však výrok hodnotíme ako pravdivý.

vyhlásení Sieť SNS Smer programe


Vieme, že Slovenská akadémia vied mala prejsť transformáciu. Niektoré ústavy nesplnili svoju povinnosť a zablokovali tým prakticky celú transformáciu. (…) Štát musel postupovať v zmysle zákona. Potvrdila to prokuratúra, urobilo to ministerstvo.

Zákon č. 243/2017 Z.z. o verejnej výskumnej inštitúcii uvádza, že k 1. júlu 2018 mali všetky ústavy Slovenskej akadémie vied prejsť transformáciou na verejné výskumné inštitúcie. Verejnou výskumnou inštitúciou by sa SAV stala zápisom do registra Ministerstvom školstva. Zápis však neprebehol, keďže podľa rezortu školstva SAV nedodala potrebné dokumenty k zápisu do registra. SAV naopak tvrdila, že všetko potrebné k zápisu dodala a dala podnet na preskúmanie Generálnej prokuratúre. V stanovisku Generálnej prokuratúry bolo uvedené, že aj keď ministerstvo predlžovalo celý proces, tým, že o zápise nerozhodlo, zápis do registra neuskutočnilo z dôvodu nedodržania lehôt SAV. Generálna prokuratúra odporučila zastavenie registrácie SAV. Ministerstvo školstva v súlade s tým zastavilo registráciu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zákon
SAV
stanovisku
Denník N
vyhlásení
správnosť


(OSN) je nastavená ešte na fungovanie z obdobia post druhej svetovej vojny a naozaj sa tam práve v tom valnom zhromaždení nachádzajú veľmi špecifické režimy ...

"Veľmi špecifickými režimami" zrejme myslí poslanec Martin Klus nedemokratické zriadenia krajín vo svete. Keďže členmi OSN sú i krajiny s nedemokratickým štátnym zriadením a vo Valnom zhromaždení OSN je zastúpený každý členský štát OSN, hodnotíme výrok ako pravdivý.

fungovanie
charty
Valného zhromaždenia
Členmi
Demokratických režimov


Slovensko sa prepadlo, podľa svetového ekonomického fóra, z 37. na 78. miesto z pohľadu konkurencieschopnosti, z EÚ je za nami už len Grécko.

Podobný výrok sme overovali v minulosti už dva krát, v oboch výrokoch sa Andrej Kiska vyjadroval nepravdivo. Nesprávne uvádzal pozíciu, z ktorej sme sa mali prepadnúť (32. pozíciu, Online diskusie SME ) resp. vychádzal zo starých údajov 15. decembra 2013 . Tentokrát A. Kiska uvádza presné pozíce Slovenska v meraní konkurencieschopnosti, podľa najnovších dostupných údajov a výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa rebríčka konkurencieschopnosti, ktorý každoročne vypracúva Svetové ekonomické fórum (WEF), sa Slovensko prepadlo z 37. miesta (.pdf) v roku 2006 na 78. miesto (.pdf) v roku 2013. Podľa rebríčka konkurencieschopnosti z roku 2013 je z krajín EÚ za Slovenskom skutočne už iba Grécko.

Slovensko sa prvýkrát objavilo v meraní konkurencieschopnosti v roku 1997, keď obsadilo 35. pozíciu, ktorá je historicky najlepšia. Uvádzame tabuľku umiestnenia Slovenska v rebríčku konkurencieschopnosti od roku 2001 do súčasnosti.

Rok

Poradie

Rok

Poradie

2001-2002

40

2008 — 2009

46

2002-2003

49

2009 — 2010

47

2003-2004

43

2010 — 2011

60

2004-2005

43

2011 — 2012

69

2005-2006

36

2012 — 2013

71

2006-2007

37

2013 — 2014

78

2007-2008

41

-

-

Online diskusie SME
15. decembra 2013
37. miesta
78. miesto
objavilo
2008 — 2009
2002-2003
2009 — 2010
2004-2005
2011 — 2012
2006-2007
2013 — 2014


Jednu z tých volieb ústavný súd kvôli foteniu lístkov zrušil...

Podobný výrok sme overovali v minulosti ( Na telo , 22. máj 2013).

Na telo
komuniké


Však pri Eurovale si dali podmienku, padla vláda Radičovej. Teraz sa dali pri ultimátum, zase Matovič musí odísť. Skoro znova padla vláda. Teraz, keď si dajú podmienku, že my teraz sa pozrieme tým rodinám do očí 2,5 milióna ľudí sa to týka rodičov. Prepáčte rodičov s deťmi a oni si dajú podmienku, že podporíme vám rozpočet, keď zrušíte balíček, no nezrušíme ho.

