Je kariérny prokurátor (Čižnár, pozn.), je na významnej funkcii na prokuratúre, pretože riadi krajskú prokuratúru...

Jaromír Čižnár v minulosti pôsobil ako okresný prokurátor a predseda Rady prokurátorov. V súčasnosti je krajským prokurátorom v Bratislave. Tvrdenie Róberta Madeja teda hodnotíme ako pravdivé, nakoľko je Čižnár na základe uvedených informácií kariérnym a významne postaveným prokurátorom. Jaromír Čižnár je v súčasnosti krajským prokurátorom v Bratislave . Informácii o ňom je však veľmi málo.

Bratislave
Slovenský rozhlas
TASR


Toto čo sa udialo, že dve herne už ohlásili zánik, je to určite vďaka nám, vďaka Banskobystričanom, ktorí videli naše video, videlo ho 20 000 ľudí.

Igor Kašper zverejnil video, v ktorom sa venuje problematike herní v Banskej Bystrici na svojej oficiálnej webstránke ako aj na svojej kandidátskej stránke na sociálnej sieti Facebook. Riešenie tohto problému uvádza ako jednu z tém svojho volebného programu. Na kandidátskej stránke na facebooku toto video zhliadlo 13 000 ľudí. Informácia o počte ľudí, ktorí si pozreli spomínané video na oficiálnej webstránke Igora Kašpera, nie je dohľadateľná, keďže touto informáciou disponuje iba spravovateľ webstránky.

webstránke vyjadril


Tam je miliónová alebo 1,5 miliónová armáda zo severokórejskej strany.

Aj napriek tomu, že rozsah, ktorý František Šebej poskytol vo svojom výroku, je zbytočne široký, jeho výrok hodnotíme ako pravdivý. Veľkosť severokórejskej ľudovej armády je možné iba odhadovať, nakoľko tento údaj režim oficiálne nezverejňuje, pričom najčastejšie citovaný odhad skutočne hovorí o viac ako milióne aktívnych vojakov.

IISS takmer odhady záložných


Bude potrebné ešte zhruba 1 000 parkovacích miest, aby sme mohli splniť tú podmienku jedno parkovacie miesto k jednému bytu.

Opatrenie jedno parkovacie miesto k jednému bytu je súčasťou návrhu všeobecne záväzného nariadenia (VZN) mesta Prešov o parkovaní. Podľa tohto návrhu by sa malo zaviesť regulované rezidenčné parkovanie tak, aby obyvatelia bytových domov na sídliskách, ktorí sú vlastníkmi áut, mali aspoň jedno isté parkovacie miesto v blízkosti ich bydliska. Keďže nie je známy počet bytov na prešovských sídliskách, nevieme určiť, koľko parkovacích miest chýba k splneniu tohto cieľa. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Prešov má problémy s parkovaním na sídliskách dlhodobo . Rezidenčné parkovanie by malo pomôcť situáciu vyriešiť. " Základnou filozofiou je: jeden byt = jedno parkovacie miesto. Člen rodiny si požiada o vydanie parkovacej karty, ktorá mu bude vydaná (zdarma alebo za poplatok – rozhodovať budú poslanci v MsZ) a s touto kartou budú môcť využívať akékoľvek parkovacie miesto v okolí bytovky, resp. svojho bydliska, " uvádza oficiálna stránka mesta Prešov. " Nárok na rezidenčnú kartu majú obyvatelia s trvalým pobytom v zóne alebo obyvatelia s trvalým pobytom v inej časti Prešova, ktorí majú platný nájomný vzťah k bytu v danej zóne. Zároveň sú vlastníkmi motorového vozidla alebo jeho držiteľmi na základe prenájmu ." Ľavicoví klub mestských poslancov na mestskej rade o všeobecne záväznom nariadení o parkovaní nehlasoval . Namiesto toho títo poslanci navrhovali, aby sa najprv postavili parkoviská, až potom prijalo VZN. Takisto chceli, aby sa rezidentské karty občanom vydávali bez poplatku. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

rezidenčné dlhodobo oficiálna nehlasoval


Podľa Svetového ekonomického fóra je totiž najvážnejším problémom mojej krajiny nadmerná byrokratická záťaž.

Domnievame sa, že je zjavný rozdiel medzi "neefektívnou vládnou byrokraciou" a "nadmernou byrokratickou záťažou", a preto hodnotíme výrok Jaroslava Pašku ako nepravdivý. Podľa Svetového ekonomického fóra totiž nie je najvážnejším problémom Slovenska "nadmerná byrokratická záťaž", ako tvrdí Paška, ale "neefektívna vládna byrokracia". Zároveň treba upozorniť, že "korupciu" ako najväčší problém označilo len o jeden percentuálny bod menej respondentov. Podľa aktuálnej Správy o globálnej konkurencieschopnosti 2013-2014 , ktorú vypracovalo Svetové ekonomické fórum, sú tri najväčšie prekážky v podnikaní na Slovensku tieto (s. 342): 1. Neefektívna vládna byrokracia (19,7% odpovedí) 2. Korupcia (18,7% odpovedí) 3. Reštriktívne pracovnoprávne predpisy (13,6% odpovedí) Dátum zverejnenia analýzy: 15.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


To sa vôbec nestalo (neboli vypracované dopadové štúdie navrhovaných zmien, pozn.).

Dopadové štúdie k navrhovaným zákonom pravdepodobne neexistujú, nájsť sa ich nepodarilo.


PPP projekty boli financované na 30 rokov na úrovni 9 až 10% pre banky. Najviac získavali banky, nie stavbári. A dnes si Slovensko vie požičať za 2,5%.

Na základe dokumentu Ministerstva dopravy je pravdou, že financovanie PPP bolo nastavené na úrovni 9 až 10%. Je tiež pravdou, že banky by obdržali viac nominálnych platieb ako stavbári. Slovensko si v júni 2013 požičalo za dokonca nižší úrok ako hovorí J. Figeľ. Vzhľadom na to, že si uvedením vyššieho úroku nezlepšuje pozíciu, výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý. Podľa prezentácie Ministerstva dopravy z 24. februára 2012 bolo financovanie troch PPP balíkov naplánovaných za prvej vlády R. Fica na úrovni 9 až 10% (s. 4). Podľa toho istého dokumentu mali za tridsať rokov až 34% nominálnych platieb za náklady na PPP (úroky a poplatky) smerovať bankám. Stavbári by samotnou výstavbou získali 24% nominálnych platieb za náklady. V prípade započítania údržby by získali približne 33% nominálnych platieb za 30 rokov (s. 3). Banky by teda podľa dokumentu Ministerstva dopravy na úrokoch a poplatkoch získali viac ako stavbári. Ministerstvo financií informovalo, že Slovensko si požičalo v júni 2013 za rekordne nízke úroky. Ide o nižšie úroky ako úrok na úrovni 2,5%. MF (18. júna 2013): "Slovensku sa úspešne podarilo predať dlhopisy na japonskom trhu. Slovensko tak prvýkrát v histórii predalo dlhopisy v Japonsku spolu za 29,8 mld. jenov. Väčšina dlhopisov v sume 25,8 mld. JPY je so splatnosťou tri roky a zvyšných 4,2 mld. JPY majú splatnosť 5 rokov. Kratšia splatnosť mala kupón na úrovni 0,72 % p.a. a dlhšia splatnosť 0,99 % p.a ." MF (18. júna 2013): "Pri dlhopisoch s desaťročnou splatnosťou celkový dopyt presiahol 272 mil. eur. ARDAL prijal dopyt na úrovni 112 mil. eur. Väčšina z toho smerovala k domácim investorom. Požadovaný priemerný úrok bol 2,49 % p.a. a priemerná akceptovaná priemerná úroková sadzba dosiahla 2,45 % p.a. V pondelňajších aukciách tiež Slovensko predalo bondy splatné v januári 2017 v hodnote 101 mil. eur. Celkový dopyt pritom dosiahol až 235 mil. eur. Požadovaný úrok v priemere 1,19 % p.a., akceptovaný priemerný úrok napokon dosiahol 1,12 % p.a. " TASR (23. mája): "Slovensko dnes na trhu získalo 1 miliardu eur, a to prostredníctvom predaja novej emisie 5,5-ročných štátnych dlhopisov. Informoval o tom Juraj Pekár z Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL). Celkový dopyt pritom dosiahol 2,81 miliardy eur. Dlhopisy vydáva agentúra k 28. máju tohto roka, splatné sú 28. novembra 2018. Úrokový výnos je stanovený ako pevný na úrovni 1,5 % ročne ." TASR informovala 20. februára 2013 o umiestnení novej emisie desaťročného benchmarkového dlhopisu v hodnote 1,75 miliardy eur na trh. Podľa riaditeľa tlačového odboru ministerstva financií Radka Kuruca: "ide o najlacnejší slovenský dlhodobý dlhopis v histórii. Môžeme to hodnotiť ako prejav dôvery trhov v správnosť nastavenia ekonomickej politiky vlády SR a ocenenie konsolidačného úsilia." Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prezentácie MF MF TASR TASR


Ja som založil ministerstvo medzinárodných vzťahov a riadil som ho. Ja som založil som ministerstvo zahraničných vecí a riadil som ho. Ja som štyri roky riadil ministerstvo kultúry. Štyri roky som viedol súkromnú televíziu.

Ministerstvo medzinárodných vzťahov (dnešné Ministerstvo zahraničných vecí) SR bolo zriadené zákonom č. 347/1990 . Je pravdou, že Milan Kńažko ho viedol od založenia do apríla 1991. Pravdivá je aj informácia, že Milan Kňažko bol štyri roky ministrom kultúry - od roku 1998 do roku 2002 ako nominant SDK. Rovnako je pravda, že Milan Kńažko štyri roky viedol súkromnú televíziu. V rokoch 2003 až 2007 bol generálnym riaditeľom TV JOJ.

347/1990
viedol
ministrom kultúry
riaditeľom


Po raste nezamestnanosti od r. 2010 vo februári 2013 jej miera klesla, v roku 2013 je prírastok nezamestnaných nižší, ako za rovnaké obdobie predošlej vlády.

Je pravdou, že prírastok uchádzačov o zamestnanie je v mesiacoch roka 2013 nižší ako v tých istých mesiacoch roka 2012. SMER-SD síce správne tvrdí, že vo februári 2013 nezamestnanosť poklesla, no na druhej strane, nezamestnanosť od roku 2010 nerástla nepretržite a na konci vlády I. Radičovej a začiatku druhej vlády R. Fica aj klesala. SMER-SD sa dopúšťa faktickej nepresnosti pri tvrdení, že až vo februári 2013 nezamestnanosť klesla. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Nasledovný graf uvádza vývoj evidovanej nezamestnanosti za jednotlivé mesiace od roku 2004 ( SME , 22. apríla 2013, v článku je umiestnený interaktívny graf). Ako je možné z grafu vidieť nezamestnanosť poklesla vo februári a následne veľmi mierne aj v marci 2013. Evidovaná nezamestnanosť od roku 2010 rástla, no nie nepretržite a v niektorých mesiacoch roka 2010, 2011, ako aj 2012 sa objavili poklesy nezamestnanosti. Ku koncu vlády I. Radičovej (marec 2012) začala nezamestnanosť mierne klesať a klesala aj v mesiacoch apríl máj 2012. Počas celého obdobia (júl 2010-marec 2012) vlády Ivety Radičovej rástla narástla evidovaná nezamestnanosť z 12,33% na 13,69%, čiže o približne 1,3 p. b.. Za druhej vlády R. Fica (apríl 2012 - marec 2013) narástla evidovaná nezamestnanosť z 13,4% na 14,68%, čiže nárast o približne 1,3 p.b.. {"dataSourceUrl":"//docs.google.com/spreadsheet/tq?key=0AnPPUkk0OUvbdHdjT1doQnhMQzR1UkthQVlhN0xLbmc&transpose=0&headers=1&range=O1%3AQ128&gid=0&pub=1","options":{"titleTextStyle":{"bold":true,"color":"#000","fontSize":16},"series":{"0":{"color":"#660000","pointSize":0,"lineWidth":4}},"curveType":"function","animation":{"duration":0},"theme":"maximized","lineWidth":2,"hAxis":{"useFormatFromData":true,"title":"Zdroj: u00daPSVaR","minValue":null,"viewWindowMode":null,"viewWindow":null,"maxValue":null},"vAxes":[{"useFormatFromData":true,"title":"","minValue":null,"viewWindow":{"min":null,"max":null},"maxValue":null},{"useFormatFromData":true,"minValue":null,"viewWindow":{"min":null,"max":null},"maxValue":null}],"booleanRole":"certainty","title":"Miera nezamestnanosti","legend":"none","focusTarget":"category","annotations":{"domain":{"style":"line"}},"tooltip":{},"width":527,"height":329},"state":{},"view":{"columns":[0,{"label":"","properties":{"role":"annotation"},"sourceColumn":1},2]},"isDefaultVisualization":true,"chartType":"LineChart","chartName":"Chart 3"} Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


Ja som sa týmto témam (európskym témam, pozn.) venovala vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné záležitosti.

Podľa profilu Moniky Flašíkovej-Beňovej, je členkou Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné záležitosti. Taktiež je členkou delegácie pre vzťahy s Izraelom a n áhradníčkou je vo V ýbore pre zahraničné veci.

profilu


Mimochodom ak tu pan Rafaj teraz hovoril o tom, že sa máme správať rozpočtovo zodpovednejšie, tak Slovenská národná strana je jediná politická strana zastúpená v Národnej rade, ktorej zástupca sa nezúčastňoval na príprave návrhu ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti. Na tom participoval priamo aj Smer

Portál sme.sk uviedol, že na príprave ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti pracujú poslanci koalície a Smeru.

sme.sk

ČTK


Ja neviem, koľko má teraz Smer členov, ale keď si zoberiete, že je skoro 4 milióny 300 tisíc myslím voličov a vlani, teda predvlani vo voľbách bolo 2 milióny 600, ktorí lístok odovzdali, no tak nech je to u Smeru 0,4 %.

