To bola prvá tlačovka a sám pán Matovič vtedy poznamenal, že nejde o štandardný nebytový priestor, pretože oproti iným priestorom, kde sa porovnávala cena, je tento priestor dvojpodlažný. To znamená, že prvé podlažie zhruba v polovice výmere má všetky štandardy, ako majú ostatné porovnateľné nebytové priestory v danom objekte, zvyšné podlažie je vyslovene galéria, ktorá sa nedá uzavrieť, ktorá nemá štandardnú stropnú výšku. To znamená, že ani cena nebola taká istá, ako pri tom spodnom podlaží.

Spomínanú tlačovku Igor Matovič zorganizoval 2. mája 2018. Na nej Matovič tvrdil, že Denisa Saková spolu so svojím manželom prostredníctvom rodinnej firmy Komec nadobudla po parlamentných voľbách v roku 2016 nebytové priestory v centre Bratislavy za podozrivo nízku cenu. Išlo o obchodné priestory v komplexe Panorama city v Bratislave, ktoré mala firma získať za cenu 1 350 eur za štvorcový meter. " Áno, treba čestne povedať, tento priestor je jediný dvojpodlažný v týchto priestoroch ," poznamenal Matovič (od 15:50). Hneď na to doložil, že cena 1 350 eur sa mu napriek tomu zdá prinízka: " Podľa mojich informácií pôvodná cena, ktorú pýtali za všetky tieto obchodné priestory (umiestnené v jednej budove, pozn.) bola 3000 eur, na tento jediný (kúpený firmou Komec, pozn.) bola 2 700 eur vzhľadom na to, že bol dvojpodlažný. " Keďže Matovič uviedol, že spomínaný nebytový priestor nie je úplne štandardný, hodnotíme výrok ako pravdivý.

priestory Matovič


Však prosím vás pekne, tak v Čechách beží diskusia (o stave školstva - pozn.) od 1. januára, verejná diskusia, kde sa takiste diskutuje, či toto je dobré, či toto je zlé. A vláda to dala na diskusiu aj v Českej republike ako to dala teraz vláda Slovenskej republiky na diskusiu Slovenskej republike.

V Českej republike naozaj exituje verejná diskusia o príprave " Strategie vzdělávací politiky České republiky do roku 2020 ". Bola dokonca vytvorená oficiálna stránka www.vzdelavani2020.cz , kde je možné nájsť všetky informácie o pripravovanej Statégii aj o miestach konania verejných diskusií.

informácií

Kalendář akcí

Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy ČR

idnes.cz

Správa o stave školstva na Slovensku na verejnú diskusiu

HNonline.sk

.týždeň

webnoviny.sk

SME


Naše analýzy potvrdili, že ten metylalkohol je takzvaný drevný lieh. Čiže vyrába sa z uhlia.

Podľa Odborného odporúčania Národného toxikologického informačného centra pri intoxikácii alkoholom má metanol viaceré synonymá, a to: methanol, metylakohol, drevný lieh a všetky tieto názvy označujú rovnakú chemickú zlúčeninu CH3 OH. To potvrdzuje aj slovenská a česká verzia wikipedie, ktoré uvádzajú "drevný lieh" ako archaický názov pre methanol/metylalkohol. Česká Wikipedia, rovnako ako učebný materiál CHTF STUBA uvádza, že methanol/drevný lieh vzniká ako vedľajší produkt pri karbonizácii dreva, alebo v dnešnej dobe syntézou z CO a H2. Metanol okrem toho vzniká v malom množstve aj pri alkoholovom kvasení. Je teda evidentné, že metylalkohol a drevný lieh sú jeden a ten istý názov pre tú istú vec a nejedná sa o výsledok žiadnej analýzy, tak ako to uvádza minister Jahnátek. Otázkou môže byť to, akým spôsobom vznikol daný metanol/drevný lieh. Výrok v súčasnej podobe je však zavádzajúci, pretože minister v ňom prezentuje tvrdenie, ktoré je automaticky platné, ako výsledok nejakého výskumného procesu, ktorý úspešne viedol k určitým výsledkom. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

slovenská

česká

materiál


My vidíme, že všetky štatistiky, ktoré máme hovoria, že za prvý kvartál sme klesli o 4 percentá a údaje Národnej banky aj vyspelých agentúr hovoria, že momentálne ku koncu mája, dnes máme koniec mája, sme niekde na úrovni -10 % poklesu HDP. Tzn. ekonomike chýba asi 10 miliárd, keďže sme mali 100 miliard HDP, tak ekonomike chýba 10 miliárd.

Národná banka Slovenska (NBS) uvádza medziročný pokles slovenského HDP v prvom štvrťroku 2020 o 3,9%. Rýchly odhad Štatistického úradu hovorí o poklese o 4,1%. V druhom kvartáli tohto roku by podľa NBS ekonomika mala medzikvartálne klesnúť o 9,9%. Podľa Rozpočtovej rady zažije krajina v druhom kvartáli medziročný prepad HDP vo výške 11%. Slovenské HDP bolo v roku 2019 na úrovni 94,2 mld. eur. Pri prepade o 10 % by sa naša ekonomika zmenšila približne o 9,4 miliardy eur. Tvrdenie Petra Žigu hodnotíme ako ešte pravdivé.

uvádza hovorí klesnúť prepad HDP


Slovensko opakovane schválilo spoločné sankcie Európskej únie proti Rusku.

O sankciách zo strany Európskej únie rozhoduje Rada, ktorá jednohlasne prijíma rozhodnutie, informuje Ministerstvo zahraničných vecí . Za každé doposiaľ zavedené sankcie teda hlasovalo aj Slovensko, kompletný prehľad prináša takisto stránka MZVaEZ , celkovo sa o sankciách voči Rusku hlasovalo štyrikrát. Predseda vlády Fico sa vyjadril , že sankcie voči Rusku síce považuje za kontraproduktívne, no nechce narúšať jednotu EÚ. Výrok prezidenta Kisku hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo zahraničných vecí
MZVaEZ
vyjadril


... minulý rok sme začínali napríklad percentom za poistenca štátu vo výške 4,16 a vo februári a marci som povedal, ak naozaj zistíme, že je tam nedostatok finančných prostriedkov, tak som tam prisľúbil vklad alebo finančné prostriedky vo výške 86 miliónov eur, čo sa aj zrealizovalo v tomto roku...zo 4,16 sa zvýšil na 4,46.