V októbri roku 2011 padla vláda Ivety Radičovej po tom, čo premiérka spojila hlasovanie o dôvere vláde s hlasovaním o prijatí Eurovalu. (pozn.: Euroval je fond európskeho fondu finančnej stability vytvorený s cieľom finančne pomôcť Grécku a iným štátom, ktoré sa zadlžili počas ekonomickej krízy ) Strana SaS na čele s Richardom Sulíkom hlasovanie nepodporila, čo viedlo k pádu vlády. Sulík svoje rozhodnutie odôvodnil vysokým zadlžením a recesiou Grécka a argumentoval tým, že Grécko „nepatrí do Eurozóny.“

Počas vládnej krízy začiatkom roka 2021 Matovič podmienil svoje odstúpenie z postu premiéra okrem iného aj odstúpením Richarda Sulíka z postu ministra hospodárstva . Napokon Igor Matovič odstúpil , ale Richard Sulík naďalej pretrval vo funkcii, a to až do augusta 2022, kedy vrcholila ďalšia vládna kríza. Počas tejto krízy, Richard Sulík podal demisiu a žiadal rovnaký krok aj od svojho náprotivka ministra financií Igora Matoviča. Sulík sa vyjadril, že strana SaS je ochotná vyjednávať o „desatore“ Igora Matoviča, avšak Sulík podmienil začatie vyjednávania Matovičovým odstupom . Desatoro Igora Matoviča predstavalo 10 podmienok, ktoré sa týkajú mimo iného aj štátneho rozpočtu a príspevku 200 eur na dieťa. V októbri 2022 sa SaS vyjadrila, že sa stáva sa opozičnou stranou, keďže Igor Matovič neodstúpil do dnešného dňa z postu ministra financií.

V súčasnosti v strane SaS nepodporujú Matovičov rodinný balíček a argumentujú tým, že takýto balíček bude stáť mestá a obce 400 miliónov eur, ktoré budú chýbať najmä v škôlkach a umeleckých školách, ktoré mestá a obce samy financujú . Budúcoročný rozpočet schválila vláda v polovici októbra, teraz ho musia schváliť aj poslanci NRSR. Avšak SaS na čele s Richardom Sulíkom sa vyjadrila, že za rozpočet hlasovať nebude. Návrh rozpočtu v podobe, ako bol schválený vládou, je podľa slov SaS “nepodporiteľný”. Jedným z dôvodov je, že v návrhu štátneho rozpočtu na budúci rok sú výdavky dvojnásobné oproti roku 2019, kritizoval aj vysoký deficit. Sulík je presvedčený, že rozpočtové provizórium je lepšou alternatívou a argumentuje tým, že deficit v hodnote 8 miliárd eur je „gréckou cestou“. Navyše Sulík vníma isté výdavky rozpočtu ako „populistické rozdávačky“ koalície, naopak premiér Heger nazýva budúcoročný rozpočet ako „rozpočet pomoci ľudom“. To, že zrušenie tzv. rodinného balíka je jednou z podmienok Sas, potvrdil Marián Viskupič v samotnej diskusnej relácii. Dodal však, že je to jedna z mnohých výhrad ohľadom rozpočtu a že, v Sas sú ochotní sa o týchto podmienkach baviť. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

prijatí Eurovalu.
ekonomickej krízy
odôvodnil
z postu ministra hospodárstva
odstúpil
Matovičovým odstupom
200 eur na dieťa.
z postu ministra financií.
financujú
schválila vláda
výdavky
„populistické rozdávačky“
nazýva


Polarizujeme spoločnosť, keď podľa prieskumu 70 až 80 percent ľudí na Slovensku podporuje tieto naše požiadavky?

Na základe prieskumu, ktorý uverejnila v septembri agentúra FOCUS je pravdou, že na otázky referenda o ochrane rodiny, teda požiadavky Aliancie za rodinu, odpovedalo kladne 70 % až 80 % respondentov. Respondentov sa pýtali ako by odpovedali na štyri, vtedy aktuálne referendové otázky o ochrane rodiny, nezávisle na tom, či by sa takéhoto referenda zúčastnili, alebo nie. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V analytickom dokumente prieskumu FOCUS (.pdf, s. 1) sa píše, že na otázky odpovedali všetci opýtaní respondenti, teda aj tí, čo uviedli, že sa referenda nezúčastnia: " Respondentov sme sa opýtali, ako by odpovedali na štyri referendové otázky o ochrane rodiny nezávisle na tom, či by sa takéhoto referenda zúčastnili alebo nezúčastnili . Na otázku teda odpovedali všetci respondenti a jeho výsledky možno s prípustnou štatistickou chybou zovšeobecniť na celú populáciu Slovenska vo veku nad 18 rokov. " Podľa oficiálneho dokumentu agentúry FOCUS respondenti odpovedali nasledovne: Súhlasíte s tým, aby sa manželstvom nemohlo nazývať žiadne iné spolužitie osôb okrem zväzku medzi jedným mužom a jednou ženou? ÁNO= 89,3 % Súhlasíte s tým, aby párom alebo skupinám osôb rovnakého pohlavia nebolo umožnené osvojenie (adopcia) detí a ich následná výchova? ÁNO=79,4 % Súhlasíte s tým, aby žiadnemu inému spolužitiu osôb okrem manželstva nebola priznaná osobitná ochrana, práva a povinnosti, ktoré sú právnymi normami k 1.3.2014 priznané iba manželstvu a manželom (najmä uznanie, registrácia či evidovanie ako životného spoločenstva pred verejnou autoritou, možnosť osvojenia dieťaťa druhým manželom rodiča)? ÁNO= 76,4 % Súhlasíte s tým, aby školy nemohli vyžadovať účasť detí na vyučovaní v oblasti sexuálneho správania či eutanázie, ak ich rodičia alebo deti samé nesúhlasia s obsahom vyučovania? ÁNO= 68,2 % Ostatné agentúry v médiách uviedli, že k referendu nebudú zverejňovať žiadne dáta. Týka sa to agentúry MVK, Median SK alebo Polis Slovakia. Posledný prieskum a zároveň jediný týkajúci sa referenda pochádza zo septembra minulého roka a patrí agentúre FOCUS, zo septembra 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 26.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