Prezident síce správne uvádza počet zúčastnených voličov v parlamentných voľbách v roku 2012, nesprávne však uvádza počet oprávnených voličov a nesprávne tiež uvádza podiel počtu členov SMER-u voči celkovému počtu zúčastnených voličov. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V parlamentných voľbách v roku 2012 mohlo podľa Štatistického úradu SR voliť 4 392 451 obyvateľov. Pri posledných konaných voľbách, teda voľbách do orgánov samosprávnych krajov (koniec roku 2013), eviduje ŠÚ SR 4 463 039 oprávnených voličov. Gašparovič sa teda mýli, ak uvádza "skoro 4 300 000 voličov". Gašparovič uvádza korektný počet voličov, ktorí hlasovali v parlamentných voľbách v roku 2012. ŠÚ SR uvádza 2 596 443 voličov (Gašparovič spomína 2,6 milióna zúčastnených voličov). Prezident sa však mýli, ak uvádza že podiel počtu členov strany SMER-SD tvorí 0,4% z celkového podielu zúčastnených voličov. Podľa najaktuálnejšej výročnej správy evidovala strana SMER-SD v roku 2012 (údaj k 31. 12.) 16 376 členov (str. 42). V skutočnosti teda tento podiel predstavuje hodnotu 0,63%. Aby sme dosiahli 0,4% mieru, musela by strana SMER-SD mať cca 10 386 členov. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

parlamentných voľbách
voľbách do orgánov samosprávnych krajov
uvádza
výročnej správy


Predaj z dvora, samozrejme chceme obnoviť. Otázka je akú spotrebnú daň teraz dáme.

Ľ. Jahnátek má pravdepodone na mysli obnovu stavu pred zrušením zníženej sadzby DPH ako aj navrátenie parametrov predaja z dvora z roku 2009. Predaj z dvora , ktorý umožňuje lokálnym prvovýrobcom realizovať predaj domácich výrobkov priamo spotrebiteľom, je stále platný. Predaj z dvora bol za vlády I. Radičovej zmenený nariadením vlády 359/2011 a 360/2011 , ktoré umožňovalo výrobcom predávať malé množstvo priamo spotrebiteľom a maloobchodným prevádzkam bez sprostredkovateľov. Podmienkou predaja bol vzdialenosť do dvoch hodín. Podpora predaja z dvora je aj súčasťou Programového vyhlásenia vlády . (.pdf, s.23). Programové vyhlásenie vlády však presne nešpecifikuje akými nástrojmi plánuje podporiť predaj z dvora. "V oblasti poľnohospodárskej a potravinárskej výroby vláda podporí spracovanie a finalizáciu produktov z domácej výroby, okrem iného aj zvýšením propagácie a podpory predaja domácich potravín. Využije všetky dostupné ekonomické a právne nástroje na podporu finalizácie produktov v podnikoch poľnohospodárskej prvovýroby a predaj čerstvých potravín týmito podnikmi priamo konečnému spotrebiteľovi. " Dôležitou zmenou (.pdf) za vlády I. Radičovej bola zmena sadzbyDPH, pretože sa zrušila znížená 6% sadzba DPH na špecifikované druhy potravín: "Znížená sadzba DPH 6 % zo základu dane, ktorá sa uplatňovala od 1.5.2010 na konkrétne v zákone špecifikované druhy potravinárskych výrobkov, vyrábané a uvádzané na trh podľa osobitných predpisov tzv. predaj z dvora , sa ruší." Ľ. Jahnátek má pravdepodone na mysli obnovu stavu pred zrušením zníženej sadzby DPH ako aj navrátenie parametrov predaja z dvora z roku 2009. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Predaj z dvora

priamo

Programového vyhlásenia vlády

zmenou


Mnohé európske mestá, napríklad Viedeň, alebo Kodaň, majú prioritu hromadnej dopravy stanovenú tak, že na vrchole, alebo top priorita je peši, potom je na bicykli, potom mestská verejná doprava, a až potom autá.

Dokumenty stratégie Viedeňskej i Kodaňskej dopravnej politiky potvrdzujú stanovené priority týchto miest, tak ako ich opisuje Ivo Nesrovnal a preto tento výrok hodnotíme ako pravdivý.

Viedeňskej Kodaňskej


To nemá nič spoločné so štátom. Štát sa správal absolútne aj vláda zodpovedne a dávame novej vláde k dispozícii viacej ako polovičku štátneho rozpočtu. Viacej ako polovičku.

Ako je uvedené vyššie, nová vláda by mala mať k dispozícii viac ako polovicu rozpočtom predpokladaných financií na výdavky.


V roku 2009, z roka 2009 na rok 2010, pán Kaliňák, ste zobrali rezortu obrany 200 miliónov eur. Brutálnym spôsobom ste zobrali obrane 200 miliónov eur. To je prosím pekne jedna pätina štátneho rozpočtu.

Výdavky štátneho rozpočtu pre kapitolu Ministerstva obrany SR za rok 2009 bol vo výške 1 045 712 397 EUR. V roku 2010 sa znížil na 822 943 926 EUR. Rozdiel v objeme financií predstavuje 222 768 471 EUR, čo je takmer pätina rozpočtu pre rezort ministerstva obrany za rok 2009.

Ministerstva obrany SR


Jedného poslanca máme teraz (hnutie OĽaNO v Európskom parlamente, pozn.).

Slovenská republika má v súčasnosti 13 poslancov pôsobiacich v Európskom parlamente. Jedným zo slovenských europoslancov je Branislav Škripek, ktorý počas plnenia mandátu od roku 2014 politicky prislúchal k hnutiu OĽaNO. Výrok Igora Matoviča tým pádom hodnotíme ako pravdivý. Okrem Branislava Škripeka pôsobia v Európskom parlamente poslanci , ktorí sú členmi, resp. boli kandidátmi strán KDH, Smer-SD, SaS, NOVA, SMK, Most-Híd a SDKÚ-DS. V Eurovoľbách 2019 Škripek nekandiduje s podporou OĽaNO. Spolu s Annou Záborskou sa nachádza v čele kandidátky novozaloženej konzervatívnej strany - Kresťanskej únie , pri ktorej vzniku stál.

europoslancov
poslanci
Kresťanskej únie
vzniku


Politika návratov neúspešných žiadateľov o azyl nebola dôsledne realizovaná európskymi štátmi.

Je pravdou, že súčasná miera uskutočnených návratov vrámci EÚ sa pohybuje na hranici 40%. Toto relatívne nízke číslo je vo veľkej miere pravdepodobne dôsledkom nespolupráce domovských krajín daných migrantov. Argument napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

Súčasné dokumenty zaoberajúce sa migračnou politikou zdôrazňujú, že " n eoddeliteľnou súčasťou regulácie migrácie a dôležitým nástrojom v boji proti nelegálnej migrácii je i návratová a reintegračná politika. Jej realizácia sa vykonáva v súlade s legislatívou a odporúčaniami Európskej únie v tejto oblasti s dôrazom na transparentnosť a humánnosť. " ( .pdf , p. 6)

Efektívnosť návratovej politike nezávisí iba od samotných členských krajín ale aj od " kooperácie s krajinami mimo EÚ, na základe dohody o readmisii, ktorá je rovnako potrebná k zaisteniu toho, aby bola návratová politika uvedená do chodu. "

Z legislatívneho hľadiska má Európska Únia návratovú politiku zabezpečenú: " Každoročne je približne 400 až 500 tisíckam cudzincov nariadené opustiť EÚ, pretože do nej vstúpili či pobývali bez oprávnenia. Avšak iba 40% z nich bolo navrátených do ich krajiny pôvodu alebo do krajiny, z ktorej pricestovali do EÚ . (...) Koncom roku 2010 vstúpili do platnosti tzv. všeobecné pravidlá návratu, odsúhlasené členmi EÚ v 2008. Tie poskytujú priamočiare, transparentné a rovnoprávne všeobecné pravidlá pre návrat a vysťahovanie migrantov, ktorí tu pobývajú bez oprávnenia, využitie donucovacích prostriedkov, zadržanie a opätovný vstup, a to všetko v súlade s rešpektovaním ľudských práv a základných slobôd danej osoby. "

Avšak problém nastáva vtedy, keď daná krajina, do ktorej má byť cudzinec navrátený, odmieta spolupracovať: " Zatiaľ čo je v záujme krajiny príchodu, aby sa podieľala na dohodách o readmisii, ktoré by zjednodušili vyhostenie neoprávnených migrantov, záujem krajiny pôvodu môže byť o čosi menej evidentný. Predovšetkým preto, lebo ekonomická situácia týchto krajín do veľkej mieri závisí od príjmov ich (či už oprávnených alebo neoprávnených) emigrantov žijúcich v zahraničí, čo vtedy keď je migrácia považovaná za akýsi poistný ventil vypúšťajúci tlak v krajine s vysokou nezamestnanosťou. " ( .pdf , p. 27)

Ani návratová politika Slovenskej republiky nie je dokonalá. Napríklad v rokoch 2008 a 2009 bola úspešnosť návratovej politiky pod 80% ( .pdf , p. 50), no je možné, že i nižšia, pretože tieto štatistiky porovnávajú čísla cudzincov, ktorým bolo nariadené krajinu opustiť a množstvo cudzincov, ktorí danú krajinu aj opustili (no medzi nimi sú započítaní aj tí, ktorí tak učinili dobrovoľne).

.pdf kooperácie legislatívneho .pdf .pdf


Počty pravidelne jazdiacich vlakov boli navýšené o 105 ks a začali sme s obnovou vozového parku – do konca 2015 bude 60 % výkonov v regionálnej preprave v moderných vlakoch.

V decembri 2014 informovala riaditeľka komunikácie ZSSK o navýšení vlakových spojení o 105 spojov. Či je navýšenie na 100 % realizované sme nedokázali zistiť. V decembri 2014 minister dopravy Ján Počiatek na tlačovej konferencii vyhlásil, že do konca roka 2015 bude 60 % výkonov v regionálnej doprave v moderných vlakoch. O modernizácii na slovenských železniciach svedčia informácie z oficiálnej stránky ZSSK . Skutočný stav výkonov regionálnej železničnej doprave v moderných vlakoch, však budeme s určitosťou vedieť zhodnotiť až na konci roka 2015, resp. vo výročnej správe za rok 2015. Výrok ako celok hodnotíme ako neoveriteľný. Ministerstvo dopravy , 17. decembra 2014: „Na konci roku 2015 bude v regionálnej doprave vďaka eurofondom dokopy 61 nových ucelených vlakov a až 100 nových a modernizovaných vozňov a rušňov, čo znamená, že až 60 % výkonov v regionálnej doprave bude na moderných vlakoch,“ povedal dnes v Bratislave minister J. Počiatek." 14. decembra 2014 ZSSK informovala : "Od nedele 14. decembra vstúpi do platnosti nový cestovný poriadok vlakov Železničnej spoločnosti Slovensko, a.s. (ZSSK). Na koľajniciach pribudne 105 nových vlakových spojení, čo predstavuje navýšenie dopravy o vyše 5 %. Ako v utorok informovala riaditeľka odboru komunikácie ZSSK Jana Morháčová, celkovo tak spoločnosť realizuje vyše 1 600 vlakov." Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

informácie
ZSSK
Ministerstvo dopravy
informovala


Sú krajiny, ktoré nemajú vakcíny, ktoré bojujú o to, aby mohli mať nejaké vakcíny.

Aj keď v Európskej únii je problém skôr vakcíny minúť, stále sú vo svete krajiny, kde ich nie je dostatok. V afrických štátoch, ako napríklad Nigéria, je zaočkovanosť k decembru 2021 iba 1,9 %, v Demokratickej republike Kongo či v Burundi je to dokonca pod 1 %. Pravdepodobnou príčinou však nie len problém v dodávaní vakcín, ale aj chýbajúca infraštruktúra či nedôvera občanov vo vakcíny. Dodávky vakcín do nízkopríjmových krajín zabezpečuje projekt Covax, avšak ani dodávky z neho nebudú stačiť na to, aby Afrika dosiahla aspoň 40% zaočkovanosť. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zaočkovanosť problém nebudú


V Európskej únii, že takýto balík obrovský tam odošleme, vráti sa nám z toho slabá 3/4 a ešte aj to je účelovo viazané, čiže nemôžme robiť v tom štáte, čo potrebujeme z tých financií.

Slovensko je dlhodobo tzv. čistým prijímateľom prostriedkov z EÚ. Naposledy v roku 2023 bolo pre Slovensko z rozpočtu EÚ vyhradených 5,1 miliardy eur, pričom prispelo približne jednou miliardou eur. Slovensko teda v poslednom roku prispelo do rozpočtu EÚ len pätinou sumy, ktorá mu bola vyhradená z fondov EÚ. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Rozpočet Európskej únie sa skladá z dvoch hlavných častí: viacročného finančného rámca ( VFR ), ktorý stanovuje dlhodobé výdavkové limity, a ročného rozpočtu , ktorý určuje konkrétne výdavky na jednotlivé politiky v danom roku.

VFR je dlhodobý finančný plán Európskej únie, ktorý stanovuje maximálne limity výdavkov pre rôzne oblasti politiky, v súčasnosti na obdobie siedmich rokov. Jeho hlavným cieľom je zabezpečiť stabilitu a predvídateľnosť financovania. VFR navrhuje Európska komisia, no jeho konečnú podobu schvaľujú členské štáty v Rade EÚ a Európsky parlament.

Súčasný VFR na roky 2021-2027 vo výške 1074,3 miliárd eur bol navrhnutý v roku 2018, schválený bol v roku 2020 s doplnením o Plán obnovy NextGenerationEU (NGEU) vo výške 750 miliárd eur.

VFR bol v rámci revízie zvýšený o 64,6 miliardy eur na financovanie priorít, ako je podpora Ukrajiny, riadenie migrácie a vonkajšia činnosť. Kombinované finančné prostriedky pre VFR na roky 2021 – 2027 tak predstavujú celkom 2,07 miliardy eur.

Ročný rozpočet EÚ je finančný plán, ktorý určuje presné výdavky EÚ na jeden kalendárny rok a slúži na realizáciu priorít stanovených vo VFR. Návrh pripravuje Európska komisia, ktorý potom posudzuje Rada a Európsky parlament.

V roku 2023 EÚ hospodárila s celkovým rozpočtom vo výške 355,2 miliardy eur, z toho 186,6 miliardy eur v záväzkoch, a 168,6 miliardy eur v platbách.

Pre rok 2023 bolo Slovensku pridelených 5,1 miliardy, z toho 1,6 miliardy eur tvorili prostriedky NGEU.

V tom istom roku Slovensko do rozpočtu EÚ prispelo približne jednou miliardou eur. Z toho 945,8 miliónov tvorili príspevky z vlastných zdrojov, napríklad z DPH, z HDP a za množstvo nerecyklovaného plastového odpadu a 113,7 miliónov tvorili tradičné vlastné zdroje, hlavne clá.

Európska únia poskytuje finančné prostriedky na programy a projekty vo forme grantov, dotácií, úverov a ocenení. EÚ vyžaduje dodržiavanie prísnych predpisov na zabezpečenie dôkladného dohľadu nad využívaním finančných prostriedkov a zaistením ich transparentnosti a zodpovedného vynakladania.