Tvrdenie ministra je pravdivé v údaji pôvodného percenta- 4,16% za poistenca štátu. Stránka ministerstva i článok SITA potvrdzujú, že navýšenie tohto percenta vkladom finančných prostriedkov prisľúbil minister vopred a vo výške 86 miliónov eur. Zvýšenie spomínaného percenta za poistenca štátu sa uskutočnilo až v mesiacoch november a december 2015, išlo o zvýšenie na 5,85%. Priemer zvýšenia za kalendárny rok je teda 4,46% preto výrok ministra hodnotíme ako pravdivý. O zvýšení platby za poistenca štátu kvôli pokrytiu mzdových nákladov pre zdravotníckych pracovníkov informuje Ministerstvo zdravotníctva nasledovne: " Navýšenie platby za poistencov štátu v zdravotníctve je realitou. Výsledkom sérií rokovaní je historicky najvyššie percento za poistencov štátu. Dosiahne 5,85 %, zo súčasných 4,16 percenta. Ide o navýšenie, ktoré minister zdravotníctva Viliam Čislák dlhodobo presadzoval, aj vzhľadom na akútnu potrebu riešiť pokrytie zvýšených nákladov poskytovateľov ústavnej zdravotnej starostlivosti v súvislosti so mzdovými nárokmi zdravotníckych pracovníkov. " Pôvodne bol percento za poistenca štátu (takými sú napr. nezamestnaní či nezaopatrené deti) stanovené na 4,16 percenta, po navýšení to malo byť 5,85%. Podobne informuje aj článok Hospodárskych novín , dodáva, že zvýšenie na 5,85% platí iba na dva mesiace (do konca roka)- pre november a december. Uvedené percento predstavuje v prepočte 86 miliónov eur, čo je presne aj údaj, ktorý spomína Čislák. Podobne informuje aj článok Pravdy , ktorý dodáva: " Analytik Stredoeurópskeho inštitútu pre zdravotnú politiku HPI Tomáš Szalay tvrdí, že v prípade 86 miliónov nejde o žiadne nové peniaze, ktoré by pribudli do zdravotníctva. „Tieto peniaze boli v kapitole rezortu už aj predtým, Čislák ich nevybavil,“ povedal Szalay. Ide o financie, ktoré boli minulý rok schválené v štátnom rozpočte na rok 2015. Akurát neboli naliate do zdravotných poisťovní za poistencov štátu hneď v januári. „Peniaze mali byť nalievané do rezortu priebežne, nie teraz na konci roka,“ dodal. Upozorňuje, že platy sestier a ďalších zdravotníckych pracovníkov z týchto peňazí nebudú kryté, pretože zákon o odmeňovaní sestier bude platiť až od januára budúceho roka ." Článok SITA z augusta 2015, kedy ešte nebolo známe presné percentuálne navýšenie, informuje nasledovne: " Podľa Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) by priemerná úhrada za poistencov štátu, ktorá kompenzuje navýšenie nákladov v ústavných zdravotníckych zariadeniach na celom Slovensku, mala byť vo výške 4,46 %, čo by do systému zdravotného poistenia prinieslo o 86 mil. eur ročne viac. V súčasnosti je to 4,16 %." Tento článok potvrdzuje aj ministrovo tvrdenie o tom, že uvoľnenie finančných prostriedkov na tieto účely prisľúbil už skôr. V tomto vyjadrení sa spomína Čislákom uvedené percento 4,46. Portál Mediweb informuje, že 4,46% je priemerný za kalendárny rok: "Ak teda spriemerujeme celý kalendárny rok, platba štátu sa rovná 4,46 percenta priemernej mzdy." Potvrdzuje to aj Asociácia nemocníc Slovenska . Rozpočet na rok 2016 počíta so zvýšením (oproti rozpočtu 2015) na úroveň 4,3 percenta. Dátum zverejnenia analýzy: 30.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstvo zdravotníctva
Hospodárskych novín
Pravdy
SITA
Mediweb
Asociácia nemocníc Slovenska
zvýšením

https://demagog.sk/vyrok/Podľa Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) by priemerná úhrada za poistencov štátu, ktorá kompenzuje navýšenie nákladov v ústavných zdravotníckych zariadeniach na celom Slovensku, mala byť vo výške 4,46 %, čo by do systému zdravotného poistenia prinieslo o 86 mil. eur ročne viac. V súčasnosti je to 4,16 %.  Čítajte viac: http:/ekonomika.sme.sk/c/7950690/platba-za-poistencov-statu-by-sa-mala-zvysit-od-oktobra.html


keď spočítame ukončené, ale aj prerušené živnosti, tak len za 4 mesiace od septembra do decembra to bolo 36 800 ľudí, čo je číslo, ktoré v porovnaní s rovnakými obdobiami predtým je naozaj pomerne vysoké, takže živnostníci naozaj ubudli.

Štatistický úrad zverejňuje štatistické údaje o počtoch živnostníkov vo štvrťročných Výsledkoch výberového zisťovania pracovných síl. Za rok 2012 boli zatiaľ zverejnené tieto výsledky iba za prvý (.pdf) a druhý (.pdf) štvrťrok. Týmito informáciami však disponuje Odbor živnostenského podnikania MV SR, nám ich poskytla kancelária poslanca Beblavého. Po prepočítaní konštatujeme, že poslanec Beblavý uvádza nepresné číslo. Počet ukončených živností v danom období bol 23 154, počet prerušených 16 623. Spolu je to 39 777 , čiže o takmer 3000 viac, než uvádza Miroslav Beblavý. Napriek tomu, že touto nepresnosťou si svoju argumentačnú pozíciu nezlepšoval (skôr naopak), jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

prvý druhý poskytla


Za znárodnenie (nevyzdvihnutých vkladov, pozn.) ste hlasovali, pán poslanec.