dokumente


Napríklad v Nemecku od 0,02 stotín percenta do 0,05 stotín percenta (je výška zdanenia bánk, pozn.).

Napríklad v stanovisku ministerstva financií k návrhu zákona o špeciálnom zdanení bánk sa uvádza, že Nemecko zráža od 0,02 do 0,04 z vybraných druhov záväzkov. Banky.sk uvádza : "V Nemecku platia daň úverové spoločnosti. Daň je progresívna, pre daňový základ pod 10 miliárd eur 0,02 percent, nad túto hranicu a do 100 miliárd eur 0,03 percent, nad 100 miliárd eur je to 0,04 percent."

stanovisku
Banky.sk uvádza


...aj tu v žiadnej vašej relácii som nepovedal nikdy a na to som si dával pozor, že so Smerom nie. My sme hovorili, že naša alternatíva, naša predstava je iná.

Na jednej strane je jasné, že Most-Híd mal pred parlamentnými voľbami v roku 2016 iné, voličom prezentované, predstavy ako vládnuť s Ficom, ktoré aj jasne tlmočil predvolebnou kampaňou. Na druhej strane je pravda, že v predvolebných debatách si Bugár dával pozor, aby vládu so Smerom po voľbách vyslovene nevylúčil. Takúto možnosť označil za "zlý variant", ale nie za nemožný. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

predstavy označil Kritika postoj.sk aktualne.sk pluska.sk pripustil rozhovoru Podľa


Tých 13 MiG-ov alebo 14 MiG-ov, jeden musím zo zákona dať do múzea, tak tých 13 MiG-ov malo podľa odborníkov hodnotu okolo 20 miliónov.

V marci 2023 schválila dočasne poverená vláda Eduarda Hegera medzinárodnú dohodu, prostredníctvom ktorej Slovensko poslalo na Ukrajinu 13 stíhačiek MiG-29. Hodnota 13 MiG-ov spolu s náhradnými dielmi je podľa ministra obrany Jaroslava Naďa zhruba 369,4 milióna eur. Letecký inžinier Koláček v rozhovore pre Startitup.sk z roku 2023 odhadol cenu jednej slovenskej stíhačky MiG-29 na 8 – 10 miliónov eur. Tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé.

Od Európskej únie za stíhačky darované Ukrajine získa Slovensko finančnú kompenzáciu vo výške zhruba 200 miliónov eur .

Zákon, ktorý hovorí o tom, že jeden kus MiG-29 musí ísť do múzea, spomenul vo svojom vyjadrení minister obrany Jaroslav Naď .

Ministerstvo obrany SR je povinné po rozhodnutí o prebytočnosti hnuteľného majetku štátu, prebytočný vymedzený hnuteľný majetok štátu ponúknuť na prevod správy v registri ponúkaného majetku. Prebytočný hnuteľný majetok štátu, ktorý nie je vymedzeným majetkom, ponúka písomne tým štátnym rozpočtovým organizáciám alebo štátnym príspevkovým organizáciám, ktoré tento majetok nevyhnutne potrebujú. Ministerstvo obrany vo vyjadrení pre Demagóg.sk z 5. 4. 2023 uviedlo: „V zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva obrany SR je aj rozpočtová organizácia Vojenský historický ústav (VHÚ), ktorého organizačnou súčasťou je Vojenské historické múzeum (VHM) so sídlom v Piešťanoch.

Jednou z jeho zákonných povinností, ktorá pre múzeum vyplýva z § 9 ods. 1 zákona č. 206/2009 Z. z. o múzeách a o galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 92/2022 Z. z., je nadobúdať zbierkové predmety v súlade s jeho zameraním a špecializáciou stanovenou v štatúte múzea.

VHÚ, ako právnická osoba v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva obrany SR, s cieľom doplniť a rozšíriť zbierkový fond VHM, prejavil záujem nadobudnúť do zbierky č. VII. „Letecká technika“ dvojmiestne stíhacie lietadlo Mikojan Gurjevič MiG-29 UBS, ktoré sa v predmetnej zbierke doposiaľ nenachádza. Tento typ lietadla je významným hmotným dokladom spätým s vojenskou minulosťou Slovenska, s osobitným zreteľom na modernú históriu vojenského letectva na území Slovenska. Minister obrany SR, vychádzajúc zo zákonnej povinnosti VHM, sa stotožnil so žiadosťou VHÚ a predmetný typ bude zaradený do zbierok.”

vláda
Naďa
Koláček
kompenzáciu
200 miliónov eur
Naď
majetku
č. 206/2009 Z. z.