VFR rozpočtu VFR VFR NextGenerationEU zvýšený rozpočet hospodárila pridelených rozpočtu napríklad poskytuje


Ale dala na to (EÚ na 1 cestovanie zdarma pre 18ročných po EÚ, pozn.) 40 miliónov a týka sa to pár tisíc ľudí. A my sme dali 13 miliónov pre 1,2 milióna ľudí.

Robert Fico má na mysli projekt Európskej únie #DiscoverEU, v rámci ktorého získalo 15-tisíc mladých ľudí vo veku 18 rokov bezplatný cestovný lístok na vlakovú dopravu, s ktorým mohli počas leta cestovať po Európe. EÚ na projekt vyčlenila 12 miliónov eur. Ročné výdavky na vlakovú prepravu zadarmo na Slovensku predstavujú 13 miliónov eur, pričom ju využíva približne 1,16 milióna ľudí. Keďže Fico značne nadhodnotil výšku nákladov na projekt #DiscoverEU, hodnotíme výrok ako nepravdivý. Projekt #DiscoverEU, ktorý bol prvýkrát spustený tento rok, plánuje EÚ rozšíriť . Cestovný lístok zadarmo by tak v budúcnosti mohlo dostať až 1,5 milióna mladých Európanov. Náklady by mali dosiahnuť 700 miliónov eur. Vlaková preprava zadarmo pre žiakov, študentov a dôchodcov stojí štátny rozpočet ročne približne 13 miliónov eur. Suma je vyrátaná na základe výpadkov tržieb z prepravy cestujúcich Železničnej spoločnosti Slovensko (ZSSK) a čiastočne spoločnosti RegioJet, a. s. (na trati Bratislava - Komárno) od zavedenia vlakov zadarmo v novembri 2014 vládou SMER-SD. Ministerstvo dopravy a výstavby SR uviedlo, že za roky 2015 až 2018 sa na bezplatnú vlakovú prepravu minulo najmenej 52 miliónov eur. Hovorkyňa ministerstva dopravy a výstavby Karolína Ducká informovala, že "presne určiť výpadok tržieb súvisiaci so zavedením bezplatného cestovného pre vybrané skupiny obyvateľov prakticky nie je možné. Počas posledných vyše troch rokov sa výrazne menia cestovné návyky obyvateľstva." Počet cestujúcich zaregistrovaných na bezplatnú prepravu ku koncu augusta predstavoval 1,16 milióna. Z celkového počtu zaregistrovaných tvoria 45,4 % študenti a 54,6 % dôchodcovia. Z celkového počtu pasažierov tak približne polovica približne polovica cestuje zadarmo. Počas tohto roka ZSSK zatiaľ prepravila vyše 17 miliónov cestujúcich s nárokom na bezplatnú prepravu. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

vyčlenila Slovensku rozšíriť stojí


Na Slovensku, a to je jediný štát v regióne, sa finančné zdroje zvyšujú (do školstva pozn.).

Nedokážeme overiť, či je Slovensko jediná krajina, kde sa finančné zdroje do školstva zvyšujú. Záležalo by tiež podľa akého kritéria by sme to hodnotili. Či krátkodobého alebo dlhodobého, či v absolútnom množstve alebo relatívne k HDP.

Treba však podotknúť, že Slovensko prispieva spomedzi európskych krajín najmenej v pomere ku HDP.

Publikácie OECD " Education at glance " Indicator B uvádza, že Slovensko prispieva na školstvo okolo 4,7% HDP. Oproti minulým rokom sa však náš príspevok z HDP zvyšuje.

rok 2000: 4,1% HDP

rok 2005: 4,4% HDP

rok 2009: 4,7% HDP

Z dlhodobého hľadiska nie sme jediný štát, ktorý tieto finančné príspevky zvyšuje.

Education at glance


53 % vyčerpaných eurofondov k dnešnému dňu...

Podľa prehľadu Ministerstva financií sa uvádza že z celkového záväzku 2007-2013 v rámci všetkých 14 operačných programov programového obdobia 2007-2013 Slovenská republika vyčerpala k 31.12.2013 prostriedky vo výške 5 937,24 mil. EUR, čo predstavuje čerpanie na úrovni 51,04 %.

Ministerstva financií


Keď je číslo 70 - 80 percent legislatívy, ktoré mi tu prijímame v priebehu roka do našej legislatívy ako členského štátu.

Tejto téme sa venovali naši ceskí kolegovia z Demagog.CZ, pricom o nej napísali aj samostatný clánok na blogu . Jeho hlavnou myšlienkou je, že "Neexistuje žiadny presný, racionálny a použitelný spôsob, ako vypocítat percento národnej legislatívy ovplyvnenej Európskou úniou." Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

clánok na blogu

The Myth of Europe’s “Democratic Deficit”

faktoid

publikácii

zhrnul

štúdii

uviedla


Teraz sme dali podnet, aby boli zverejňované zo zákona všetky meritórne rozhodnutia orgánov činných v trestnom konaní.

D. Lipšic poukazoval na novelu z ákona z 8. decembra 2010 , ktorou sa mení a dopĺňa zákon č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. Prezident Ivan Gašparovič však túto novelu zákona vrátil NR SR na opätovné prerokovanie.

novelu z
ákona z 8. decembra 2010
vrátil


Lebo naozaj sú všelijaké reči. Napríklad dnes vieme, že zbraň vrahovi bola vydaná myslím v roku 2005. Takže aby sme si povedali, aké sú aj súvislosti.

O roku 2005 hovoril policajný prezident na tlačovej konferencii .

na tlačovej konferencii


Odcitujem pána Kažimíra, povedal na margo, keď sme schválili DPH dočasne zvýšenú o 1% s tým, že potom klesne, povedal, citujem pána Kažimíra: "Pri každom zvýšení DPH ceny rastú, no pri jej znížení neklesajú."

V Hospodárskych novinách vyšiel ešte v septembri roku 2010 článok, z ktorého sme vybrali výrok P. Kažimíra: "Pri každom zvýšení dane z pridanej hodnoty ceny rastú. No pri jej znížení neklesajú. Určite to povedie k zdražovaniu."

Hospodárskych novinách


Zákon o rodine hovorí, že manželstvo je jedinečný zväzok muža a ženy. Presne túto formuláciu posúvame do ústavnej roviny…

Čl. 1

1. V čl. 41 odsek 1 znie:

„(1) Manželstvo je jedinečný zväzok jedného muža a jednej ženy . Slovenská republika manželstvo všestranne chráni a napomáha jeho dobru. Manželstvo, rodičovstvo a rodina sú pod ochranou zákona. Zaručuje sa osobitná ochrana detí a mladistvých.“.

Zákone č.36/2005 Z.z. o rodine
TA3,25. februára 2014
TA3,26. februára 2014
Návrh


Také tie reči o tom, že Sulík bol poverený tým, že niekoho poveruje. No z ústavného hľadiska ani nebola iná možnosť. Jednoducho niekto to musel urobiť.

Ak by sme chceli byť úplne presní, tak z ústavného hľadiska nebola možnosť ani jedna, Ústava totiž verejnoprávne médiá, ich riadenie a vedenie nijak neupravuje. Z hľadiska iných možností mohol zákon, ktorý dal túto právomoc predsedovi parlamentu, určiť úplne iný spôsob - menovanie vládou, priamo ministrom, nejakou komisiou či radou RTVS (ktorá zatiaľ neexistuje, vznikne až s riadnym šéfom inštitúcie).


Tak Radoslav Procházka určite nebude spoločným kandidátom, takisto ako predpokladám ani pán Čarnogurský nebude spoločným kandidátom. K tomu som sa vyjadroval ešte minulý rok niekedy na jeseň, keď teda oznámil, že má záujem.

Správy o Jánovi Čarnogurskom a jeho zvažovaní kandidatúry na prezidenta sa objavili ešte začiatkom minulého roku, je však pravdou, že približne na jeseň sa Čarnogurský vyslovil , že kandidovať chce, a koncom roku začal zbierať potrebné podpisy.

Predseda Mosta-Híd Béla Bugár sa nebude v nasledujúcich voľbách uchádzať o post prezidenta. Opozícia by totiž podľa neho mala hľadať takého kandidáta, ktorý by bol priechodný pre všetky strany stredopravého spektra.

Na Slovensku navyše podľa neho dodnes existujú isté predsudky voči kandidátovi, ktorý reprezentuje aj menšinu. V budúcnosti by však podľa neho takýto kandidát uspieť mohol.

"Stále máme očakávanie, respektíve presvedčenie, že väčšia časť opozície sa bude vedieť dohodnúť na jednom kandidátovi. Vidíme pár ľudí, ktorí by mohli kandidovať, ale dôležité je, aby sa tie sily neroztrieštili," priblížil Bugár.

Rokovania medzi pravicovými stranami o konkrétnych menách však podľa neho ešte neprebiehajú. "Môžem potvrdiť len to, že spoločne sa snažíme nájsť riešenie, ktoré by bolo podporovateľné väčšou časťou opozície. Nemá význam, aby opozičné strany postavili dvoch-troch kandidátov," vysvetlil.

Šéf Mosta-Híd pripúšťa, že je otázne, či prípadného spoločného kandidáta podporí aj opozičné hnutie OĽaNO.

Potrebu postaviť opozičného kandidáta Bugár vysvetlil aj tým, že nedôveruje výberu vládneho Smeru-SD. Bolo by podľa neho príjemným prekvapením, ak by sociálni demokrati navrhli človeka, ktorý by bol priechodný aj pre pravicové strany. "Myslím si, že v tomto momente sa nedočkám tohto prekvapenia," poznamenal.

objavili
vyslovil
začal
TASR
Slovenský rozhlas
TASR a SITA


...6 členov predsedníctva Slovenskej správy ciest je nominant SMER-u.

Slovenská správa ciest (SSC) je rozpočtovou organizáciou ministerstva dopravy, ktorá bola zriadená v roku 1996. Štatutárnym orgánom SSC je generálny riaditeľ, v súčasnosti je to Roman Žembera. Z výroku nie je jasné, koho Martvoň myslí, keď spomína predsedníctvo SSC. Žembera sa dostal do funkcie v roku 2007, s prestávkou v období 2010-2012 je riaditeľom dodnes. Na základe zistených informácií musíme výrok hodnotiť ako neoveriteľný. Predsedníctva štátnych podnikov sú väčšinou obsadení ľuďmi blízkymi k vláde. Ešte v marci 2016 informoval Denník N, že v prípade Slovenskej správy ciest mala SMER-SD svojich ľudí. Slovenská správa ciest je rozpočtovou organizáciou zriadenou ministerstvom dopravy. Štatutárnym orgánom SSC je generálny riaditeľ, ktorý zastupuje SSC navonok, riadi jej činnosť, koná v jej mene vo všetkých veciach a je za jej výsledky hospodárenia zodpovedný ministrovi dopravy a výstavby Slovenskej republiky. Generálnym riaditeľom SSC je od roku 2012 Ing. Roman Žembera. Žembera sa prvýkrát dostal do funkcie generálneho riaditeľa SSC v roku 2007, po zmene vlády v roku 2012 ho vtedajší minister dopravy Ján Počiatek opäť vymenoval do funkcie , ktorú zastáva doteraz.

svojich rozpočtovou funkcie


...za tých 27 rokov od slobodných volieb v roku 1990 Slovenská národná strana riadila rezort školstva desať rokov a Smer spolu s SD, ktorá je súčasťou Smeru dneska osem rokov, to znamená že 18 rokov z 27 (...).

Miroslav Beblavý správne uviedol dobu, počas ktorej riadila ministerstvo školstva strana SNS. Taktiež uviedol, že Smer, alebo SD riadili ministerstvo po dobu 8 rokov. Smer mal totiž svojich ministrov školstva v rokoch 2012-2016. V rokoch 1998-2002 boli ministri školstva nominanti strany SDĽ, ktorá sa neskôr zlúčila so Smerom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ako uvádza TASR , pred ministerkou Lubyovou viedlo rezort školstva 18 ministrov. Ministrami školstva boli nominanti SNS vo volebných obdobiach 1994-1998 (Eva Slavkovská) a 2006-2010 (Ján Mikolaj). Okrem nich bol ministrom 4 mesiace medzi rokmi 1993 a 1994 aj súčasný podpredseda SNS Jaroslav Paška. Po voľbách v roku 2016 dostala ministerstvo školstva opäť strana SNS. Strana Smer-SD mala svojich ministrov školstva v rokoch 2012-2016, kedy sa vo vedení rezortu vystriedali Dušan Čaplovič, Peter Pellegrini a Juraj Draxler. Ďalších ministrov školstva strany SMER, ani SD nemali. V rokoch 1998-2002 viedli rezort školstva Milan Ftáčnik a Peter Ponický zo SDĽ, ktorá sa so stranou Smer zlúčila v roku 2004, preto tento výrok môžeme hodnotiť ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 04.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR zlúčila


Nezrušili ste ani jednu akciovú spoločnosť (v prípade nemocníc pozn.), keď ste 4 roky boli pri moci, ktoré na Slovensku už existujú.

V rámci reformy v rokoch 2003-2004 došlo k transformácii predovšetkým malých a stredných nemocníc z verejnoprávnych spoločností na akciové spoločnosti a neziskové organizácie. K 20. februáru 2006 (str. 8) vzniklo 6 akciových spoločností. Jednalo sa o: Národný ústav srdcových a cievnych chorôb, Stredoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb, Východoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb, Nemocnica Poprad, Východoslovenský onkologický ústav a Leteckej vojenskej nemocnice v Košiciach. Žiadna z týchto akciových spoločností nebola zrušená a všetky menované nemocnice v súčasnosti existujú v transformovanej právnej forme.

v rokoch 2003-2004
K 20. februáru 2006


O Milanovi Mazurekovi 5 rokov médiá šírili klamstvá, že hádzal kocky do nejakej moslimskej rodiny. Nakoniec sa mu musel poslanec Ján Benčík, sa mu ospravedlnil priamo v parlamente, že to bolo klamstvo, že to bolo veľké klamstvo proti Mazurekovi.