Minister financií naráža na novelu zákona o rozpočtových pravidlách, ktorá posúvala vyplácanie nevyzdvihnutých vkladov až do konca roka 2013. Pôvodný zákon, ktorý zrušil nevyzdvihnuté vklady (anonymné vklady) bol prijatý už v roku 2001. Vklady od roku 2006 prešli na štát, no občania mali možnosť o požiadať o dodatočné vyplatenie týchto vkladov do konca roka 2012. Novela z roku 2012 tento termín posunula do konca roka 2013. Jozef Kollár hlasoval za túto novelu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Posunutie termínu tzv. znárodnenia anonymných, resp. nevyzdvihnutých vkladov bolo súčasťou Vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy.

O tomto zákone sa v rôznych fázach legislatívneho procesu rozhodovalo až 12 krát. Jozef Kollár zaň hlasoval sedem krát. Sám Kollár ako vtedajší šéf finančného výboru navrhol legislatívnu zmenu spomínaného zákona, ktorá sa týkala predĺženia lehoty vyplácania anonymných vkladov do konca roka 2013. Kollár hlasoval v treťom čítaní za prijatie zákona.

SME , 13. októbra 2013:

"Anonymné vklady vrátane anonymných vkladných knižiek zrušila prvá Dzurindova vláda od roku 2001, lebo boli málo transparentné. Ich majitelia mohli následne požiadať o ich výplatu v bankách. Bolo to tak do konca roka 2006. Potom prešli vklady na štát. Odvtedy ich vypláca osobám, ktoré preukázali vlastnícky vzťah k týmto peniazom."

SITA , 1. februára 2012:

"Vklady na anonymných vkladných knižkách si budú môcť ich majitelia vyberať až do konca roku 2013. Vyplýva to z nepriamej novely, ktorú poslanci schválili v rámci zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy. Pôvodne mohol štát vyplácať tieto vklady, ktoré naň po roku 2006 prešli, len do konca uplynulého roku."

Vládneho návrhu
SME
SITA


Vymenovali ste (Štefan Harabin, pozn.) pani Jankovskú za predsedkyňu Okresného súdu, mám pocit, v Trenčíne.

Štefan Harabin ako minister spravodlivosti v roku 2006 Moniku Jankovskú vymenoval za predsedníčku Okresného súdu v Trenčíne. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

vymenoval


My sme znížili DPH na 10% na základné potraviny.

Zákon o znížení sadzby DPH na 10% je účinný od 1. januára 2016. Prvýkrát predstavili toto opatrenie na sneme Smeru-SD v sobotu 23. mája 2015. Novelou zákona o DPH sa dostalo toto opatrenie do zákona. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Medzi základné potraviny patria podľa vlády vybrané druhy čerstvého mäsa, čerstvé sladkovodné ryby, mlieko, maslo a chlieb. Ficovo znižovanie DPH bude pritom stáť Slovákov 77 miliónov eur. Ďalšie mliečne potraviny, ako jogurty alebo syry, či ovocie a zelenina sa do zoznamu nedostali. Zoznam konkrétnych potravín, ktoré spadajú pod kompetenciu zákona:

1. Mäso z hovädzích zvierat a to čerstvé alebo chladené

2. Mäso z domácich svíň - čerstvé alebo chladené.

3. Mäso z oviec alebo kôz, a to čerstvé, chladené

4. Mäso a jedlé drobky z domácej hydiny, a to čerstvé, chladené

5. Mäso a jedlé drobky z domácich králikov, a to čerstvé, chladené

6. Sladkovodné ryby, a to živé ako aj chladené

7. Rybie filé a ostatné rybie mäso (tiež mleté) zo sladkovodných rýb

8. Mlieko

9. Maslo

10. Chlieb - len čerstvý chlieb podľa vyhlášky

účinný Prvýkrát Novelou potraviny Zoznam


My sme prijali jednoducho filozofiu a povedali sme, pokiaľ nebude postavená diaľničná sieť na Slovensku, nebudeme od ľudí, od fyzických osôb pýtať vyššie diaľničné známky a v roku 2006 až 2010 sme nedotkli ceny diaľničnej známky.

Cena diaľničných známok pre autá do 3,5t sa počas Ficovej vlády nemenila . Ceny známok pre vozidlá nad 3,5t sa menili.

nemenila


Pán Sirotka je predstaviteľ malých podnikov, to nie je predstaviteľ živnostníkov.

Prezidentom Asociácie malých podnikov je od roku 2002 Vladimír Sirotka , ktorý v rokoch 2000 až 2002 zastával funkciu predsedu Slovenskej živnostenskej komory. Súčasným predsedom Slovenskej živnostenskej komory je Vojtech Gottschall .

Vladimír Sirotka
Vojtech Gottschall


Keď ich (podriadených organizácii ministerstvu školstva, pozn.) mám dnes 16...

Podľa webovej stránky Ministerstva školstva existuje 11 rozpočtových organizácií a 6 príspevkových organizácií podriadených ministerstvu školstva, čo by v súčte znamenalo 17 podriadených organizácii. Stránka Ministerstva školstva je však neaktuálna, keďže nezohľadňuje zlúčenie (. doc) Ústavu informácii a prognóz školstva s Centrom vedecko-technických informácií SR (ku dňu 31.12. 2013). Výsledný počet organizácii je preto 16. Výrok je teda pravdivý.

školstva zlúčenie Rozpočtová Príspevková


A v tomto prípade jasne povedala aj pani podpredsedníčka vlády Lucia Žitňanská, že mali by sme napríklad policajnú inšpekciu, aby mal špeciálny dozor podriadený v rámci prokuratúry, špeciálneho oddelenia pri vyšetrovaní, a aby výbor pre obranu a bezpečnosť v parlamente mohol byť odvolacím orgánom pri všetkých tých námetoch a podnetoch, ktoré občania inšpekcii budú dávať, aby ich mohol preveriť.