Musím povedať, že v tom období, keď bol pán minister Fronc ministrom, sa mierne zvyšovali prostriedky, ale zvyšovali sa preto, že bolo 300 miliárd slovenských korún z privatizácie a bol tiež dobrý hospodársky rast.

Výrok ministra Čaploviča hodnotíme ako zavádzajúci. Je síce pravdou, že v období, kedy bol ministrom školstva Martin Fronc bol na Slovensku pozitívny hospodársky rast, avšak nie je pravdou, že by vláda SR v období 2002-2006 získala z privatizácie až 300 miliárd Sk.

Fronc výdavky HDP privatizácie Pravda korún


A najväčším problémom zákona, že sa zavádza sankcia.

Či ide o najväčší (alebo akýkoľvek) problém zákona nehodnotíme, pravdou ale je, že v návrhu zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 184/1999 Z. z.o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. (.pdf) sa okrem iného píše: "Za § 7 sa vkladajú nové § 7a, 7b, 7c a 7d, ktoré znejú: § 7b Správne delikty (1) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí orgán verejnej správy, ktorý v obci podľa § 2 ods. 1: a) neumožní občanovi Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine konať v jazyku menšiny alebo ho o takejto možnosti neinformuje (§ 2 ods. 3), b) na požiadanie občana Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine nevydá rovnopis rozhodnutia a verejnej listiny aj v jazyku menšiny alebo o takejto možnosti nevykoná poučenie (§ 2 ods. 4 a 5), c) nezabezpečí svoje označenie na budove, v ktorej sídli, alebo v texte rozhodnutí, verejných listín, oprávnení a osvedčení skutočností vydaných pri výkone verejnej správy v jazyku menšiny aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 6), d) neposkytne na požiadanie úradný formulár vydaný v rozsahu jeho pôsobnosti aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 7), e) nezabezpečí na svojom území označenie obce a označenie časti obce v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 3, f) nezabezpečí uvedenie informácií, nápisov a oznamov podľa § 4 ods. 6, g) nezabezpečí na požiadanie informácie o všeobecne záväzných právnych predpisoch aj v jazyku menšiny (§ 4 ods. 8), h) neposkytne podpredsedovi vlády informácie a písomné podklady podľa § 7a ods. 4. (2) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí obec podľa § 2 ods. 1, ktorá: a) nezabezpečí na svojom území označenie obce, označenie časti obce a ulíc v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 1 a 4, b) nezverejňuje dôležité informácie podľa § 5a ods. 2 aj v jazyku menšiny. (3) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá neuvedie nápis alebo oznam podľa § 4 ods. 6 aj v jazyku menšiny a ide o nápis alebo oznam obsahujúci informáciu týkajúcu sa ohrozenia života, zdravia, majetku alebo bezpečnosti občanov Slovenskej republiky. (4) Správne delikty podľa odsekov 1 až 3 prejednáva podpredseda vlády. (5) Ak podpredseda vlády zistí porušenie povinnosti, ktoré je správnym deliktom podľa odseku 1 až 3 a ani po písomnom upozornení nedôjde v ním určenej lehote k náprave zistených nedostatkov, môže podpredseda vlády uložiť pokutu od 50 do 2500 eur. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. (6) Pri ukladaní pokuty sa prihliadne na závažnosť správneho deliktu, jeho následky, na okolnosti, za ktorých bol spáchaný, na čas trvania a opakovanie protiprávneho konania. Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, kedy sa podpredseda vlády dozvedel o správnom delikte, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, kedy došlo k jeho spáchaniu. (7) Výnos pokút uložených podľa tohto zákona je príjmom štátneho rozpočtu."

návrhu zákona


Veď ja som ho teda len upozornil, keď neuposlúchol, tak som povedal, že ho vykážem, naďalej vykrikoval bez mikrofónu, no tak som ho vykázal a to bolo všetko a potom ale som spravil takú vec, pán Čaplovič sa ospravedlnil plénu za svoje správanie a ja som hento samozrejme s tým vykázaním a s tou absenciou dal späť. To je konflikt, ktorý sa môže stať.

Cely incident vznikol iba par minút pred koncom rozpravy v parlamente potom, ako Alexander Slafkovský SKDÚ-DS označil bývalú vládu ako „ skupinu, ktorá sa vytvorila tak, že spojila socialistov, nacionalistov a akože pravičiarov dohromady, toto zoskupenie, ktoré tvorilo silne fašizoidnú skupinu nemohlo byť prijímané Európou normálne. Preto sa stalo, že tri roky ho nepustili socialisti medzi seba .“ Načo začal poslanec Čaplovič vykrikovať, bez toho aby mal slovo. Predseda parlamentu Sulík Čaploviča niekoľkokrát upozornil, aby prestal vykrikovať a následne ho dal vykázať. V rozprave, ktorá po chvíľke pokračovala, ďalej vystúpil poslanec Senko zo SMERu a po ňom opäť dostal slovo Čaplovič, ktorý sa ospravedlnil za svoje konanie. „Musím naozaj využiť ten čas a samozrejme uletel som, na druhej strane skutočne tie urážky ma veľmi urazili,“ povedal. Načo Sulík povedal, že je to „ v poriadku, považujeme to teraz za vybavené, čo tu bolo...“

rozpravy


Rozpočet, rozpočet má veľmi veľké daňové nadpríjmy, ku dnešku máme 1,1 miliárd rozpočtových nadpríjmov, a to máme za 5 mesiacov. Tá predikcia je, že do konca roka budeme mať fakt vyše vyše proste dvoch miliárd.