Niektoré médiá - nie médiá ako také - tvrdili, že to bol Milan Mazurek, ktorý v roku 2015 hádzal kamene na moslimskú rodinu. Z videozáznamu nie je vidno, kto kamene hádzal - no lietali od skupinky, v ktorej bol aj Mazurek. Ján Benčík sa Mazurekovi v parlamente neospravedlnil - spresnil informáciu o týchto udalostiach a uviedol, že Mazurek svojim vulgárnym správaním útok vyprovokoval. Keďže tvrdenie Mariána Kotlebu nehovorí celú pravdu (čo skresľuje povedané) a posúva ducha povedaného, hodnotíme ho ako zavádzanie. Tvrdenie sa týka útoku na moslimskú rodinu počas pochodu extrémistov v lete 2015. Videozáznam ukazuje , že Milan Mazurek skandoval „ Slovensko, Slovákom" a na moslimskú rodinu vulgárne kričal „J…m vášho Alaha“. Hoci Mazurek bol v skupine mužov, z ktorej lietali kamene, zo záznamu jasne nevidno, kto ich hádzal. Niektoré média všeobecne informovali o tom, že kamene hádzali „ extrémisti” ( 2 ); iné diferencovali a uvádzali , že kamene lietali zo skupinky, kde bol Mazurek; ďalšie pripisovali hádzanie jemu. Poslanec Ján Benčík (Za ludí) počas zasadnutia parlamentu 24. apríla 2020 povedal , že poslanec ĽSNS Milan Mazurek dlažobné kocky nehádzal, pretože to, čo letelo vzduchom, neboli dlažobné kocky. Zároveň však povedal, že Mazurek v tej situácii nie je nevinne. „… poviem niečo, čo, niečo, čo je treba, teda jednu fámu, ktorú je treba vyvrátiť. Tu sa hovorí, tu ešte, o pánovi Mazurekovi, že on hádzal dlažobné kocky pred bratislavskou Hlavnou stanicou 20. júna 2015. Nie, nie je to pravda, pán Mazurek kocky nehádzal, pretože tam vtedy dlažobné kocky nehádzal nikto. Ale tým nechcem povedať, že pán Mazurek je v tejto veci nevinný, ba práve naopak. Pán Mazurek sa dopustil niečoho oveľa horšieho ako nejakého hádzania dlažobných kociek. Pán Mazurek svojím nekultivovaným a vulgárnym správaním vyprovokoval vtedy útok na štyri moslimské ženy, dve malé dievčatká a jedného malého chlapčeka v kočíku, na ktorých ním nabudená luza, musím to tak povedať, hádzala kamene na tieto deti, ktorých to môže teda naozaj poznačiť v ich celom ďalšom vývoji, pretože zažiť niečo také naozaj nie je teda sranda,” uviedol Benčík (11:15). Mazurekovi sa v minulosti za vyjadrenie, že hádzal do moslimskej rodiny dlažobné kocky, ospravedlnil Igor Matovič. Urobil tak po tom, ako naňho Mazurek podal trestné oznámenie pre ohováranie. Matovič však aj v ospravedlnení zdôraznil, že Mazurek bol súčasťou skupiny, ktorá útok začala.

ukazuje informovali 2 uvádzali pripisovali povedal Benčík ospravedlnil


Faktom je, že dva roky nemáme zvoleného generálneho prokurátora vymenovaného prezidentom a stala sa z toho pomaly politická téma, kde sa jedna politická strana predháňa pred druhou, ako by to malo byť.

Výrok poslanca Madeja hodnotíme ako pravdivý. Zvoleného a zároveň prezidentom vymenovaného generálneho prokurátora Slovensko nemá už viac než dva roky.

Voľba GP, nevymenovanie Čentéša
3. februára 2011


Ale v PS/Spolu po 5 % si budú vyplácať ročný úrok (z peňazí požičaných na kampaň, pozn.).

Všetky pôžičky strany Spolu budú splácané s 5-percentným úrokom, v PS bude s rovnakým úrokom splácaná len jedna, ale najvyššia pôžička. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Progresívne Slovensko zverejnilo zoznam veriteľov ( .pdf ), v ktorom však úrok 5 % uvádza len pri pôžičke od predsedu strany Michala Trubana - 900 tisíc eur - čo je suma, ktorá tvorí až 65 % z celkového objemu pôžičiek PS. U ostatných veriteľov je úrok 3 %, v jednom prípade 0. Splatnosť pôžičiek je 60 dní od konania parlamentných volieb. Miroslav Beblavý, predseda strany Spolu, 11. júna 2019 na svojom Facebookovom profile uverejnil príspevok , v ktorom verejnosť oboznámil so spôsobom financovania kampane – pôžičkou v hodnote 800-tisíc EUR od členov, s ročným úrokom 5 %. Strana Spolu tiež zverejnila zoznam veriteľov (.pdf), ktorí strane požičali prostriedky na kampaň. V zozname sa uvádza aj dohodnutý úrok vo výške 5 % pre všetkých veriteľov. Splatnosť pôžičiek je stanovená na 30. júna 2020.

.pdf
príspevok
zoznam veriteľov


Viete, čo je ešte zvláštne? Že keď sme oznámili vo vláde toto rozhodnutie, bola tlačová konferencia, to bolo niekedy minulý týždeň alebo kedy, nič. Nič sa nedialo. Až kým geniálne nedošiel niekto a povedal, že našiel som nejakú značku na nejakom papieri. Prečo hneď po oficiálnom oznámení zo strany vlády, že dnes sme prijali toto rozhodnutie, nikto nič nepovedal?

Premiér Robert Fico nehovorí pravdu ak tvrdí, že opozícia sa začala o prevzatie 100% akcií SPP zaujímať a kritizovať až po odhalení značky J&T vo vlastnostiach dokumentu O preferovanom spôsobe reorganizácie skupiny spoločnosti SPP, a.s . Tlačová konferencia o odkúpení SPP sa uskutočnila 4. septembra 2013 ( SITA , TA3 ). V čase vysielania V politike (nedeľa 15. septembra 2013) to bolo minulý týždeň v stredu. Prvá reakcia sa objavila už 4. septembra 2013 na stránkach OKS :

SITA
TA3
OKS
Ivan Mikloš
Richard Sulík
objavili


Veľmi korektná pozvánka na rokovanie s predsedom koaličných strán (ohľadom hlasovania o navýšení eurovalu, pozn.), kde bolo odpovedané predsedom najväčšej koaličnej strany ďakujeme, musíme sa dohodnúť najprv sami.

Ako uviedol 18. augusta 2011 denník SME , Smer predsedov koaličných strán na rokovania o eurovale skutočne pozval. Mikuláš Dzurinda reagoval na oficiálnu pozvánku SMER-u nasledovne: " Predsedovi SMER-u som sa za pozvanie poďakoval a zároveň som ho požiadal o odklad rokovania, dokým nenajdeme zhodu vo vládnej koalícii ."

SME


On (László Nagy, pozn.) chodí na rokovania aj skrz to, že robil to, ja neviem, snáď 20 neviem koľko rokov má na starosti ľudské práva a menšiny. Bolo aj predsedom takého výboru...

László Nagy bol predsedom výboru pre menšiny a ľudské práva NR SR v rokoch 1998-2002, 2002-2006, 2006-2009 píše sa v jeho profile na aktuality.sk. Už od 1970-1980 sa zaoberá ľudskými právami, je zakladajúci člen Výboru pre ochranu práv maďarskej menšiny v Československu. Na stránke diskriminacia.sk sme našli rozhovor s ním, kde odpovedá na otázku kedy sa začala jeho činnosť v oblasti ľudských práv, L.Nagy odpovedá: Keby som mal odpovedať stručne, povedal by som, že začiatky môjho záujmu o túto tému siahajú do roku 1968. Keby som mal a mohol hovoriť obšírnejšie, tak poviem, že som sa o túto tému začal zaujímať ešte skôr.

píše

diskriminacia.sk


Do toho veľmi rýchle nasadenie nového systému pri verejnom obstarávaní, ktoré vyhodnotilo Transparency International, mnohé zahraničné inštitúcie, ako taký ten zásadný rez a že Slovensko už nikdy nebude také ako predtým, tak spretrhalo a prerušilo aj mnohé zosieťovania.

Transparency International hodnotili protikorupčné opatrenia vlády I. Radičovej pozitívne: "Opatrenia vlády Ivety Radičovej a koaličných poslancov prijaté v prvom roku od volieb výrazne pozitívne prispeli k boju proti korupcii. Najlepšími opatreniami bola reforma súdnictva, podmienenie platnosti zmlúv verejného sektora ich zverejnením a sprísnenie pravidiel narábania s majetkom obcí. Oproti prvému roku vlády Roberta Fica tak bola súčasná v boji proti korupcii trikrát aktívnejšia."

hodnotili hodnotia


Treba ale pripomenúť jednu vec, že od 1.1. tohto roku mala platiť, teda mala platiť znížená DPH na, základná z 20 na 19 zo zákona. Vláda to zmenila.

Je pravdou, že Ficova vláda zmenila pôvodne prijatý návrh zákona, v ktorom bolo špecifikované, že DPH bude znížené o jeden percentuálny bod z 20 na 19% na začiatku ďalšieho kalendárneho roka po tom, ako budú zverejnené údaje o tom, že deficit verejných financií klesol pod 3%. Stalo sa tak na jar roku 2014, avšak Ficova vláda návrh k novele zákona o DPH následne vypustila. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Vláda I.Radičovej pôvodne zvýšila DPH o jeden percentuálny bod s tým, že keď deficit verejných financií klesne pod 3 percentá výkonu ekonomiky, daň sa opätovne zníži. "V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom." ( § 85j Predpis č. 222/2004 Z. z.) Napriek tomu, že tento cieľ sa podarilo splniť, a deficit bol na jar roku 2014 stlačený pod 3% HDP, Medzinárodný menový fond odporučil , aby sa DPH neznížila. Taktiež Fico bol proti znižovaniu, pričom sa vyjadril, že: "Ak znížite DPH z 20 na 19 %, nemá to absolútne žiadny vplyv na ceny, lebo obchodníci ceny neznížia. Čiže vlastne darujete 200 miliónov eur obchodníkom. Naopak, ak ju zvýšite z 19 na 20 %, nielen že idú ceny hore, ale súčasne má štát príjem tých 200 miliónov za 1 % do štátneho rozpočtu," ( TASR ) 8. júla 2014 bol návrh k novele zákona o DPH z dielne Smeru, podľa ktorého sa opatrenie znižujúce sadzbu dane z 20 % na pôvodných 19 % v prípade poklesu schodku verejných financií pod stanovenú hranicu, zo zákona vypustený . Súhlasne sa vtedy vyjadrilo na schôdzi všetkých 79 prítomných poslancov.

zvýšila
Predpis č. 222/2004 Z. z.)
odporučil
TASR
vypustený


Putin označil rozpad Sovietskeho zväzu a sovietskeho impéria za najväčšiu tragédiu dvadsiateho storočia.

Ruský prezident Vladimír Putin skutočne označil kolaps ZSSR za najväčšiu geopolitickú katastrofu storočia. Spravil tak ešte v roku 2005 počas svojho prejavu o stave krajiny.

Podobný výrok zopakoval aj v roku 2018. Vtedy reagoval na otázku na diskusnom fóre v Kaliningrade. Putinova odpoveď znela, že pokiaľ by mohol zabrániť jednej udalosti v Rusku, bol by to práve rozpad Sovietskeho zväzu.

označil prejavu zopakoval


Európske peniaze tvoria až 74% investícii.

Pavol Paška neuvádza správne císlo, ked v skutocnosti je to až 85 % financií, ktoré môžeme cerpat z európskych zdrojov a v skutocnosti sa v reálnom cerpaní k tomuto císlu aj blížime. Zo zdrojov EU fondov môžeme cerpat financie až na 85% (.zip) nákladov projektov. Tieto podmienky platia pre obdobie rokov 2007-2013. "Podla clánku 55 finálneho znenia dohody o financnej perspektíve (CADREFIN 268/2005) a prílohy III všeobecného nariadenia sa pre clenské štáty, ktorých priemerný HDP na obyvatela bol v období rokov 2001 – 2003 nižší ako 85% priemeru EÚ-25 v tom istom období, stanovila maximálna miera príspevku oprávnených nákladov z ERDF, ESF a KF pre všetky operacné programy v rámci ciela Konvergencia a ciela Regionálna konkurencieschopnost a zamestnanost na úrovni 85%. " Podla štátneho rozpoctu na rok 2013 je financovanie zo zdrojov EÚ vo výške 2 706 894 043 €. Spolufinancovanie tohto príspevku je v rozpocte naplánované na sumu 490 221 507 €. V roku 2012 však prostriedky z EÚ financovali až 3 082 986 240 € a ich spolufinancovanie rozpoctom SR bolo vo výške 636 839 129 €. K 30.11.2012 bolo cerpanie zdrojov na tento rok upravené na úroven 3 011 048 007 € z európskych zdrojov a 636 090 571 € spolufinancovaných zo štátneho rozpoctu. Podla percentuálnych prepoctov teda v roku 2013 budú európske fondy tvorit približne 85 % investícii, v roku 2012 toto císlo vychádza na približne 83 %. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

85%
štátneho rozpoctu na rok 2013
V roku 2012


V EÚ sa podľa odhadov ročne stráca až 1 bilión EUR na daňových podvodoch a pri vyhýbaní sa daňovým povinnostiam. Existujú však výskumy, ktoré hovoria o sume podstatne vyššej – 1 trilión EUR ročne! Ak by sme dokázali tieto daňové úniky zastaviť, celkový verejný dlh štátov EÚ by sme z neho zaplatili len za 8,8 roka.

V anglickom jazyku (resp. v tzv. Short scale ) sa pojem trilión, rovná pojmu bilión v tzv. Long scale (napr. aj v Slovenčine). Vladimír Maňka teda uvádza nesprávny údaj, pričom dôvodom je pravdepodobne chybný preklad.

Short scale
návrhu uznesenia
tu
tu
Richarda Murphyho


Jedným z nich by mohol byť napríklad vývoj nezamestnanosti v Slovenskej republike po tom, čo bola prijatá podobná alebo podobne zameraná novela Zákonníka práce, keď bol ministrom práce pán Kaník. Celé mesiace, celý vyše roka tam vývoj nezamestnanosti potom, po tejto novele bol negatívny, vlastne nezamestnanosť stúpala.

Novela Zákonníka práce vedená ministrom Kaníkom bola účinná od 1. júla 2003 . Podľa údajov Štatistického úradu bola miera nezamestnanosti v 2. a 3. kvartáli roku 2003 17,0%; v 3. kvartáli 2004 17,5% a v 1. kvartáli 2005 tiež 17,5%.

účinná od 1. júla 2003


...ale čo je podstatnejšie, tak to, čo sa zmení je výpočet dôchodku, ktorý sa týka aj súčasných a samozrejme výpočet odchodného, čiže sa to bude dotýkať aj súčasných a to je zase presne tá hra, to podvádzanie, ktoré vláda tu neustále proste ten rok robí...