Téma postavenia policajnej inšpekcie sa objavila aj na rokovaniach súčasnej vládnej koalície, médiá priniesli informácie o téme v apríli 2016. Lucia Žitňanská zhrnula výsledky rokovania takto: " Dohodli sme, že zvýšime priestor pre kontrolu práce inšpekcie. Dohľadové právomoci by mal získať príslušný parlamentný výbor. (...) Každý sa môže obrátiť na výbor, ak nebude presvedčený, že inšpekcia náležite prešetrila jeho sťažnosť ." Malo by dôjsť aj ku vzniku špecializovaného odboru prokuratúry, aby kontroloval vyšetrovanie policajtov. Prvá časť výroku je preto pravdivým popisom postoja ministerky spravodlivosti, ale nepodarili sa nám nájsť také jej vyjadrenia, v ktorých by hovorila o právach na odvolanie pri podnetoch výboru pre obranu a bezpečnosť. Celkovo preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Žitňanská je zástankyňou úplného odčlenenia policajnej inšpekcie, kým Kalinák práve zastáva názor proti úplnému osamostatneniu. Podľa Európskeho súdu pre ľudské práva by mala byť policajná inšpekcia samostatným orgánom. Lucia Žitňanská aj cez Most-Híd presadzovala a sľubovala odpolitizovanie polície, nezávislosť policajnej inšpekcie.

zhrnula zastáva Most-Híd


Aj slovenskí občania, ktorí žijú v zahraničí, majú možnosť voliť na území SR, čiže u nás taká analogická právna úprava je.

Právo voliť do NR SR má každý občan SR, ktorý najneskôr v deň volieb dovŕšil 18 rokov. Teda bez podmienky trvalého pobytu na území SR.

zákona o voľbách do NR SR

zákona o voľbách do európskeho parlamentu


My sme prijali podľa článku 7 Európskeho dohovoru o občianstve z roku 97 platí, adekvátnu obranu, to umožňuje článok 7.

V článku 7 Európskeho dohovoru o občianstve z roku 1997 sa uvádza: "1. Zmluvný štát nemôže vo svojej vnútroštátnej právnej norme ustanoviť stratu občianstva zo zákona alebo na základe iniciatívy zmluvného štátu okrem týchto prípadov: a) dobrovoľné nadobudnutie ďalšieho občianstva, b) nadobudnutie občianstva zmluvného štátu podvodným konaním, na základe falošnej informácie alebo zatajenia ľubovoľnej relevantnej skutočnosti žiadateľom, c) dobrovoľná služba v zahraničných ozbrojených silách, d) konanie vážne poškodzujúce životné záujmy zmluvného štátu, e) nedostatočná skutočná väzba medzi zmluvným štátom a občanom s obvyklým pobytom v zahraničí, f) ak je počas neplnoletosti dieťaťa ustanovené, že predbežné podmienky určené vnútroštátnou právnou normou, ktoré viedli k nadobudnutiu občianstva zmluvného štátu zo zákona, už ďalej nespĺňa, g) adopcia dieťaťa, ak dieťa nadobudne alebo má cudzie občianstvo jedného adoptívneho rodiča alebo oboch adoptívnych rodičov."

Európskeho dohovoru o občianstve


12% ľudí na Slovensku zarába 1 100 eur mesačne.

Podobný výrok Roberta Fica sme už kontrolovali 30.9.2012 v relácii Na telo a označili sme ho za nepravdivý.

Analýza Štruktúry miezd v SR za rok 2011 (.pdf) uvádza, že v intervale 1000,01 eur - 1200 eur sa nachádza 7,6% zamestnancov a v intervale od 1200,01 do 2300 eur sa nachádza 13,9% zamestnancov na Slovensku.

Z toho vyplýva, že percento, ktoré uvádza Robert Fico, nesedí ani pre presný počet ľudí s príjmom na úrovni 1 100 eur mesačne, ani pre počet ľudí s 1 100 eur a viac.


Komora sestier nikdy nepovedala, že a.s. sú tou správnou formou. Asociácia nemocníc Slovenska povedala, že môžu byť aj iné formy. Ale čo je dôležité, Asociácia nemocníc Slovenska povedala. Že univerzitné a fakultné nemocnice nie sú ani v Európe a.s. Čiže hovorme si tu celú pravdu.

Nevieme potvrdiť ani vyvrátiť tvrdenie, že komora sestier súhlasila resp. nesúhlasila s transformáciou nemocníc na formu a.s.. Zo skorších vyjadrení môžeme povedať, že komora sa transformácie na a.s. obávala. Lévyová v apríli po stretnutí s ministrom Uhliarikom povedala: „Vieme, aké sú výpadky a vieme aké je hospodárenie akciových spoločností. Nemocnice sa narýchlo oddĺžia, nasledne sa nenavýšia finančné zdroje, nemocniciam klesne základné imanie a skončia v privatizácii. Toho sa obávame najviac.“

Lévyová

lekari.sk:


...ja spolupracujem, on je mojím poradcom, s pánom vyšetrovateľom, ktorý pracoval na tej kauze DPH (...) keď sa tej kauze venoval v roku 2014. Však nakoniec on nútene musel odísť a to bolo v čase, kedy platil akčný plán boja proti korupcii,

Jedným z Nicholsonovej poradcov je Pavol Milan, ktorý v rokoch 2007-2014 preveroval daňové podvody. Okrem strany SaS o tom ešte píše aj Pluska . Vyšetrovaniu kauzy, v ktorej mali figurovať aj Robert Kaliňák a Ján Počiatek sa venoval v rokoch 2011-2014. Keďže však odišiel z polície na vlastnú žiadosť, s dodatkom, že prestal dôverovať svojim nadriadeným, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

poradcov
preveroval
Pluska
Sme
Denník N
Aktuality.sk
Strategický plán boja proti korupcii
rokovania


Európska únia ako najväčší poskytovateľ rozvojovej pomoci musí bdieť nad zákonným a etickým využívaním finančných prostriedkov, ktoré poskytuje.

Výrok Miroslava Mikolášika je pravdivý v tom prípade, ak pod Európskou úniou chápeme súhrn poskytnutej rozvojovej pomoci inštitúcií EÚ a všetkých členských štátov EÚ. Podľa údajov zo stránky Európskej komisie je EÚ skutočne najväčším poskytovateľom rozvojovej pomoci na svete. Podľa OECD , samotné inštitúcie EÚ dali v roku 2012 na rozvojovú pomoc 17,6 biliónov USD a krajiny EÚ-27 dokopy až 64,9 biliónov USD. Druhým najväčším donorom v roku 2012 bolo USA, ktoré poskytlo 30,5 biliónov USD. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránky OECD


Dnes aktuálny stav oproti dvom rokom dozadu už 100 tisíc ton obilia neprodukujeme pre potraviny, ale pre obnoviteľné zdroje energie a mohol by som ďalej rozmeniť na drobné či pri repke či pri pšeniciach, pšenici či pri kukurici koľko odíde na obnoviteľné zdroje energie, to znamená aj.