Na základe nedávnej tlačovej správy Ministerstva financií Slovenskej republiky (MF SR) o bilancii štátneho rozpočtu ku koncu mája 2022 a údajov o príjmoch samospráv z webu MF SR, boli analytikmi z projektu Dáta bez pátosu vypočítané daňové ‘nadpríjmy’ do štátneho rozpočtu za dobu prvých 5 mesiacov (január-máj) v roku 2022 v celkovej hodnote 1,1 miliardy €, čo predstavuje nárast približne o 18 % oproti roku 2021.

Podľa vyššie uvedenej analýzy predstavovalo množstvo vybraných daní štátom za obdobie január-máj v roku 2021 sumu približne 6,1 miliardy €. Počas tých istých mesiacov roku 2022 sa však už podarilo do štátnej kasy vybrať sumu približne 7,2 miliardy €. Rozdiel medzi týmito dvoma sumami predstavuje už spomínaných 1,1 miliardy €. Túto časť výroku hodnotíme ako pravdivú.

Tá istá analýza z dielne projektu Dáta bez pátosu taktiež zahŕňa výpočet o očakávanom medziročnom náraste daňových príjmov štátu v roku 2022 zhruba o 2 - 2,5 miliardy € oproti bývalému roku. Druhú časť výroku teda taktiež hodnotíme ako pravdivú.

tlačovej správy
údajov
príjmoch samospráv
vypočítané
analýza


No ale v Nemecku sú dnes regionálne voľby. Napriek tomu nemecký parlament tento týždeň rokoval o tejto veci. Rokoval francúzsky parlament (o poskytnutí pôžičky Grécku, pozn.).

Regionálne voľby sa 9. mája 2010 odohrali v jedinom nemeckom spolkovom štáte-Severné Porýnie-Vestfálsko. Nemecký Bundestag rokoval o finančnej pomoci a odsúhlasil ju 7. mája. Francúzsky parlament rovnako rokoval a odsúhlasil finančnú pomoc ešte 3. mája 2010.


Komentoval to (že zrušenie spoločného zasadnutia vlády bola snaha o zásah do prezidentskej kampane, pozn.) tak napríklad bývalý český premiér aj niektorí bývalí českí prezidenti.

Bývalý český premiér Andrej Babiš vidí za prerušením medzivládnych rokovaní z iniciatívy českej vlády možný zásah do prezidentských volieb na Slovensku. Bývalý prezident Václav Klaus túto úvahu odmieta, za krokmi vlády vidí skôr „bruselský tlak, aby sa čo najviac rozbila a oslabila V4“. Podľa exprezidenta Miloša Zemana česká vláda tak konala preto, lebo nevie budovať, preto ničí. Podozrenie zo zasahovania do prezidentských volieb na Slovensku tak vyjadril len Babiš. Exprezident Klaus toto tvrdenie odmietol a exprezident Zeman vidí za konaním vlády iný motív. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Súčasný premiér Českej republiky Petr Fiala nedávno ostro kritizoval postoje slovenskej vlády v zahraničnej politike. Zásadným momentom pre slovensko-české vzťahy bolo stretnutie ministra zahraničných vecí Blanára s jeho ruským náprotivkom ministrom Lavrovom, na ktorého je od roku 2022 vydané diplomatické embargo , a predvolanie holandskej veľvyslankyne v Prahe. Reakciou Česka na tieto udalosti bolo pozastavenie medzivládnych konzultácií so Slovenskom.

Bývalý premiér Babiš a bývalí prezidenti Klaus a Zeman tieto kroky premiéra Fialu kritizovali.

Babiš vidí za krokmi českej vlády prezidentské voľby na Slovensku, pretože „Slováci na názory Českej republiky počúvajú,“ uviedol v parlamente. Kroky českej vlády sú podľa Babiša snahou o prehru Pellegriniho vo voľbách. O pár dní na to na svojom instagrame zverejnil Babiš video , v ktorom chválil Pellegriniho a vyzval k voľbám.

Exprezident Václav Klaus považuje tieto kroky za nešťastné a nedôstojné. „Vždy sme považovali intenzitu a mimoriadnosť česko-slovenských a slovensko-českých vzťahov za niečo, čo je vybraté pred zátvorku, čo sa nemôže stať predmetom práve súčasného politického boja a súboja. Teraz to páni u nás v Prahe narušili, považujem to za veľkú chybu,“ komentoval situáciu Klaus v diskusii televízie ta3 a dodal, že toto rozhodnutie na ľudí nebude mať vplyv, pretože sú rozumní. Nemyslí si, že „hlavným cieľom českej vlády v tomto podivnom rozhodnutí bolo ovplyvniť slovenské prezidentské voľby, ako o tom špekuluje celý rad novinárov. Skôr ide o naskočenie na bruselský tlak, aby sa čo najviac rozbila a oslabila V4. V tom vidím hlavný záujem,“ komentoval konanie českej vlády v rozhovore pre denník Štandard.