V pripomienkovom konaní od marca 2011 je zatiaľ iba materiál s názvom Analýza sociálneho systému ozbrojených zložiek (.pdf), nie konkrétny návrh zákona. V tejto analýze je však spomenuté, že: " úpravami nebude narušená právna zásada zachovania vzniknutých nárokov a podmienky znižovania finančnej náročnosti systému sa budú v subsystémoch nemocenského zabezpečenia a zabezpečenia službami sociálneho zabezpečenia prejavovať bezprostredne po nadobudnutí účinnosti zmien a v subsystéme výsluhového zabezpečenia po uplynutí piatich rokov odo dňa účinnosti zmien, pretoţe prvé nároky z výsluhového zabezpečenia vznikajú po piatich rokoch trvania služobného pomeru." (str. 17) Je teda jasné, že aktuálne vzniknuté nároky na výsluhové dôchodky budú zachované, nové výpočty a systém nárokovateľnosti bude uplatnený až na "nových" vojakov.


Stovky miliárd eur to stálo (pomoc Grécku, pozn). Stovky miliárd eur tie dva roky.

V hodnotení tohto výroku môžeme vychádzať i z údajov, ktoré Richard Sulík uverejnil na svojom blogu z 20. mája 2012, spolu s uverejnenými zdrojmi. Tu Sulík vypočítava rôzne formy pomoci, ktoré boli Grécku poskytnuté od vstupu Grécka do EÚ. V prípade, že by sme z údajov, ktoré Sulík uvádza odpočítali eurofondy a štrukturálne fondy, objem finančných prostriedkov, ktoré išli do Grécka za posledné dva roky vychádza na 684 mld. eur:

V prípade, že by sme brali do úvahy iba prvú a druhú pôžičku Grécku, vychádza to na 246 mld . eur.

Hodnotiac formy pomoci EÚ podľa portálu Euractiv.sk , v prvom balíku pomoci európski "ministri financií rozhodli o poskytnutí pomoci Grécku vo forme bilaterálnych pôžičiek v objeme 110 miliárd eur "

V druhom balíku bolo schválených "109 miliárd eur. Na programe sa okrem vlád bude podieľať nielen Medzinárodný menový fond, ale aj súkromný sektor a to na dobrovoľnej báze- 37 miliárd eur pri zohľadnení nákladov na zníženie úverového rizika na obdobie 2011-2014 "

Podľa týchto údajov iba v rámci dvoch balíkov pomoci Grécku smerovalo minimálne 256 mld . eur.

blogu

Euractiv.sk


Jedna vec je kontrola spravodajských služieb, kde pozná náš zákon kontrolu vojenského spravodajstva a civilného. To sú dva špeciálne výbory a ja predsedám výboru na kontrolu Slovenskej informačnej služby a potom je zákon, ktorý sa tiež zrodil na výbore pre obranu a bezpečnosť v roku 2003 po škandále s odpočúvaním denníka Sme a vtedajšieho myslím podpredsedu parlamentu Pavla Ruska,

Zákony SR upravujú kontrolu informačných služieb v dvoch rôznych zákonoch. Kontrola vojenského spravodajstva je upravená v zákone č. 198/1994 o vojenskom spravodajstve , kde v § 5 je napísané: Kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva vykonáva Národná rada Slovenskej republiky, ktorá na tento účel zriaďuje z poslancov osobitný kontrolný orgán. Úprava kontroly Slovenskej informačnej služby je upravená v zákone o slovenskej informačnej službe , kde je v § 5 napísané: Kontrolu činnosti informačnej služby vykonáva Národná rada Slovenskej republiky, ktorá na tento účel zriaďuje z poslancov osobitný kontrolný orgán. Zákon, o ktorom hovorí R. Kaliňák je zákon o ochrane súkromia pred nezákonným použitím informačno-technických prostriedkov a pochádza z 24. apríla 2003. Kauza odpočúvania redaktora denníka SME a Pavla Ruska pochádza z obdobia konca roku 2002. V oboch prípadoch ide o tzv. vonkajšiu kontrolu, o ktorej hovorí aj R. Kaliňák. Ako sa píše na stránke SIS , okrem vonkajšej kontroly existuje ešte aj tzv. vnútorná kontrola, ktorá sa vykonáva prostredníctvom rôznych stupňov riadenia ako aj pomocou špeciálneho kontrolného útvaru.

o vojenskom spravodajstve

o slovenskej informačnej službe

SIS


Slovensko sa narozdiel od neutrálneho postoju Maďarska stalo aktívnou súčastou americko-ruského konfliktu na Ukrajine.

Slovensko a Maďarsko v súčasnej situácii vystupujú rovnako ako súčasť Európskej únie: podporujú Ukrajinu a nie sú neutrálni, nezapojili sa však aktívne do vojenského konfliktu. Maďarský premiér a minister zahraničných vecí odsúdili útok Ruska a vyjadrili solidaritu s Ukrajinou. Maďarsko odmietlo dodávky zbraní a vojenského materiálu na Ukrajinu, aj ich transport cez maďarské územie, ale podieľa sa na humanitárnej, finančnej a aj vojenskej pomoci Ukrajine prostredníctvom Európskej únie. Súčasnú vojnu na Ukrajine nemožno hodnotiť ako konflikt medzi USA a Ruskom, nakoľko USA vojensky nezasahujú, poskytujú pomoc v podobe zbraní, finančnej pomoci, humanitárnej pomoci a zdravotníckeho materiálu. Nepodporili ani vyhlásenie bezletovej zóny nad Ukrajinou. Preto celý výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Akt agresie voči Ukrajine začalo Rusko v skorých ranných hodinách 24. februára 2022, kedy prezident Vladimir Vladimirovič Putin osobne nariadil uskutočniť vojenskú operáciu.

Tento vojenský útok nasledoval po niekoľko mesačnom sústreďovaní vojenských jednotiek na hraniciach s Ukrajinou. Len tri dni pred rozsiahlou vojenskou inváziou sa počty pohybovali okolo 190 tisíc vojakov.

Hneď na druhý deň, teda 25. februára, sa spustila vlna nových sankcií a obmedzení. Európska únia oznámila , že všetky krajiny spoločenstva sa dohodli na rozšírených sankciách, ktoré zmrazia európske aktíva prezidenta Putina, ministra zahraničných vecí Ruska Sergeja Lavrova, a tiež poslancov ruského parlamentu, Dumy.

Sankcie sa rozšírili aj na aktivity Ruska v ekonomickom, energetickom či dopravnom sektore. Tieto sankcie uvalila EÚ aj na Bielorusko, ktoré sa podieľa na vojenskej invázií na Ukrajinu.

Kroky zo strany EÚ pokračujú ďalej a takmer každý deň sú prijaté nové a ďalšie sankcie proti Rusku ako odpoveď na vojenskú agresiu voči Ukrajine. Jednou z nich je aj odpojenie Ruska a ruských bánk od medzinárodného platobného systému SWIFT.

V kontexte výroku Milana Uhríka o maďarskej neutralite je nutné zdôrazniť, že Maďarsko sa ako členský štát EÚ aktívne podieľa na schvaľovaní sankcií, teda súhlasí s ich uvalením na Rusko. Doslova môžeme povedať, že maďarskí predstavitelia „dvíhajú ruku“ za ich prijatie.

Uhrík mohol získať domienku o „neutralite Maďarska“ z vyhlásenia Viktora Orbána, ktorý ešte v deň invázie vyjadril presvedčenie, že Maďarsko musí zostať mimo vojenský konflikt a za najdôležitejší aspekt považoval bezpečnosť maďarských občanov. V prvej vete svojho vyhlásenia však Orbán jednoznačne povedal, že „spolu so spojencami z EU a NATO odsudzujú ruský vojenský útok.”

Rovnako sa 24. februára sa vyjadril minister zahraničných vecí Maďarska Peter Szijjártó, „naša (maďarská) pozícia je jasná. Stojíme za Ukrajinou, jej teritoriálnou integritou a suverenitou.“

Následne, 26. februára Orbán podporil odpojenie Ruska od systému SWIFT a označil súčasnú situáciu na Ukrajine ako „vojnu.“

Na rozdiel od Slovenska má Maďarsko odlišný postoj k dodávkam zbraní na ukrajinské územie. Viktor Orbán vyjadril nesúhlas s dodávaním zbraní Ukrajine, najmä z dôvodu obavy, že by mohli byť použité proti maďarskej menšine žijúcej v pohraničí.

Podobne Maďarsko odmietlo aj presun zbraní cez svoje územie.

EÚ sa v nedeľu 27. februára vôbec prvýkrát zhodla na financovaní a nákupe zbraní pre Ukrajinu vo výške 500 miliónov eur. A s týmto rozhodnutím súhlasil aj maďarský minister obrany, napriek tomu, že prevoz zbraní cez maďarské územie odmietol .

Z uvedenej argumentácie tak môžeme jasne povedať, že Maďarsko neostalo neutrálne, podporilo Ukrajinu a výrok Milana Uhríka tak hodnotíme ako nepravdivý. Rovnako prostredníctvom EÚ podporilo Ukrajinu Slovensko, jednoznačne nie sme neutrálni, nie sme však ani aktívnou súčasťou konfiktu.

Nepravdivá je aj časť výroku, v ktorej sa Uhrík sa k súčasnej vojne na Ukrajine tiež vyjadruje v zmysle, že to je konflikt medzi Spojenými štátmi americkými a Ruskom.

Opäť, 24. februára Putin oznámil , že spustil útok na Ukrajinu. Krátko po Putinovom prejave sa objavili správy o výbuchoch v okolí miest vrátane Charkova na východe Ukrajiny a hlavného mesta Kyjev. Do popoludnia na Ukrajinu vstúpili ruské jednotky a tanky na troch frontoch: z Bieloruska na severe, z východu Ukrajiny a z juhu.

Spojené štáty odsúdili konanie Ruska ako nevyprovokovaný a neoprávnený útok ruských vojenských síl. Keďže však Ukrajina nie je členom NATO, USA a väčšina spojencov vylúčili , že by do krajiny vyslali vojakov, ktorí by pomohli pri obrane jej územia.

NATO ani USA na Ukrajine nemajú žiadne vojenské jednotky a neplánujú ich poslať ani v budúcnosti. Spojené štáty vopred vylúčili nasadenie vojenských síl na Ukrajine a dokonca po začatí konfliktu stiahli vojakov, ktorí v krajine slúžili ako vojenskí poradcovia a pozorovatelia.

USA dlhodobo vyhlasuje, že sa nechce do konfliktu zapojiť z obáv, že by to viedlo k väčšej eskalácii a svetovému konfliktu. Nepodporili ani vyhlásenie bezletovej zóny nad Ukrajinou.

Napriek tomu, že Spojené štáty vylúčili svoje vojenské zapojenie do vojny, Ukrajine posielajú pomoc v podobe zbraní, finančnej pomoci, humanitárnej pomoci a zdravotníckeho materiálu. Na znak odsúdenia ruskej agresie uvalilo mnoho krajín, vrátane USA, na Ruskú federáciu ekonomické sankcie.

Z uvedených dôvodov a opakovaných vyhlásení Spojených štátov o nezapojení sa priamo do bojov na Ukrajine, môžeme aj túto časť výroku europoslanca Uhríka hodnotiť ako nepravdivú.

začalo nariadil počty oznámila rozšírili odpojenie vyjadril vyjadril podporil Slovenska vyjadril odmietlo zhodla odmietol oznámil objavili odsúdili vylúčili nemajú stiahli Nepodporili posielajú uvalilo


A posledných 8 vy 6 (rokov na riešenie, pozn.).

Je pravdou, že predstavitelia SMER-SD vládli bez štyroch mesiacov presne šesť rokov za posledných osem rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

1. vláda M. Dzurindu
2. vláda M. Dzurindu
1. vláda R. Fica
Vláda I. Radičovej
2. vláda R. Fica


Rovnako, ako je nezmyslom argumentovať, alebo dokonca strašiť poplatkami za denné štúdium (doplnené po upozornení v diskusii, pozn). My sme žiadne takéto poplatky nezaviedli,...

Denné štúdium síce nebolo spoplatnené, vláda však schválila vysokoškolský zákon (pdf), ktorý umožnil vyberať poplatky za externé štúdium, ministerstvo školstva v roku 2003 plánovalo tiež, že budú platiť aj denní študenti. Pravda, denné štúdium spoplatnené nebolo. (opravené 30.4. 18:53)

vysokoškolský zákon
v roku 2003 plánovalo


Medzi rokom 2015 a 2016, teda za rok 2016 došlo k zníženiu záväzkov po lehote splatnosti, inými slovami dlhu o 20 miliónov eur.

Materiál Informácia o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva v roku 2016, ktorý bol v máji 2017 predložený vláde na prerokovanie, potvrdzuje, že kým záväzky po lehote splatnosti narástli o 119 miliónov medzi rokmi 2014 a 2015, medzi rokmi 2015 a 2016 už bol nárast takých záväzkov menší o približne 20 miliónov eur. Medziročná zmena záväzkov po lehote splatnosti v porovnaní s celkovou výškou záväzkov po lehote splatnosti sa tiež znížil, a to o približne 7 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2015. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Minister uviedol pravdivé informácie, no nie úplne najvhodnejšie zvolená vetná konštrukcia otvorila priestor na rôzne interpretácie jeho slov. Tím Demagog.SK sa rozhodol pre najpravdepodobnejšiu interpretáciu, ktorá je v súlade aj s materiálom, ktorý bol pripravený rezortom a prezentovaný vláde v máji 2017. Vlastný materiál k Informácii o vývoju dlhu v rezorte zdravotníctva v roku 2016 uvádza : “ Celkový stav záväzkov spolu na úrovni istiny kumulatívne za sledované kategórie zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní bol k 31.12.2016 1,38 mld. €. Medziročne v porovnaní s rokom 2015 došlo k nárastu o 4,57 mil (...) ...možno konštatovať, že v rezorte zdravotníctva došlo medziročne k poklesu záväzkov v lehote splatnosti o 92,82 mil. €, v percentuálnom vyjadrení pokles o 12,6%“ V roku 2015 bola celková výška záväzkov po lehote splatnosti na úrovni 549,87 miliónov eur, v roku 2016 bola táto suma vo výške 647,24 miliónov eur. Dôležitý ukazovateľ je medziročná zmena záväzkov, práve na tento ukazovateľ odkazuje aj minister Drucker. Medziročná zmena vo veľkosti záväzkov po lehote splatnosti medzi rokmi 2014 a 2016 bola na úrovni 119,34 miliónov eur. Medzi rokmi 2015 a 2016 bola zmena menšia o 21,9 miliónov, bola tak vo výške 97,37 miliónov eur. Nárast záväzkov po lehote splatnosti medzi rokmi 2014 a 2015 predstavuje 21,7 % celkových záväzkov po lehote splatnosti v roku 2015. Nárast medzi rokmi 2015 a 2016 predstavuje menší, 15 % podiel celkových závazkov po splatnosti. Došlo tak k poklesu o 6-7 percentuálnych bodov. Informácia o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva za rok 2016 vo svojom závere konštatuje: „Všeobecne dlhodobým problémom je, že náklady najväčších fakultných a univerzitných nemocníc nie sú v dostatočnej miere pokryté výnosmi od zdravotných poisťovní. Aj napriek skutočnosti, že lehota na úhradu záväzkov zdravotníckych zariadení je najviac 60 dní, záväzky v lehote splatnosti sa dynamicky presúvajú do kategórie záväzkov po lehote splatnosti. Generovanie prevádzkových strát v nemocniciach negatívne ovplyvňuje verejné financie, čo aj v strednodobom výhľade predstavuje objektívne významné riziká pre verejné financie. Nemocnice čelia aj skrytému dlhu vo forme nevyhovujúcej infraštruktúry, keďže investície do tejto oblasti sú poddimenzované.“ V rámci projektu Hodnota za peniaze, ktorý spustila vláda SR s cieľom revízie väčšiny verejných výdavkov, ku ktorému sa zaviazala vo svojom programovom vyhlásení, bola vytvorená Priebežná správa revízie výdavkov na zdravotníctvo. V tejto priebežnej správe sa spomína: „Revízia výdavkov, vyjadrená scenárom Hodnoty za peniaze, identifikuje opatrenia, ktoré umožnia tlmenie rastu výdavkov na úroveň inflácie. Výdavky na zdravotníctvo by tak mali byť v porovnaní s návrhom rozpočtu na rok 2017 o 54 mil. eur nižšie...“ . ( .pdf , s. 7)

Vlastný materiál
vývoji dlhu
Priebežná správa
.pdf
.pdf


Pán Korčok bol minulý rok 2× v Rusku a nikto ho neprijal, bol tam aj pán Sulík, ktorý sa akurát odfotil pri Aurore.