K dispozícií máme len časť Zelenej správy (2010) , ktorá na s. 56 hovorí o produkcii biomasy a obnoviteľných zdrojov energie: "Celkové množstvo biomasy bolo vyčíslené na takmer 25 mil. ton... Stimulovanie producentov a spracovateľov biomasy pokračovalo aj v roku 2009, a to formou platby na pestovanie energetických plodín a tiež financiami z operačných programov určených na podporu využívania OZE. Podľa údajov PPA v roku 2009 bolo zaevidovaných 268 pestovateľov energetických plodín so zaregistrovanou výmerou 46 667 ha p. p. určenou na pestovanie energetických plodín. Došlo k rozšíreniu druhovej skladby energetických plodín, ale najväčší objem výmery aj naďalej patril repke olejnej a kukurici na zrno."

Zelenej správy (2010)


...zákonný záväzok znížiť daň z pridanej hodnoty zo súčasných 20 na 19% ak deficit verejných financií klesne pod 3% HDP.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 9. januára 2011). Je pravdou, že v zákone je uvedené, že sadzba DPH na úrovni 20% prestane platiť (a vráti sa na pôvodnú hodnotu 19%) ak deficit klesne pod 3% HDP. Vláda schválila návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov. Podľa „§ 85j Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2011 (1) "V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom." SITA , 14. decembra 2010: "Zvýšenie základnej sadzby dane pripravilo ministerstvo financií ako dočasné opatrenie, ktorého platnosť sa skončí, keď schodok verejnej správy dosiahne menej ako 3 % hrubého domáceho produktu." Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 zákona SITA


Je fakt, že sme sa dostali do parlamentu na kandidátke Mostu-Hídu, ale aj to je pravda, že sme sa dostali do parlamentu nie ako jednotlivci, ale ako politická strana. Na kandidátke Mostu-Hídu bolo 14 kandidátov za OKS, v každej desiatke jeden. Kandidovali sme ako OKS, mali sme svoje vlastné logo, kandidovali sme so svojim vlastným logom, mali sme svoju vlastnú kampaň, myslím si, že aj na základe tejto kampane sme pomohli aj Mostu-Hídu, a teda aj sami sebe, dostať sa do parlamentu.

OKS sa dostala do parlamentu na kandidátnej listine Mostu- Híd. OKS malo celkovo 14 kandidátov pričom v každej desiatke bol jeden. Prvým kandidátom OKS bol Peter Zajac s č.13 a posledným René Bílik s č.143. OKS malo vlastný volebný program (pdf.) a aj viaceré oficiálne predvolebné stretnutia s občanmi. OKS sa však zúčastňovala aj predvolebných mítingov Mostu-Híd . Na oficiálnych kandidátkach, ktoré sú zverejnené na stránke Ministerstva vnútra , ako aj na stránke Mostu- Híd nie sú kandidáti OKS viditeľne odlíšení ako príslušníci inej strany. To či boli členovia OKS na kandidátnych listinách Mostu-Híd použitých v deň volieb do NR SR označený vlastným logom sa nám nepodarilo zistiť. Logo sa spomína len v súvislosti s kampaňou, kde mala OKS svoje vlastné logo v podobe štvorlístku .

kandidátnej listine
program
predvolebné stretnutia
mítingov Mostu-Híd
Ministerstva vnútra
Mostu- Híd
štvorlístku


Rastú mzdy sestier oveľa rýchlejšie ako rastie priemerná mzda v národnom hospodárstve.

Na základe dostupných údajov o priemernej mzde v národnom hospodárstve a o priemernej mzde zdravotných sestier sa dá povedať, že mzdy sestier rástli rýchlejšie v rokoch 2015-2016 oproti mzdám v národnom hospodárstve. Priemerné platy sestier sú o osem percent vyššie v prvom kvartáli 2016, ako to bolo v roku 2015. V národnom hospodárstve, naopak, v prvom kvartáli je zaznamenaný pokles o skoro dve percentá oproti roku 2015. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Z uvedeného grafu možno vidieť, že medziročne vzrástla priemerná mzda sestier rýchlejšie ako priemerná mzda v hospodárstve, preto hodnotíme výrok Tomáša Druckera za pravdivý. Na základe dostupných údajov zo Štatistického úradu SR a Slovenského odborového zväzu zdravotníctva a sociálnych služieb (SOZZaSS) možno vidieť rast priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve SR a priemerný mesačný rast miezd sestier na grafu nižšie. (Údaje o mzdách sestier z Informačného bulletinu SOZZaSS, údaje o roku 2015 (. pdf ) s. 9, údaje o 1. kvartáli 2016 (. pdf ) s. 22 ) Ako vidno, priemerná mzda v hospodárstve SR v 1. kvartáli tohto roku dokonca klesla. V druhom kvartáli však opätovne vzrástla priemerná mzda v hospodárstve na 901 eur. Údajom o mzdách sestier z 2. kvartálu 2016 nedisponujeme. O problematike platov sestier a ich zvýšenia sa už v minulosti debatovalo, Demagog.sk aj tieto diskusie overoval. Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR

pdf

pdf

tieto

diskusie


...aký iný údaj mám použiť, keď v roku 2009 verejný dlh Slovenskej republiky dosiahol úroveň okolo 37 %. Čo mám ešte viacej povedať, keď je to druhý najnižší verejný dlh v rámci eurozóny?

Dlh vo výške 35,7 môžeme označiť za "okolo 37", rovnako je pravda, že to je druhý najnižší dlh v eurozóne.


Najčastejšie menovanými osobami v Prezidentskom paláci sú práve noví sudcovia.