Exprezident Miloš Zeman sa k prerušeniu medzivládnych rokovaní vyjadril prostredníctvom príspevku na Facebooku. „Je veľmi ľahké ničiť a veľmi ťažké budovať. Fialova vláda sa vydala cestou ničenia, pretože budovať nevie. Prerušenie česko-slovenských vzťahov je podľa môjho názoru hrubá politická chyba. A nikto nemôže diktovať vláde suverénnej krajiny, ako sa má správať," uviedol Zeman.

embargo konzultácií Babiš Klaus Zeman vidí video Klaus rozhovore príspevku


Ale jedno je isté, že treba vidieť aj ten vplyv vôbec celej, povedzme, sféry Európskej únie aj na našu ekonomiku a môžem povedať, že na rozdieľ od iných členských štátov EÚ síce pomalšie, ale u nás aspoň hospodársky rast bude pozitívny.

Prognózy hospodárskeho rastu predpovedajú pre Slovensko pomalší, ale pozitívny rast. Eurostat predpokladá pre Slovensko rast na úrovni 1,2% pre r. 2012 a pre r. 2013 hospodársky rast 2,9%. V r. 2012 budú podľa odhadov Eurostatu rásť rýchlejšie ako SR tieto európske krajiny:

V r. 2013 bude podľa prognóz rásť rýchlejšie ako SR 6 krajín:

Eurostat


Kým a sú to aj nakoniec aj európske pohľady, už v Európe našťastie prevládol ten takzvané recovery, to znamená, začať investície obnovovať, preto hovoríme, že budúca vláda musí zabezpečiť hospodársky rast.

Hlasy hovoriace o tzv. "recovery mode", ktorý spomína Pavol Paška, sa ozývajú už dlhšie. Šéf ECB Jean Trichet o ňom napr. hovoril už začiatkom roku 2010. Tohtoročné ekonomické fórum v Davose hovorilo podobne o pomalom "recovery mode", aj keď opatrne. Je však potrebné povedať, že obe tieto vyjadrenie prišli ešte pred súčasným vyhrotením situácie v Grécku a eurozóne. Výrok o tom, že "recovery mood" v Európe nastal hodnotíme ako neoveriteľný, vzhľadom na to, že nevieme podľa akých kritérií posudzuje Pavol Paška to, že tento mód prevládol.

hovoril hovorilo


Ideme prenášať v tom, že by sa, áno, zníži sa zvrchovanosť členských krajín, ak budú robiť nezodpovednú, nekompetentnú politiku, ale s tým nemá problém ani SaS. Čiže jediný dôvod, o ktorý sa opierajú pri tom, že chcú referendum je to zrušenie práva veta pri rozhodovaní v ESM o jednotlivých programoch.

Strana SaS oznámila svoj úmysel zvolať referendum ešte pred zasadnutím summitu v Bruseli. Ako dôvod bolo uvedené obmedzovanie suverenity Slovenskej republiky. Z vyjadrení Jozefa Kollára skutočne vyplýva , že názory medzi SDKÚ a SaS sa líšili prakticky iba v otázke veta malých štátov. SaS na svojej stránke uvádza, že v súvislosti s výsledkami summitu:

oznámila vyplýva stránke


A hovorím to preto, lebo takýto tí veľkí s prepáčením intelektuáli, ktorí tak často píšu na sociálne siete denníka SME, spustili takú diskusiu o jeho ochorení, že sám denník SME musel svojim čitateľom na internetovej stránke zakázať diskusiu, jednoducho zrušil diskusiu, pretože želali Gašparovičovi všetko, len nie dobré. Len nie dobré.

Predseda vlády Robert Fico vo svojom tvrdení poukazuje na článok , ktorý vydal denník SME na svojom internetovom portáli v predchádzajúcom týždni. Článok, ktorý bol publikovaný pod názvom "Exprezidenta Gašparoviča operovali na onkológii" mal informovať verejnosť o zákroku, ktorý musel bývalý prezident Ivan Gašparovič podstúpiť a o jeho pokračujúcom zdravotnom stave. Robert Fico správne tvrdí, že po publikovaní tohto článku sa začala diskusia obsiahujúca aj negatívne komentáre čitateľov na adresu exprezidenta Ivana Gašparoviča. Ku konkrétnym komentárom sme sa však nedostali a to z toho dôvodu, že denník SME uzavrel diskusiu pre: "Opakované porušenie kódexu" , ako je uvedené aj pod samotným článkom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

článok stránke


My pomáhame, tá naša výška pomoci bola až do 880 EUR. Napr. Maďari dávajú niečo len vyše 300 EUR.