Andrej Danko správne vyčíslil počet návštev ministra zahraničných vecí Ivana Korčoka v Rusku za rok 2021. Nehovorí však pravdu v tom, že by ho nikto z predstaviteľov štátu neprijal. Jeho návštevy v Rusku nemali formu oficiálnej štátnej návštevy, preto nebolo nutné, aby ho prijímal minister zahraničných vecí Ruska. Na rokovaní v Petrohrade sa stretol s ruským ministrom vedy, ktorý je predstaviteľom ruskej vlády. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

V júni 2021 spolu s Richardom Sulíkom navštívili Medzinárodné ekonomické fórum (SPIEF) v Petrohrade. Súčasťou návštevy bolo aj rokovanie s predsedom riadiaceho výboru a podpredsedom predstavenstva spoločnosti Gazprom Alexejom Millerom o dodávkach plynu cez územie SR.

Počas tejto pracovnej cesty minister Korčok absolvoval stretnutie aj s ruským ministrom vedy a vysokoškolského vzdelávania Valerijom Faľkovom. Témou bola príprava zasadnutia slovensko-ruskej medzivládnej komisie pre hospodársku a vedecko-technologickú spoluprácu.

Korčokova druhá návšteva Ruska sa uskutočnila v októbri 2021 v meste Nižnij Novgorod, počas ktorej odhalil pamätnú tabuľu pri príležitosti 100. výročia narodenia Alexandra Dubčeka.

Pre doplnenie uvádzame, že v septembri 2021 sa Korčok stretol s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom, ktorý ho pozval na oficiálnu návštevu Ruska. Tá sa zatiaľ neuskutočnila.

rokovanie odhalil pozval


Dovoľte, aby som ukázal jeden graf. Týka sa to deficitu agropotravinárskych komodít a dovozu. Pokiaľ sa pozrieme, ja som to znázornil, pretože nechcem nikoho zavádzať. V časoch 2002 až 2006 som bol ministrom pôdohospodárstva a môžete sa pozrieť, ako sa vyvíjal a potom v ostávajúcej časti za rok 2010 ako sa vyvíja. Kým v roku 2006 zahraničnoobchodná bilancia bola na úrovni 495 miliónov eur mínus, tak v roku 2010 to už je 996.

Saldo zahraničného obchodu s poľnohospodárskymi a potravinárskymi výrobkami bolo v období január až november 2010 pasívne v objeme -913,2 mil. eur. TASR informuje, že konečné výsledky za minulý rok ešte SPPK nemá k dispozícii. Je možné očakávať, že boli ešte horšie ako v roku 2009, keď úroveň dovozov prevýšila vývozy o 950 miliónov eur a bola historicky najvyššia v ére samostatnej SR. TERITORIÁLNA ŠTRUKTÚRA AGROPOTRAVINÁRSKEHO ZAHRANIČNÉHO OBCHODU SLOVENSKA sekcia tabuľky alebo aj colná štatistika agropotravinárskeho zahraničného obchodu. 2002 - mínus 616 mil. eur. 2003 - mínus 499 mil. eur 2004 - mínus 298 mil. eur. 2005 - mínus 714 mil. eur. 2006 - mínus 643 mil. eur. Hoci Z. Simon má pravdu, že počas jeho obdobia nebol deficit tak vysoký ako v súčasnosti, nesprávne hovorí, že v roku 2006 bol deficit 495 mil. eur. Ako uvádzame vyššie, je to 643 mil. eur. Zavádzajúce tiež je uvádzať saldo v absolútnych číslach, keďže od roku 2006 narástol aj objem vyvezených a dovezených potravín. Je logické, že pomerne k tomu narástol aj deficit. Kým v roku 2006 tvoril deficit približne 28,5% (pomer deficitu ku dovezeným potravinám) v roku 2010 je to len o málo viacej, 31,2%.

Saldo zahraničného obchodu

TASR

colná štatistika


V roku 2012 keď ste končili v marci, tak nezamestnanosť bola na úrovni 13,69 %, 13,7. A v marci 2014, to je porovnateľný údaj, je nezamestnanosť na úrovni 13,2 %.

Uvádzame mesačné údaje Eurostat , Ústredia práce a prepočtov IFP . Predseda vlády uvádza čísla evidovanej nezamestnanosti. Je pravdou, že v marci 2012 bola nezamestnanosť na úrovni 13,69% resp. 13,7%. V marci 2014 bola nezamestnanosť na úrovni 13,28% resp. 13,3%. Fico síce správne poukazuje, že nezamestnanosť podľa Ústredia práce klesla oproti marcu 2012, no Fico uvádzaní miery v marci 2014 o približne jeden p. b nižšej si neúmerne vylepšuje argument. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Upozorňujeme, že stále pretrvávajú podozrenia z manipulovania údajov evidovanej nezamestnanosti. Viac o si môžete prečítať tu alebo tu . Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat
Ústredia práce
IFP
tu
tu


Pán Harabin bol vlastne primero uno slovenského súdnictva dlhé roky. Bol 10 rokom predseda Najvyššieho súdu, ak sa nemýlim. 3 roky bol minister spravodlivosti.

Štefan Harabín bol predsedom Najvyššieho súdu SR v rokoch 1998 až 2003 a 2009 až 2014 - teda 10 rokov. Takmer 3 roky bol ministrom spravodlivosti - od 4. júla 2006 do 23. júna 2009. Tvrdenie Alojza Hlinu preto hodnotíme ako pravdivé.


Len aby sme vedeli o čom teda rozprávame, je tu 12 miliónov eur, ktoré sú k dispozícii na to, aby sme vybudovali komunitné centrá.

Je pravdou, že ministerstvo práce pripravilo Národný projekt štandardizácie služieb a rozširovania siete komunitných centier pre marginalizované rómske komunity cez Fond sociálneho rozvoja.Výzva je ešte z minulého roku. Projekt počíta s vytvorením 60 až 80 komunitných centier s nastavenými štandardizovanými službami, pričom Európsky sociálny fond by mal poskytnúť 20 mil. eur. Nepodarilo sa nám však získať informáciu, či je k dispozícii 12 mil. eur z iných zdrojov.

projekt


My platíme úplne najviac a budeme platiť najviac aj pri trvalom eurovale. Lebo to, Ivan, čo si v Bruseli vyjednal platí už iba 9 rokov a potom to musíme všetko doplatiť podľa tej zmluvy...Keď si pozriem zmluvu, článok 37, ten má nadpis Dočasná korekcia kľúča na určenie príspevkov...Dočasná korekcia zahrnutá v tom počiatočnom, v tomto počiatočnom kľúči, to je teda to, čo ste vyrokovali, platí po dobu 12 rokov od dňa prijatia eura. Čiže už euro 3 roky máme, takže bude to ešte 9 rokov platiť a potom, potom všetko pekne budeme musieť doplatiť. Ivan, vy ste vyrokovali len to, že nám odložili splátky.

V Zmluve ESM je zakotvená docasná korekcia v klúci príspevko v jednotlivých krajín (clánok 37/1) po dobu 12 rokov od prijatia eura. To skutocne znamená, že táto korekcia bude platit ešte 9 rokov. Podla clánku 11/3b sa klúc príspevkov do ESM upraví po skoncení 12 rocného obdobia docasnej korekcie spomínanej v clánku 37/1. Kedže korekcia je docasná, nepriamo z toho vyplýva, že Slovensko svoj znížený podiel ktorý sa rovná 0,824% všetkých clenských príspevkov ESM bude musiet navýšit na 0,99% , ktorú mu urcuje podiel na kapitáli v Európskej centrálnej banke , na základe ktorého bol vyrátaný tak docasný euroval ako aj ESM pre ostatné clenské krajiny eurozóny, ktoré mali pred vstupom do eurzóny HDP vyššie 75% priemeru EÚ. Hoci nikde nie je uvedené ako sa navýšenie platby bude realizovat, usudzujeme, že sa bude jednat o jednorázovú platbu danej kvóty do ESM. Cl. 37 skutocne hovorí o docasnej korekcií klúca, ktorý môže byt upravený po dobu 12 rokov od prijatia eura.

Zmluve ESM

Európskej centrálnej banke

clánok 37

HNonline.sk

Aktuálne.sk


Máme dnes už možno 21 alebo koľko nezávislých poslancov, ktorí poutekali z opozičných klubov.

Podobný výrok tvrdil predseda vlády už v O5M12 14. septembra 2014. Rovnako ako vtedy, aj teraz uvádza nepresné číslo. Fico hovorí o počte nezávislých poslancov, teda poslancov ktorí sedia v NR SR a nemajú svoj klub. Presný počet nezaradených poslancov v NR SR, možno jednoznačne overiť cez posledné hlasovanie v NR SR zo 17. októbra 2014, ktoré uvádza presné rozloženie síl a politickú príslušnosť. Podľa tohoto hlasovania je nezaradených poslancov (bez klubu) v NR SR presne 18. Potvrdzuje to aj zoznam poslancov podľa klubov, keď 132 poslancov je zaradených v kluboch, zvyšných 18 svoj klub nemá. Fico však hovorí o "nezávislých" poslancov. K 18 nezaradeným poslancov sú pritom zaradení aj šiesti poslanci SaS , ktorý stratil v marci 2013 po odchode skupiny poslancov svoj klub. K týmto 18 nezaradeným by sme mohli teoreticky prirátať aj Dzurindu a Mikloša, ktorý odišli zo strany no v klube zostali . Počet "skutočne nezávislých" poslancov (bez straníckej príslušnosti k stane, za ktorú sa do NR SR dostali) je však 12. Fico uvádza vyšší interval ako je skutočnosť. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 20.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 hlasovanie zoznam SaS zostali


Tak v podstate išlo o to, že od vzniku samostatného Slovenska vlastne sa snažili všetky vlády chrániť záujmy obyvateľov, alebo nájomcov týchto reštituovaných domov, pretože si nemohli dovoliť platiť jednoducho trhové nájomné. S tým, že ani v ďalšom priebehu sa nemenil proste nejakým spôsobom status tých, ktorí boli vlastníci týchto reštituovaných nehnuteľností a ktorí vlastne doplácali na to, že nemali možnosť tieto svoje nehnuteľnosti prenajímať za trhovú cenu. Čiže Európsky súd pre ľudské práva konštatoval, že prišlo k porušenie majetkových práv týchto sťažovateľov.

Minister správne interpretuje rozhodnutie (momentálne je dostupné iba anglické znenie) Európskeho súdu pre ľudské práva z 28. januára 2014 v prípade "Bittó a ostatní vs. Slovensko", v ktorom reštituenti namietali rozpor regulácie nájomného s právom na slobodné užívanie majetku. (pozri tiež článok TASR )

rozhodnutie TASR investujeme.sk tu Pravda regulovanenajomne.sk


Nie je povinnosťou zamestnanca uchádzajúceho sa o zamestnanie na zmiešanom území ovládať jazyk národnostnej menšiny. To v tom zákone nikde, nikde nenájdete.

Novela zákona nemení aktuálne znenie druhej vety §7, ods. 1, ktorá znie: "Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci nie sú povinní ovládať jazyk menšiny ." Na komunikáciu v jazyku národnostných menšín má obec možnosť využiť tlmočnícke alebo prekladateľské služby (čl. I, bod 17 novely).

Novela zákona


Roky 2014-2020 zaplatí Slovensko ako transfery, teda platby do rozpočtu Európskej únie niečo cez 6 miliárd eur. Ale naspäť dostaneme 20 miliárd eur.

Výrok Roberta Fica hodnotíme ako zavádzajúci, pretože platby SR do spoločného rozpočtu budú o celú miliardu vyššie, než počas celej diskusie viac krát tvrdí.

rozpočet Aktuality SME HN Euractiv sumou Euractivu


Ja si pamätám, keď ste boli na župe (Milan Uhrík, pozn.), Čo ste tam robili? Na SNP ste vytiahli čiernu zástavu, čiernu zástavu ste vytiahli na SNP a dneska sa tváriť, že idete nosiť vence padlým vojakom.

V roku 2015, keď bol Marián Kotleba predsedom Banskobystrického samosprávneho kraja (BBSK) a Milan Uhrík riaditeľom Úradu BBSK a členom Kotlebovej strany Ľudová strana – Naše Slovensko (ĽSNS), viseli v deň 71. výročia SNP na banskobystrickom župnom úrade dve čierne zástavy, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

BBSK sa pre SITA vyjadril, že čierne zástavy boli „vyvesené ako spomienka na padlých v Slovenskom národnom povstaní, ktoré sa najviac dotklo práve obyvateľov súčasného Banskobystrického samosprávneho kraja“. Vtedajší premiér, Robert Fico, tento čin označil za ponižovanie a zneúctenie SNP, Ľudovít Kaník z SDKÚ ho nazval propagáciou fašizmu . Marián Kotleba bol za vyvesenie čiernych zástav predvolaný aj na políciu .

SITA
ponižovanie
propagáciou fašizmu
predvolaný aj na políciu


Je to vydokladované, že na Ukrajinu Slovensko vyviezlo zbrane za 1,5 miliardy eur.