Prezidentka menuje do funkcie sudcov, ministrov, rektorov, generálov, veľvyslancov a iných funkcionárov. Čaputová od nastúpenia do úradu vymenovala vyše 70 sudcov, a viac ako 100 profesorov. Kým menovanie nových profesorov prebehlo päťkrát, sudcov prezidentka menovala pri viac ako deviatich príležitostiach. Jej tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé.

menuje vymenovala


Vy prosím tuna jačíte kvôli trom veciam a tá 363-ka sa nenadužíva. Je menej používaná, ako to mali minulý generálni prokurátori.

Generálna prokuratúra v minulosti viackrát zverejnila štatistiky, ktoré ukazujú, že podiel zrušených právoplatných rozhodnutí pomocou paragrafu 363 Trestného zákona počas pôsobenia Maroša Žilinku klesol. Kritika odbornej verejnosti však smeruje voči nadužívaniu tohto paragrafu v exponovaných kauzách či závažnej trestnej činnosti. Tieto čísla Generálna prokuratúra odmietla pre posledné dva roky zverejniť a nadácia Zastavme korupciu zistila, že počet takto zrušených rozhodnutí narástol. Výrok Borisa Kollára preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Od začatia pôsobenia v pozícií generálneho prokurátora bol Maroš Žilinka viackrát podrobený kritike pre údajné nadužívanie paragrafu 363. Ten umožňuje generálnemu prokurátorovi zrušiť rozhodnutie prokurátora či policajta, ak porušil zákon.

Žilinka pomocou tohto mimoriadneho opravného prostriedku zastavil trestné stíhanie viacerých politikov či iných vplyvných osôb vrátane bývalého riaditeľa Slovenskej informačnej služby Vladimíra Pčolinského , spolumajiteľa Penty Jaroslava Haščáka , bývalého premiéra Roberta Fica a dlhoročného ministra vnútra Roberta Kaliňáka, súčasného guvernéra Národnej banky Slovenska Petra Kažimíra či poslanca Sme rodina Martina Borgulu .

Generálna prokuratúra zverejnila na svoju obranu štatistiku používania paragrafu 363. Tá mala ukázať, že Maroš Žilinka užíva paragraf 363 menej ako jeho predchodcovia.

V rokoch pôsobnosti Maroša Žilinku bol podiel zrušených právoplatných rozhodnutí nižší ako 14 %, zatiaľ čo v rokoch 2015 až 2020 sa tento podiel pohyboval medzi 15-19 %.

Aj v absolútnych číslach Žilinka ukázal , že v roku 2022 bol počet zrušených rozhodnutí prokurátorov nižší než v minulosti. V roku 2022 bol tento paragraf použitý celkovo v 83 prípadoch, v roku 2021 to bolo 89, rok predtým 85 prípadov.

Okrem štatistiky je však dôležité vziať do úvahy, aj na aké prípady sa paragraf 363 používa. Riaditeľka Nadácie Zastavme korupciu poukázala na to, že nie je jasné, akých rozhodnutí sa zverejnená štatistika týka.

Paragraf 363 je možné použiť na akékoľvek rozhodnutie prokurátora či policajta, ak ním bol porušený zákon. Najviac kritizovanými rozhodnutiami sú zrušenia obvinení alebo trestných stíhaní. Pre komplexný obraz by bolo potrebné poznať najmä tieto čísla, Generálna prokuratúra ich ale pre roky 2021 a 2022 zverejniť odmieta . Za roky pred pôsobením Maroša Žilinku pritom takúto detailnejšiu štatistiku poskytla .

Dôležité je podľa nadácie aj to, či klesá počet zrušených obvinení od prokurátorov Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP), ktorá vyšetruje obzvlášť závažnú trestnú činnosť, alebo obvinení politicky exponovaných osôb.

Nadácia zistila , že počet zrušených obvinení z dielne Úradu špeciálnej prokuratúry vzrástol v prvom roku pôsobnosti Maroša Žilinku, z štyroch na sedem.

Používanie paragrafu 363 pritom nekritizujú len média alebo mimovládne organizácie, ale aj štátne inštitúcie.

Žilinkov výklad tohto paragrafu kritizoval už aj Najvyšší súd. Senát sudcu Klimenta konštatoval , že Maroš Žilinka pri používaní tohto paragrafu vyhodnocuje dôkazy, čo je pozícia, ktorá v Slovenskej republike patrí výhradne súdu.

Pochybnosti o správnosti používania paragrafu vyjadril aj predseda súdnej rady Ján Mazák. Ten v rozhovore pre Sme uviedol, že spôsob, akým si generálny prokurátor vykladá paragraf 363 môže byť protiústavný.

Žilinku kritizovala za používanie tohto paragrafu aj jeho bývalá prvá námestníčka Vladimíra Klimenotová. Tá sa vyjadrila, že Žilinka paragraf 363 využíva inak ako jeho predchodcovia. Podľa Klimentovej Žilinka už neposudzuje len správnosť vzneseného obvinenia, ale hodnotí samotné dôkazy.

Kritika prichádza aj zo strany Špeciálnej prokuratúry, podľa ktorej koná Maroš Žilinka v prospech obhajcov a proti prokurátorom. Prokurátori ÚŠP tvrdia , že Žilinkov úrad v exponovaných prípadoch používa na zrušenie obvinenia dvojaký meter, nestačia mu ani dôkazy, ktoré stačia súdom, zasahuje aj do vecí, ktoré už na súde sú, či používa právne kľučky.

Žilinku kritizovala v roku 2021 aj vtedajšia ministerka spravodlivosti Mária Kolíková. Pre paragraf 363 sa na Ústavný súd obrátili aj 42 poslanci NRSR či prezidentka SR Zuzana Čaputová.

umožňuje Pčolinského Haščáka Fica Kažimíra Borgulu zverejnila podiel ukázal poukázala odmieta poskytla vyšetruje zistila konštatoval rozhovore kritizovala tvrdia kritizovala poslanci prezidentka


Chceme, aby bolo zdravotníctvo na Slovensku také, ako je povedzme v Švajčiarsku, Holandsku, kde povedzme tento pluralitný systém funguje.

Vo Švajčiarsku aj v Holandsku funguje pluralitný systém zdravotného poistenia. Podrobnejšie informácie o jeho fungovaní v oboch krajinách a jeho špecifiká poskytuje štúdia University of York-Social Health Insurance Systems in European Countries, dostupná tu. Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

tu.