Ak musela slovenská firma obmedziť prevádzku kvôli koronavírusu, môže od štátu žiadať náhradu mzdy pre zamestnanca vo výške 80% jeho priemerného zárobku - maximálne však do výšky 880 eur mesačne. Maďarská firma môže od tamojšieho štátu žiadať náhradu 70% čistej mzdy znížených pracovných hodín zamestnanca. Maximálna výška sa počíta ako dvojnásobok minimálnej mzdy - a teda 321 eur. Tvrdenie Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivé.

maximálne môže 321


Aj zásadná vec je, že vieme, že ten trh, to znamená množstvo peňazí spravovaných v DSS rastie a bude rásť.

Podľa analýzy J. Vravca , dôchodkové fondy získavajú na finančných trhoch stále významnejšie postavenie. Kým začiatkom roka 2007 predstavoval objem spravovaných finančných prostriedkov v dôchodkových fondoch takmer 28 mld.Sk. (0, 93 mld. €, pozn.) v prvom polroku 2007 sa objem majetku spravovaný v DSS zvýšil o 43% a dosiahol hodnotu 40 mld. Sk (1, 33 mld. €, pozn.) . Hodnota spravovaného majetku aj naďalej stúpala a počas tretieho štvrťroka 2007 dosiahla 45,6 mld. Sk (1, 51 mld. €, pozn.) . Začiatkom roka 2008 evidovali dôchodkové správcovské spoločnosti vo svojich fondoch už majetok vo výške 52,72 mld. Sk (1, 75 mld. €, pozn.) , čo predstavuje nárast o 88% oproti začiatku roka 2007. K 27. novembru 2010 mali spoločnosti vo fondoch majetok v hodnote 2, 8 mld. eur . Šesť dôchodkových správcovských spoločností v súčasnosti spravuje majetok sporiteľov v sume takmer 3,72 mld. eur (údaj k 7. januáru 2011). Z týchto údajov je zrejmý rast majetku, ktorý DSS spravujú vo fondoch. Dátum zverejnenia analýzy: 17.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

analýzy J. Vravca
2, 8 mld. eur
3,72 mld. eur


V podstate došlo jednoznačne len na základe Najvyššieho kontrolného úradu o nejakých 0,2% pochybenia, že neboli účelovo vynaložené prostriedky.

Podľa správy ČTK bolo v "nástenkovom tendri" na ministerstve výstavby pod vedením Igora Štefanova z SNS zle použitých 32 444 eur zo sumy 13,06 milióna, čo v percentuálnom vyjadrení predstavuje 0,2%. Ján Slota ale nespomína ďalšie takmer 4 milióny, okolo ktorých vznikli podozrenia. Na stránke NKÚ nie sú uverejnené správy z roku 2010, kedy bola vydaná predmetná správa a nie sú tam ani tlačové správy, takže informáciu nevieme overiť z primárneho zdroja.

správy


Už bezpečnostné zložky hlásia, že tie trasy (utečencov, pozn.) môžu ísť cez Ukrajinu.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko člen maďarskej armády povedal, že trasa utečencov sa môže zmeniť. Náčelník štábu maďarskej armády na univerzite v Debrecíne povedal, že: " Trasa migrantov smerujúcich na západ sa môže zmeniť. Je treba rátať aj s tým, že prídu smerom z Ruska a Gruzínska cez Ukrajinu." zdroj ( sme.sk ) Náčelník štábu sa odvolával na na najnovšie informácie od vojenských tajných služieb.

sme.sk


Rastú nám platy, reálne mzdy rastú najviac za posledných 7 rokov, len v druhom štvrťroku tohto roku štatisticky rastú reálne mzdy o 4,9%, o 5% medziročne.

Je pravdou, že rast reálnej mzdy bol v 2. štvrtroku 2014 na úrovni 4,9 %. Vyšší rast reálnej mzdy bol len 1. štvrtroku 2008. Platí však, že priemer rastu reálnej mzdy roka 2008 bol nižší ako 4,9 % a zároven aj štvrtroky 2007. Je teda pravdou, že ide za sedem rokov najvyšší nárast reálnej mzdy. Viaceré zdroje potvrdzujú , že rast reálnych miezd bol najrýchlejší za posledných devät rokov. Jedným z dôvodov tohto javu môže byt aj nízka inflácia. Výrok ministra hodnotíme ako pravdivý. Septembrová prognóza IFP uvádza (s. 4), že reálne mzdy budú v roku 2014 rást najrýchlejšie od roku 2007. Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

potvrdzujú prognóza


A čo sa týka Košíc, len taká maličkosť. Teraz tam skončilo kolektívne vyjednávanie. V priemere, v priemere od budúceho roka tam budú vyššie mzdy pre sestry, pre sestry vo výške 90 eur.

K protestujúcim sestričkám, ktoré hromadne podávajú výpovede, sa nedávno pridali aj sestričky v Košiciach. 64 výpovedí dali najmä sestry, ktoré pracujú na oddeleniach anestéziológie a intenzívnej medicíny. Demagog.sk sa nepodarilo získať žiadne relevantné informácie o výsledkoch kolektívneho vyjednávania v Košiciach. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. „Dokopy je v slovenských nemocniciach k dnešnému dňu (30. november 2015, pozn.) 958 hromadných výpovedí sestier a pôrodných asistentiek,“ tvrdí prezidentka Slovenskej komory sestier Iveta Lazorová."

pridali


...ja som mal tu česť osobne rokovať s celou delegáciou (Európskej komisii, pozn.) a mal som možnosť aj s pánom ministrom Kažimírom, na spoločnom rokovaní, informovať ich o opatreniach, ktoré prijímame v oblasti boja proti daňovým únikom a tam Slovenská republika naozaj, za posledné roky, dosiahla výrazný pokrok, čo uznáva aj komisia.