Celková hodnota vývozu všetkého tovaru zo Slovenska na Ukrajinu dosahovala v roku 2024 sumu 1,75 miliardy eur. Podľa Štatistického úradu Slovensko v roku 2024 vyviezlo zbrane a muníciu za 1,15 miliardy eur. Nie je však jasné, či export zbraní smeroval výlučne na Ukrajinu, keďže verejné dáta neuvádzajú podrobné rozdelenie tovaru podľa krajín. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Podľa dát Štatistického úradu, Slovensko za rok 2024 vyviezlo v rámci zahraničného obchodu zbrane a muníciu v súhrnnej hodnote 1,15 miliardy eur. Nie je však jasné, či export zbraní smeroval výlučne na Ukrajinu, keďže verejné dáta neuvádzajú podrobné rozdelenie tovaru podľa krajín.

Ide o desaťnásobný nárast oproti predošlému roku 2023, kedy hodnota vývozu bola na úrovni 537 miliónov eur. Za rok 2022 bol vývoz zbraní a munície bol v hodnote približne 384 miliónov eur.

Podľa dát bola hodnota vývozu všetkých tovarov zo Slovenska na Ukrajinu v roku 2024 celkom 1,75 miliardy eur. V roku 2023 Slovensko vyviezlo na Ukrajinu tovar v celkovej hodnote 1,88 miliardy eur a v roku 2022 bol na Ukrajinu vyvezený tovar v sume 1,46 miliardy eur.

Z verejných dát Štatistického úradu vieme, aká bola celková hodnota vývozu tovarov na Ukrajinu, ale nie detailné delenie podľa komodít.

dát nárast úrovni dát dát


...v tejto agentúre som si objednal kampaň za 150 tis. eur...

Podľa Ftáčnikovho transparentného účtu vyplatil reklamnej agentúre Mayer McCann Erickson čiastky v súčte približne za 68 tisíc eur. Nevieme však, či si objednal alebo neobjednal v sume 150 tis. eur. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

účtu vyzval hovorí


Dlhodobú udržateľnosť verejných financií, sme dostali z vysokého pásma do toho stredného.

Minister Kamenický výrokom odkazuje na ukazovateľ dlhodobej udržateľnosti, vydávaný Radou pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ). Tento ukazovateľ skutočne klesol medzi rokmi 2023 a 2024 z pásma vysokého rizika do pásma stredného rizika. Z tohto dôvodu výrok považujeme za pravdivý.

Ukazovateľ dlhodobej udržateľnosti je jeden z indikátorov vývoja verejných financií. Vyjadruje „o koľko je potrebné okamžite a trvalo zvýšiť verejné príjmy a/alebo znížiť verejné výdavky, aby hrubý verejný dlh v päťdesiatročnom horizonte nepresiahol 50 % HDP, teda hornú hranicu stanovenú ústavným zákonom” (. pdf , s. 8). Súvisí so schopnosťou krajiny splácať finančné záväzky bez toho, aby tým ohrozila dlhodobý potenciál ekonomického rastu, spôsobila výraznejšie výkyvy v životnej úrovni obyvateľov či presunula neúmerné finančné bremeno na budúce generácie (. pdf , s. 7)

Vyčísľuje sa v percentách HDP. Ak je jeho hodnota nižšia ako päť percent HDP, udržateľnosť sa nachádza v pásme stredného rizika. Ak sa hodnota pohybuje nad hranicou piatich percent, udržateľnosť je v pásme vysokého rizika. V roku 2022 bola udržateľnosť na úrovni 5,3 % HDP a v roku 2023 dokonca 6,2 % HDP. V priebehu roka 2024 poklesla na 4,1 % HDP, čo je najmenej od roku 2019.

RRZ uvádza, že k zlepšeniu najviac prispelo prijatie konsolidačného balíčka na konci roka 2024, sprísnenie nároku na predčasný dôchodok či pomalšia valorizácia miezd vo verejnej správe v nasledujúcich rokoch 2025 a 2026 (. pdf , s. 11).

Zdroj: RRZ

ukazovateľ pdf pdf Vyčísľuje pdf RRZ


A vy nehovorte o ukončení vlády jednej strany, pretože aj KDH dostalo od Smeru-Sociálnej demokracie jasnú ponuku na vytvorenie veľkej vládnej koalície. Vy ste to odmietli.

KDH po voľbách v roku 2012 rovnako ako ostatné parlamentné strany dostalo od Fica ponuku na vytvorenie koalície, ale len pod podmienkou podpory programu Smeru. KDH túto ponuku odmietlo a výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ešte pred voľbami Fico povedal, že keby aj jeho strana získala nadpolovičnú väčšinu, " tak je jej povinnosťou pokúsiť sa o zostavenie dvojkoalície. Kvôli stabilite Slovenska a kvôli vyváženým rozhodnutiam ". ( Trend , 4. marec 2012) Hneď po voľbách však ponúkal pravicovým stranám skôr možnosť podpory jeho programu než spoluprácu: " Podmienkou by bola podpora programu sociálneho štátu. " ( SME , 10. marec 2012) Robert Fico v polovici marca 2012 rokoval so stranami zvolenými do parlamentu, avšak " žiadna z nich neprijala ponuku rokovať o spoločnom vládnutí ." ( SME , 15. marec 2012) Na možnosť ísť do vlády so Smerom reagoval Figeľ nasledovne: "My sme nikoho nevylúčili, ale máme svoju ponuku. Ľudia nehlasujú za kombinácie, za kompromisy a nejaké budúce usporiadania, ale za svoju voľbu.“ ( Trend , 4. marec 2012) Dátum zverejnenia analýzy: 12.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Trend SME SME Trend


Štát sa nezbavuje podielu, toto je kľúčová vec, štát nič nepredal. Štátu patrilo 51 % vo VSE predtým a patrí mu 51 % vo VSE dnes. Otázka je, čo sa stalo s tými štyridsiatimi deviatimi. To patrilo donedávna jedným Nemcom, koncernu RWE, teraz to predali druhým Nemcom, koncernu EON. Ešte treba vedieť, že tieto 2 koncerny sú kdesi hore poprepájané majetkovo, čiže je to plus mínus prašť ako uhoď, tak tých 49 %, ktoré patrilo nemeckému RWE, dnes patrí nemeckému EON. To je všetko, štát nič nepredal a za toto, že sme s týmto prevodom súhlasili, sme si od Nemcov vypýtali 35.000.000 EUR. Len za ten súhlas, my sme nič nepredali.

Štát svoj majoritný podiel vo VSE nepredal. Neuplatnil si predkupné právo na 49-percentný balík akcií, vďaka čomu ho RWE predala E.ON. Štát za to dostane 35 miliónov eur. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme ako pravdivé. Štát vlastnil a naďalej vlastní 51 % energetického monopolu VSE. Zvyšných 49 % si predali nemecké energetické koncerny. Najprv to bolo Innogy, ktoré v auguste minulého roka predalo svoj podiel RWE. V júli tohto roka RWE predalo svoj podiel koncernu E.ON. Štát síce zo svojho podielu nič nepredal, no zriekol sa predkupného práva, za čo dostane od spoločnosti E.ON 35 miliónov eur. E.ON zároveň vlastní aj 49-percentný podiel aj v ZSE. E.ON a RWE sú vlastnícky prepojené (RWE vlastní 17-percentný podiel v E.ON-e) a po minuloročnom schválení Európskou komisiou si rozdelili pôsobnosť v oblasti energetiky. RWE sa bude zameriavať na výrobu a veľkoobchodný predaj elektriny, zatiaľ čo E.ON preberie distribúciu a predaj konečným odoberateľom.

vlastnil vlastní predalo zriekol vlastní schválení


To je omnoho hlbší problém, výber daní, a videli sme to na konci tohto roka, kedy napriek rastu spotreby poklesol výber DPH.

Výrok Ivana Štefanca hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa daňovej prognózy (.pdf, s.2) Inštitútu finančnej politiky z decembra 2012 klesol výber daní napriek zvýšeniu spotreby domácností.

prognózy


Prepáčte, ja nemám ani asistenta, ani štátne bývanie.

Na základe informácií portálu Aktuality.sk predseda parlamentu Andrej Danko nevyužil svoje právo mať poslaneckého asistenta. V Dankovom profile na stránke Národnej rady Slovenskej republiky je ako jeho bydlisko uvedená obec Miloslavov v Bratislavskom kraji. Na základe tohto je jeho tvrdenie pravdivé. Podľa zákona č. 120/1993 Z.z. §4 O platovných pomeroch niektorých ústavných činiteľov " poslanec s trvalým pobytom mimo Bratislavského kraja (má, pozn.) právo na ubytovanie v zariadení Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky (...) alebo na úhradu nákladov kanceláriou národnej rady v ubytovacích zariadeniach, ktoré určí kancelária národnej rady ". §4a toho istého zákona ďalej uvádza, že poslanec má nárok na poslaneckého asistenta " na výkon odborných a administratívnych prác ", pričom poslanec má nárok na nie viac ako troch asistentov. Predseda NR SR má zároveň " právo bezplatne užívať primerane vybavený byt ", a právo na využívanie motorového vozidla a účastníckej telefónnej stanice bez poplatku. Informácie uvedené na profile Danka potvrdzujú, že nemá poslaneckého asistenta. Bulvárne média často píšu o Dankovom súkromnom živote, v týchto článkoch sa objavujú aj fotky jeho domu. Dankovu vilu v časti Alžbetin dvor obce Miloslavov spomína aj Denník N .

Ani bývalý predseda NR SR, nominant Smeru-SD Peter Pellegrini, nevyužil možnosť ubytovania v štátom poskytovanom byte. V tom čase si prenajímal byt v Bratislave neďaleko kalvárie.

Aktuality.sk
profile
zákona
Informácie
Denník N
prenajímal


Ja som sa, ja som sa dozvedela možno zo štyroch zdrojov, že som aj rokovala už a päť razy som rokovala. Ja môžem odprisahať, že ja som sa s nikým nestretla, o ničom takomto som s nikým nehovorila (so stranou HZDS, pozn.).

Nevieme overiť, či sa A. Belousovová stretla a rokovala s niekym z HZDS. V médiách o tom žiadna zmienka nie je, no nie je možné to ani vylúčiť.


A my sme, my už prijímame opatrenia, aby sa neplytvalo. Zahájili sme, rokujeme s týmito firmami, rušia sa mnohé nevýhodné zmluvy...

rušia sa nevýhodné zmluvy, príkladom je zrušenie projektu 1. balíčku PPP.

zrušenie


Bol to práve Vladimir Putin, ktorý vyhnal tie ceny do 200-300 euro ešte pred začiatkom vojny.

Ceny zemného plynu v Európe zaznamenali prudký nárast už v druhej polovici roka 2021, ešte pred inváziou Ruska na Ukrajinu. K rastu cien značne prispiel Vladimir Putin prostredníctvom ruskej energetickej politiky, avšak na celkovú cenu mali výrazný vplyv aj ďalšie faktory, ako nízke zásoby, globálny dopyt, sankcie či napätá situácia na energetických trhoch. Na rekordnú 200 a následne aj 300-eurovú hranicu sa cena plynu dostala až po začiatku vojny. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Po zime 2020/2021 boli zásoby plynu v Európe na rekordne nízkej úrovni, čo zvýšilo dopyt po dodatočných dodávkach. Situáciu zhoršila aj globálna konkurencia na trhu so skvapalneným zemným plynom (LNG), keďže vysoké ceny na ázijských trhoch odkláňali dodávky LNG od európskych krajín.

K napätiu na trhu prispelo aj Rusko ako jeden z hlavných dodávateľov plynu pre Európu. Mnohí analytici poukazovali na znížené objemy plynu, ktoré ruský Gazprom posielal do Európy.

Objem plynu v plynovode Jamal-Europe, ktorý tranzituje plyn z Ruska cez Poľsko do Nemecka, v auguste 2021 klesol na menej ako polovicu oproti predchádzajúcemu mesiacu, pričom analytici očakávali aj ďalšie zníženie dodávok v septembri.

Tento krok prišiel v čase, keď sa Európa zotavovala z pandémie a čelila zvýšenému dopytu po energii. Ruská strana sa spoliehala na dlhodobé kontrakty a odmietala zvýšiť dodávky cez ukrajinskú trasu, čím efektívne „škrtila kohútiky.”

Gazprom nayvše neplnil európske zásobníky, ktoré mal v správe, čo ďalej zvyšovalo neistotu na trhu a tým pádom aj ceny. Napríklad zásobník patricia Gazpromu v nemeckom Rehdene, ktorý patrí k najväčším v Európe s kapacitou 4,2 miliardy kubíkov bol pred vykurovacou sezónou naplnený len na päť percent.

Burzy na kroky Moskvy na jeseň 2021 reagovali zvýšením cien.

V decembri 2021 sa cez plynovod Jamal zastavili dodávky plynu úplne. Znamenalo to, že plyn prúdil reverzne, z Nemecka do Poľska. Navyše to bolo začiatkom zimy, keď sa ochladilo, takže efekt na trhoch bol o to znásobený. Putin vyhlásil , že dôvodom reverzného toku mal byť nedostatok požiadaviek zo strany zákazníkov.

Vtedajší šéf ukrajinského prevádzkovateľa plynovodnej siete Serhij Makogon, viacerí politici a energetickí analytici však tvrdili , že Rusko zámerne znižovalo dodávky plynu do EÚ, čím zvyšovalo tlak na schválenie prevádzky Nord Stream 2. Ruský Gazprom vtedy taktiež zredukoval denný tranzit plynu cez Ukrajinu na 87,7 milióna metrov kubických zo 109 miliónov metrov kubických.

Aj po začiatku invázie na Ukrajinu mala ruská strana problém s dodávkami plynu, čím sa zvyšovala aj cena tejto komodity.

Hranicu 200 eur za megawatthodinu prekonali európske ceny plynu prvýkrát už v marci 2022. Podľa analytika Refinitiv Wayna Bryana ceny zvyšovalo nestále a neisté geopolitické prostredie po útoku Ruska na Ukrajinu. Ruské invázne sily sa navyše v tej dobe zmocnili najväčšej jadrovej elektrárne v Európe, čo ďalej zvýšilo obavy na trhu.

Moskva v júni 2022 znížila dodávky plynovodom Nord Stream 1 na 40 % kapacity a v júli iba na 20 %. Zdôvodnila to problémami s údržbou spôsobenými sankciami.

Podľa Európskej únie boli technické problémy len zámienkou a Moskva používala plyn ako zbraň na presadenie svojich záujmov.

„Technické problémy sa udiať môžu, rovnako ako údržba plynovodov je bežná vec, avšak v takých prípadoch Rusi vedeli presmerovať dodávky plynu cez iné trasy. Teraz to Gazprom nerobí, čiže sa zdá, že cielene obmedzuje toky plynu do Európy,“ uviedol analytik portálu Energieprevas Jozef Badida.