Pomohli sme im pri zdravotníckom zákone. Keby nehlasoval Most-Híd a Smer, tak zdravotnícky zákon neprejde pán predseda, dúfam, že na tomto sa zhodneme. A dnes máme ostrý štrajk lekárov.

Za daný zákon zahlasovali všetci poslanci strany SMER spolu s poslancami Most-Híd, okrem O. Dostála a P. Osuského. Poslanci SDKÚ a KDH sa zväčša zdržali hlasovania a poslanic SaS boli všetci neprítomní. O danom návrhu sa hlasovalo 14. decembra 2011.

zákon


Ak dnes, ak sa bavíme o tej zmluve, o tom, čo sme vyrokovali (o trvalom eurovale pozn.). My sme to rokovali, ak sa dobre pamätám, niekedy vo februári, v marci tohoto roka. Vtedy bola známa, pre predsedu parlamentu nebolo známe čo sa vyrokovalo, aký bol text?

Zmena kľúča podľa ktorého sa vypočítava účasť krajín na tzv. trvalom eurovale (ESM) a v dôsledku, ktorej klesla účasť Slovenska na ňom bola ako rozhodnutie Európskej rady prijatá 25. marca.

25. marca.
správa agentúry SITA
rozhodnutie európskej komisie


...máme k tomu normálne nariadenie ministra vnútra, ktoré rieši tú komunikačnú stratégiu a spôsob, akým sa informuje verejnosť.

Podľa Gašparovho výroku existuje nariadenie ministra vnútra, ktoré stanovuje komunikačnú stratégiu a spôsob informovania verejnosti o vyšetrovaných trestných činov. Podľa slov Gašpara aj v prípade tlačových besied venovaných vyšetrovanej vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej sa riadil týmto nariadením. Nakoľko toto nariadenie nie je verejne dostupné výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

27. februára sa konala veľká tlačová beseda Roberta Fica, Roberta Kaliňáka a Tibora Gašpara, kde informovali o vyšetrovaní vraždy Kuciaka a Kušnírovej. Takisto bola ponúknutá suma 1 milión eur za informácie o vražde. Z tejto tlačovej besedy vyplynulo podozrenie, že Robert Fico a Robert Kaliňák sú podrobne informovaní o priebehu vyšetrovania.

Nasledujúci deň po tlačovej besede Jaromír Čižnár zakázal informovanie verejnosti a politikov o vyšetrovaní tejto vraždy. 22. marca Čižnár zrušil tento zákaz a poveril dozorného prokurátora, aby primerane a po dohode s vyšetrovateľským tímom informoval o vyšetrovaní vraždy verejnosť.

Hoci by sa o vražde nemalo informovať, Tibor Gašpar tento zákaz trikrát nedodržal . Raz hovoril o drogovej stope, ktorá sa ukázala ako nepravdivá. Neskôr zavádzal o prítomnosti riaditeľa NAKA – Róberta Krajmera na mieste činu. Naposledy v rozhovore pre Hospodárske noviny povedal, že polícia stíha už iba jedného páchateľa . Táto informácia sa neskôr ukázala ako nepravdivá .

tlačová zakázal zrušil nedodržal drogovej NAKA páchateľa nepravdivá


... je to proste médiami alebo nejakými neprajníkmi podsúvané, že to úradníci ako z tých 343 tisíc zamestnancov štátnej a verejnej správy je opäť väčšina učiteľov zamestnancov v školstve, je ich 150 tisíc.

Zo 343 tisíc zamestnancov štátnej a verejnej správy je skutočne približne 150 tisíc zamestnaných v školstve. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Správa o stave školstva , ktorú minister Čaplovič predložil v roku 2013 uvádza počty zamestnancov z roku 2011. Počet zamestnancov vysokého školstva bol na úrovni 21 538 zamestnancov (s. 60). V roku 2012 pracovalo v regionálnom školstve 61 947 pedagogických zamestnancov, 1 305 odborných zamestnancov a 19 710 ostatných zamestnancov financovaných v rámci prenesených kompetencií a 24 624 pedagogických zamestnancov, 120 odborných zamestnancov a 19 276 ostatných zamestnancov financovaných v rámci originálnych kompetencií (s 15). Počet zamestnancov v regionálnom školstve (originálne a prenesené kompetencie) bol 126 982 zamestnancov. Počet zamestnancov vysokého a regionálneho školstva spolu je 148 511. Ide teda o približne 150 tisíc zamestnancov v školstve. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Správa o stave školstva


Primátori okolitých miest sme vytvorili v roku 2000 Združenie na rozvoj stredného Považia, kde sme vypracovali ponuky, alternatívy priemyselných parkov. Od Púchova po Nové Mesto, až po Bánovce.

O združení s názvom Združenie na rozvoj stredného Považia sa nám nepodarilo nájsť žiadnu zmienku. V dokumente s názvom Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja Trenčianskeho samosprávneho kraja vypracovaným v roku 2003 Úradom Trenčianskeho samosprávneho kraja, na ktorého vypracovaní sa podieľali tiež rôzne osoby, sa však spomínajú Združenie pre rozvoj Považia a Združenie pre región Považia (pdf, s. 6). Tieto združenia taktiež stáli za vypracovaním podkladov pre regionálnu koncepciu priemyselných parkov, ktoré zmieňuje Žiška. Z dokumentu taktiež vyplýva, že tieto podklady boli vypracované v roku 2001, čo znamená, že združenie, ktoré Žiška spomína, mohlo byť založené v roku 2000. Keďže ale nie je možné dohľadať žiadne informácie o zakladateľoch, či členoch oboch daných združení, a tým pádom ani zistiť, či je jedno z týchto združením tým, ktoré Žiška myslel, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

spomínajú


V tomto období, z tejto finančnej perspektívy, z tohto 7-ročného rozpočtu sa prijalo také určité nóvum. Ja som bol vtedy jeden z tých, ktorí to veľmi podporovali, aby sa vytvorila takzvaná horizontálna priorita. To znamená, aby z každého operačného programu bola vyčlenená určitá časť prostriedkov na rómske projekty.