S delegáciou Európskej komisie o stave eurofondov na Slovensku diskutoval Pellegrini 3. októbra 2017 v Piešťanoch na zasadnutí Národného monitorovacieho výboru pre európske štrukturálne a investičné fondy 2014 – 2020. Súčasťou stretnutia bola aj diskusia o Akčnom pláne na posilnenie transparentnosti a zjednodušovania eurofondov. Informáciu o spoločnom rokovaní Pellegriniho a Kažimíra s delegáciou Európskej komisie sa nám nepodarilo dohľadať. O opatreniach proti daňovým únikom diskutoval Kažimír (bez Pellegriniho) počas slovenského predsedníctva v Rade EÚ s ministrami financií EÚ. V hodnotiacej správe pre Slovensko vydanej Európskou komisiou v marci 2018 sa uvádza, že Slovensko dosiahlo v boji proti daňovým únikom isté pokroky. Zároveň však správa dodáva, že zlepšenie je limitované a mohlo byť väčšie ( .pdf , s. 19 a 46). Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže pokrok, o ktorom hovorí Pellegrini, nebol taký výrazný.

monitorovacieho predsedníctva .pdf


Máme najvyššiu produktivitu práve v regióne V4.

Podľa štatistík Eurostat , malo Slovensko v roku 2012 (posledné údaje) produktivitu práce na jednu zamestnanú osobu na úrovni 80,7% priemeru EÚ. Inými slovami, v produktivite Slovensko v roku 2012 vyrobilo takmer 81% toho čo priemerný obyvateľ EÚ 27. Česká republika mala produktivitu 72,3% priemeru EÚ 27, Maďarsko 69,8% a Poľsko 72,2%. Slovensko naozaj malo najvyššiu produktivitu práce za rok 2012 z krajín V4. Výrok R. Fica hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat produktivitu


Za to (výpadok ruského plynu cez Ukrajinu, pozn.) zaplatíme spoločne 50-70 miliárd eur v Európskej únii.

Ruská spoločnosť Gazprom ukončila 1. januára 2025 dodávky plynu cez Ukrajinu do štátov Európskej únie. Dôvodom bolo nepredĺženie tranzitnej dohody zo strany Ukrajiny. Konkrétne prognózy zvýšenia nákladov pre členské štáty EÚ doposiaľ zverejnené neboli, keďže tie sa odvíjajú primárne od cien na svetovom trhu s plynom, ktorý je v posledných rokoch značne volatilný, teda dochádza na ňom ku skokovým cenovým zmenám. Podľa prognózy Svetovej banky má cena plynu v Európe v roku 2025 rásť , no neskôr sa má v roku 2026 stabilizovať. Rozhodujúcim faktorom pre ceny plynu v roku 2025 bude aj cena skvapalneného zemného plynu, keďže dopyt po ňom bude podľa Svetovej banky rásť nielen v Európe ale aj vo Východnej Ázii. Výrok v súčasnosti preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Ministerstvo hospodárstva SR odhadlo , že zastavenie dodávok ruského plynu cez Ukrajinu bude viesť k zvýšeniu dodatočných nákladov na plyn v sume približne 51 miliárd eur a nákladov na sprostredkovanie elektriny v Európe o 77 miliárd eur v cenách elektrickej energie. Ministerstvo ako zdroj uvádza kvalifikované odhady, no tie sa nám nepodarilo overiť z nezávislých zdrojov.

Európska únia je na ukončenie tranzitu pripravená . Podľa analytického inštitútu Bruegel podiel ukrajinského tranzitu na celkovom dovoze plynu do EÚ klesol z 11 % v roku 2021 na približne 4 % v roku 2023. Najväčší dopad má ukončenie ukrajinského tranzitu na Rakúsko, Maďarsko a Slovensko, ktorým podľa Medzinárodnej energetickej agentúry tento tranzit pokrýval 65 % dopytu po plyne (. pdf , s. 24). V EÚ klesla aj celková spotreba ruského plynu. Podiel potrubného plynu, ktorý do EÚ prichádza z Ruska poklesol zo 40 % v roku 2021 na 8,7 % v roku 2023. Spolu s ruským skvapalneným plynom tvoril tento podiel približne 15 % celkového importovaného plynu do EÚ. Zároveň by sa nemali výrazne zmeniť ani spotrebiteľské ceny.Tranzitné náklady na prepravu plynu môžu byť rôzne v závislosti od prepravných trás, ich vzdialenosti a poplatkov. V prípade Slovenska sa môžu napríklad vyšplhať na minimálne o 140 miliónov eur ročne.

ukončila dochádza rásť dopyt rásť odhadlo pripravená klesol pokrýval pdf prichádza môžu