Absolútny vrchol pritom burzové ceny dosiahli koncom augusta 2022, kedy sa plyn v Európe obchodoval za viac ako 330 eur/MWh.

Zdroj: Tradingeconomics.com

V septembri 2022 opätovne prerušilo Rusko dodávky cez plynovod Nord Stream 1 kvôli údržbe. Ruská plynárenská spoločnosť Gazprom následne oznámila, že údržba jedinej prevádzkyschopnej turbíny plynovodu Nord Stream 1 odhalila závady a že plynovod ostane mimo prevádzky až do odvolania.

Veľkoobchodná cena plynu pre európsky trh sa v reakcii na túto správu opätovne výrazne zvýšila , ceny vzrástli až o 30 percent.

Európska komisia na odstávku Nord Streamu 1 reagovala slovami, že Rusko by mohlo posielať plyn do Európy inými cestami, ale nerobí to. Hovorca dodal, že Moskva plyn využíva ako zbraň.

zásoby plynu
ázijských trhoch
prispelo
znížené
klesol
neplnil
reagovali
zastavili
bolo
vyhlásil
tvrdili
zredukoval
prekonali
znížila
boli
uviedol
obchodoval
Tradingeconomics.com
prerušilo
mimo prevádzky
zvýšila
reagovala


V kauze CT-čka nájdete pod odvolávaním vlády prvého podpísaného myslím, že mňa a Ľudovíta Kaníka.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Pavol Frešo a Ľudovít Kaník boli pri návrhu na odvolanie Roberta Fica skutočne medzi prvými, ktorý sa pod ním podpísali. Pavol Frešo naráža na neúspešné odvolávanie Roberta Fica z dňa 7. novembra 2014. V návrhu na odvolanie predsedu vlády (.pdf) dostupnom na stránke NRSR je vidieť, že ako prví dvaja sú podpísaní Ľudovít Kaník a Pavol Frešo.

návrhu


Približne 50% (rozpočtu EÚ, pozn.) sa používa na priame dotácie do poľnohospodárstva a rozvoj vidieka (CAP, pozn.) a len 8% smeruje na vedu, výskum, vzdelávanie, inovácie.

Jozef Kollár podstatne navyšuje podiel rozpočtu EÚ, ktorý sa prideľuje na dotácie v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (CAP) a naopak mierne znižuje podiel vedy, výskumu, vzdelávania a inovácií (VVVI) na celkovej výške rozpočtu. Základné údaje o rozpočte EÚ na roky 2014-2020 sú dostupné na stránke Európskej komisie. Vyplýva z nich, že na kapitolu 1a, ktorú tvoria VVVI sa prideľuje 11,6 %, a na kapitolu 2, ktorá je venovaná najmä CAP, 41,6 %. Už z týchto údajov je zrejmé, že tvrdenie o polovičnom podieli CAP na rozpočte EÚ nezodpovedá skutočnosti, podobne ako 8 % na "politiku konkurencieschopnosti v prospech rastu a zamestnanosti" , čo je oficiálny názov kapitoly venovanej VVVI. V roku 2013 prebehla reforma CAP, ktorá mala tento podiel ďalej znížiť: "S rozpočtom okolo 53 miliárd eur tvorila približne 40 % viacročného rozpočtu EÚ na roky 2007 až 2013, pričom v roku 1984 to bolo až 71 %. Podľa odhadov by mal tento pomer klesnúť po terajšej reforme SPP na 36 %." Zmeny sa tiež chystajú v alokácii týchto finančných prostriedkov jednotlivým členským štátom. Bližšie údaje o číselných hodnotách na roky 2014-2020 v porovnaní s predchádzajúcim obdobím sú dostupné v tlačovej správe (.pdf) Európskej rady.

stránke

tvoria

prebehla

chystajú

správe


Chcem povedať, že v zákone o dani z pridanej hodnoty je klauzula, že keď Slovensko v vráti pod úroveň 3 %. Vráti sa aj DPH na pôvodnú úroveň.

Demagog.SK už v minulosti overoval podobný výrok v prípade Richadra Sulíka . Podľa prechodných ustanovení novely zákona o dani z pridanej hodnoty platnej od 1. januára 2011 je zvýšenie sadzby DPH na 20 % dočasné a skončí, keď schodok verejnej správy bude menej ako 3% HDP. "(1) V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom."

Richadra Sulíka
novely zákona o dani z pridanej hodnoty


...však aj Smer-SD stratil (pozície v župných voľbách, pozn.), ale zároveň má najviac poslancov (...).

Strana Smer-SD stratila 117 miest poslancov krajských zastupiteľstiev vo voľbách do VÚC v roku 2017. Najlepšie sa darilo, naopak, nezávislým kandidátom, ktorých sa dostalo do krajských zastupiteľstiev až 161. Smer-SD má stále najviac poslancov, čo sa týka politických strán, v týchto voľbách získala 58 mandátov. Kvôli zamlčaniu volebného úspechu nezávislých poslancov hodnotíme výrok ako zavádzajúci. V roku 2013 si dôveru voličov získalo celkovo 175 kandidátov do krajského zastupiteľstva za stranu Smer-SD. Smer obsadila aj posty predsedov samosprávnych krajov, v Nitre vyhral Milan Belica, v Košiciach Zdenko Trebuľa, v Prešove zostal na pozícii Peter Chudík. Opätovne vyhral aj Juraj Blanár v Žilinskom kraji a v Trenčianskom kraji taktiež zotrval vo funkcii Jaroslav Baška. Rok 2017 priniesol však množstvo zmien. Smer-SD získala 58 miest v župných zastupiteľstvách a obhájila prvenstvo na čele dvoch krajov: v Nitrianskom kraji vyhral Milan Belica, v Trenčianskom samosprávnom kraji Jaroslav Baška. Strana Smer-SD stratila od minulých volieb 117 mandátov v zastupiteľstvách a 3 županov. Je stále najsilnejšou politickou stranou čo sa týka počtu poslancov, ale skoro trikrát toľko je zastupiteľstvách nezávislých poslancov a teda je zavádzajúce opomenúť túto politickú silu pri hodnotení volieb do VÚC v roku 2017.


Tých vakcín skutočne prišlo od tých zazmluvnených výrobcov oveľa menej ako malo. AstraZeneca je taký obzvlášť deviant v tom, že poskytla skutočne menej ako polovičku tých vakcín, ktoré podľa zmlúv mala poskytnúť

AstraZeneca nedodala dohodnuté množstvo vakcín proti ochoreniu Covid-19 krajinám Európskej únie . Dodanie menej ako polovice vakcín v prvom štvrťroku 2021 potvrdil šéf firmy Pascal Soriot . Britsko-švédska spoločnosť nie je jedinou , ktorej vakcíny meškajú. Dodávku znížila aj americká Moderna. Zníženie produkcie ohlásila aj farmaceutická spoločnosť Pfitzer-BioNTech . Podľa BBC má byť za spomalením dodávok prioritizovanie iných oblastí (UK) a nízke kapacity firiem na splnenie záväzku. Tvrdenie Tomáša Valáška hodnotíme ako pravdivé.

nedodala
Európskej únie
Pascal Soriot
nie je jedinou
Pfitzer-BioNTech
BBC


Zákon 190/2003 o strelných zbraniach hovorí o preverovaniu spoľahlivosti osoby a osoba ktorá je podozrivá v 70 trestných činov, nemôže byť spoľahlivá. Zákon pamätá aj na zahraničné osoby, ktoré majú v legálnej držbe zbrane na území SR. Explicitne hovorí, že pri zahraničných osobách sa má skúmať aj ich bezúhonnosť v domovskej krajine.

Zákon č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive ustanovuje podmienky nadobúdania vlastníctva, držania, nosenia a používania zbraní a streliva. Podmienky k nadobudnutiu vlastníctva zbrane zahŕňajú bezúhonnosť a spoľahlivosť ako spomína Lucia Nicholsonová. Pri zahraničných osobách sa síce má skúmať bezúhonnosť v domovskej krajine tak ako Nicholsonová tvrdí, avšak túto podmienku sa dá obísť čestným vyhlásením. Tento výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

paragrafe 19


Podľa programového vyhlásenia vlády Ministerstvo kultúry má viesť a vedie dialóg so všetkými cirkvami ohľadne financovania, ohľadne ich majetkových záležitostí tak, aby do konca tohto volebného obdobia všetky tieto veci boli ukončené...

Podľa programového vyhlásenia z roku 2012 Ministerstvo Kultúry skutočne má viesť dialóg s cirkvami ohľadne ich financovania.( pdf , s. 50). Záväzok vyjasnenia finančných záležitostí cirkví do určitého času však cirkvám predložený nebol, aj keď môže byť cieľom tejto vlády proces do konca volebného obdobia ukončiť. Výrok Dušana Jarjabka preto považujeme za pravdivý.

pdf komisia návrhy


My sme sa napriek tomu, že napríklad u nás sú je 12 ľudí zo 16, ktorí sú nezávislí, napriek tomu, sme sa dohodli spolu s nimi, že o tom použití budeme rozhodovať všetci spoločne. Čiže aj keď by sme nemuseli, budeme rozhodovať všetci spoločne. A každý poslanec bude môcť predkladať vlastne projekty, ktoré budeme financovať z týchto peňazí, ktoré dostaneme.

To, na čom sa v rámci klubu OĽaNO dohodli, nie je verejne overiteľné. Po voľbách HN písali o tom, že celá suma od štátu ostane oficiálne pod Matovičom, nevylučuje to ale postup, ktorý popísal v relácii: HNonline hovorí opak tvrdenia I.Matoviča: " Hnutie Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti dostane od štátu za volebný výsledok takmer päť miliónov eur. Nezávislým osobnostiam však z nich nepripadne nič. Peniaze tak zostanú hnutiu, ktoré má len štyroch členov – skupinke okolo lídra Igora Matoviča. Aj keď hnutie stranícke štruktúry nemá a Matovič ich budovať nemieni, peniaze od štátu chce použiť na činnosť hnutia."

HN písali
hovorí


Minských dohôd, ktoré sa ukázalo, že boli len na to, aby zdržali Ruskú federáciu na to, aby sa mohla vyzbrojiť Ukrajina. Veď to západné štáty jasne priznali.

Zámer Minských dohôd bolo vyjednať ukončenie konfliktu, ktorý v roku 2014 rozpútali separatisti na východe krajiny podporovaní Ruskom. Priniesť trvalý mier na Ukrajinu sa dohodám nepodarilo kvôli tomu, že Rusko v roku 2022 započalo na Ukrajine vojenskú inváziu. Niektoré západné krajiny, ako napríklad Nemecko, začali dodávať zbrane Ukrajine až po ruskej invázii v roku 2022.

Západnými mediátormi pre ukončenie konfliktu v roku 2014 sa stal vtedajší francúzsky prezident Francois Hollande a bývalá nemecká kancelárka Angela Merkelová. Vyjadrenia Angely Merkelovej v interview pre nemecký magazín Zeit , ako aj v nahranom telefonáte s ruskými komikmi, vydávajúcimi sa za ukrajinského exprezidenta Porošenka, sú často vykresľované ako dôkaz, že západné štáty nemali záujem o skutočný mier, ale chceli len kúpiť Ukrajine čas na vyzbrojenie.

V rozhovore pre magazín Zeit Merkelová uviedla , že pre ňu „bolo jasné, že konflikt na Ukrajine bude zamrznutý a problém nebol vyriešený, ale Minské dohody dajú Ukrajine cenný čas.” Hollande po vypuknutí ruskej invázie v roku 2022 potvrdil, že Merkelová mala pravdu a ruská ofenzíva sa nezastavila. Merkelová svojím vyjadrením nevylúčila potrebu dodržiavania mieru, ale vyjadrila svoju nedôveru voči schopnosti Ruska udržať z dlhodobého hľadiska mier. Minské dohody Rusko naozaj nedodržalo, nakoľko pokračovali v útokoch a podporovaní separatistov a vo februári 2022 na Ukrajinu podnikli plnú vojenskú inváziu.

Aj ak by Angela Merkelová tvrdila, že Minské dohody mali kúpiť Ukrajine čas na zbrojenie, jej vyhlásenie by sa nedalo interpretovať ako priznanie západných štátov.

Prvá Minská dohoda bola uzavretá v septembri 2014, pojednávala o výmene zajatcov, stiahnutí ťažkých zbraní či humanitárnej pomoci, avšak bola takmer okamžite porušená na oboch stranách . Druhá Minská dohoda , uzavretá vo februári 2015, rovnako ako prvá obsahovala body o stiahnutí zahraničných vojsk, pozorovacej misii OBSE či obnovení plnej kontroly nad štátnymi hranicami. Zároveň však obsahovala ústupky zo strany Ukrajiny, ako ústavná reforma týkajúca sa decentralizácie a špeciálneho statusu Luhanského a Donetského regiónu, či nové voľby v týchto regiónoch. Problémom pri dodržiavaní týchto dohôd bolo, že Rusko tvrdilo , že nie je súčasťou konfliktu a označovalo konflikt na Ukrajine za lokálny separatistický konflikt a občiansku vojnu.

Jurajovi Blanárovi sme poskytli priestor na vyjadrenie, do zverejnenia relácie 17. 5. 2023 ho však nevyužil.

rozpútali
po ruskej invázii
magazín Zeit
vydávajúcimi
uviedla
pokračovali
separatistov
uzavretá
pojednávala
porušená
stranách
Druhá Minská dohoda
februári
tvrdilo


Nezákonné sú (ceny, pozn.) preto, lebo cenové konanie pre rok 2017 začalo v zmysle pokynov z distribučných spoločností, ja tu mám zápisy z predstavenstiev, kde boli zástupcovia štátu, ktorí dali podnet pre ÚRSO, aby sa konalo intencia v roku 2016.

Úrad pre reguláciu sieťových odvetví skutočne k 30. septembru 2016 zverejnil vyhlášku č. 260/2016, ktorou sa "ustanovuje cenová regulácia v elektroenergetike a niektoré podmienky vykonávania regulovaných činností v elektroenergetike".

vyhlášku dokumente dokumentu


Lebo 160 000, ktoré chcú prerozdeliť teraz, lebo najprv to bolo 40 000...

Predseda Európskej komisie Jena-Claude Juncker navrhol prerozdelenie 160 000 ( 120 000 + 40 000 z mája 2015) migrantov, ktorí sa nachádzajú v Maďarsku, Grécku a Taliansku. Slovensko by pri tomto prerozdeľovaní malo prijať 1 505 migrantov , čo je necelé jedno percento. Prerozdeľovanie je v prepočte na obyvateľov a HDP. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

160 000
120 000
40 000
migrantov