Pojem horizontálne priority vo vztahu k sociiálnej inklúzii Rómov sa spomína vo viacerých dokumentoch Európskej komisie ako na príklad dokument na tému opatrení štrutkturálnych fondov na obdobie 2014-2020, v ktorom sa uvádza:

dokument


My (SaS, pozn.) sme napríklad ponúkli rodičom detí, ktoré nebudú môcť ísť v pondelok do škôl, že budú môcť ísť ku nám. Je to síce iba 100 detí, ale budeme tam mať profesionálky, ktoré sa o ne postarajú.

Na základe vyjadrení strany Sloboda a Solidarita na tlačovej besede 21. januára 2016 hodnotíme výrok ako pravdivý. Strana SaS na tlačovke 21. januára 2016 vyhlásila, že v prípade, ak učitelia nastúpia do štrajku a rodičia nebudú mať kam odovzdať deti, môžu využiť opatrovateľky v liberálnom dome. Poslanec za SaS Martin Poliačik spresnil , že ponuka liberálov sa týka najmä detí do desať rokov, ktoré by zo zákona nemali doma zostať bez dozoru rodičov. Odhadoval, že v centrále SaS budú schopní prijať počas prípadného štrajku asi stovku detí . (SITA)

tlačovej SaS spresnil


Keď sme v záujme postavenia tých 150 kilometrov diaľnic, ktoré sme reálne odovzdali a tých 90 kilometrov, ktoré sme odovzdali v rozostavanom stave, prijímali v parlamente zákon o urýchlenom vyvlastňovaní pozemkov. Keď sme tento zákon prijímali v parlamente, tak na barikády sa postavili všetci predstavitelia opozície a kričali, že neústavnou cestou chceme stavať diaľnice, oberáme ľudí o práva a o ďalšie veci.

Opozícia v snahe pozastaviť účinnosť niektorých ustanovení zákona o urýchlenom vyvlastňovaní pozemkov podala podnet na Ústavný súd. Daniel Lipšic upozorňoval, "že počas výstavby, keď bude znášať vlastník tieto obmedzenia, mu neprináleží podľa zákona žiadna náhrada." Lucia Žitňanská tvrdila, že štát by mal efektívnejšie využiť inštitút vyvlastnenia (v dnešnej podobe) a upozornila " Tento zákon umožňuje stavať na pozemkoch, ku ktorým štát nemá nadobudnuté žiadne právo." Gábor Gál upozorňoval, že nie je možné zbaviť občanov práva na užívanie vlastníctva a dodáva "To im na paperi síce zostáva, ale na tom pozemku budú premávať ťažké stavebné stroje." K tejto problematike zaujala negatívne stanovisko aj OKS a upozornila na ignorovanie hromadnej pripomienky zo strany Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií, ktorú podporilo viac ako 500 občanov.

Opozícia
stanovisko aj OKS


Veď aj ty si mal zlepenec, trošku menší. A už som ti povedal v Slovenskom rozhlase, že keď som sa zamýšľal nad politickou stranou Smer, no veď jeden z najhlasnejších poslancov tvojich je pán Jariabek, ktorý bol veľký exponent Vladimíra Mečiara a HZDS. Po druhé, máš tam nástupcu Jána ľuptáka, ktorý sa... Predseda Združenia robotníkov Slovenska, pán Kvorka, máš tam bývalého pokladníka SDĽ, pána Richtera. Hlási sa k tebe pán Ftáčnik, hlási sa k tebe pán Wolf. Aké lepidlo si použil?

Jednotlivci, o ktorých Dzurinda hovorí, politicky vzišli z rôznych straníckych zoskupení. Dušan Jarjabek - poslanec SMER-u, v máji 2005 vystúpil zo strany ĽS-HZDS a vstúpil do strany SMER-SD. Ján Kvorka - exposlanec SMER-u a v súčasnosti okresný šéf strany SMER v Martine. Kvorka je bývalým podpredsedom Združenia robotníkov Slovenska, ktoré pod vedením Jána Ľuptáka malo za tretej vlády Vladimíra Mečiara zastúpenie v Národnej rade aj vo vládnej koalícii. Ján Richter - bol vysokým funkcionárom pôvodnej SDĽ (tzv. Migašovskej) pred jej zlúčením so stranou SMER. Bývalý pokladník SDĽ sa po zlúčení stal generálnym manažérom SMER-u-SD. Dnešná SDĽ sa od tejto osoby dištancuje a označuje ho ako človeka, ktorý stranu a jej meno " tuneloval ". Milan Ftáčnik - primátor hlavného mesta, zvíťazil v komunálnych voľbách síce ako nezávislý kandidát, ale s podporou SMER-u. Nezávislosť M.Ftáčnika, ktorú po svojom zvolení zdôrazňoval tým, že chce byť " primátorom pre všetkých Bratislavčanov" , možno spochybniť, pretože je zároveň poslancom Bratislavského samosprávneho kraja za stranu SMER-SD. Jaroslav Volf - bol predsedom SDSS (Sociálnodemokratickej strany Slovenska), ktorá sa stala od roku 2005 súčasťou strany SMER. Tá sa následne premenovala na SMER-SD. Spojením SMER-u, SDSS a SDĽ sa tak zjednotila slovenská ľavica.

Dušan Jarjabek
Kvorka
Richter
tuneloval
primátorom
poslancom
2005


Čo sa týka názoru názoru pána poslanca ohľadom toho pomeru hlasovania. To sme tu mali (nezverejňovanie pomeru hlasov v senáte, pozn.)...(...) Toto, čo hovorí pán poslanec, podľa mňa to vôbec nie je pravda a nie je ani pravda, že by to mal byť niekde návrat. Naopak, proste my sme to zavádzali, platí to pre občianske veci, rodinné veci, že všade platí ten pomer a naviac na okresnom súde teraz rozhoduje samosudca aj o veľmi vážnych trestných činoch, o vraždách a tam sa naozaj nemá  za koho skryť, je tam sám, všetci vedia, že to rozhodol on.

Zverejňovanie pomeru hlasov pri rozhodnutiach senátov v netrestných veciach zaviedla vláda Ivety Radičovej. Tento odsek pribudol do zákona o sudcoch v roku 2011, keď bola Kolíková štátnou tajomníčkou na ministerstve spravodlivosti. V trestných veciach zákon predpokladá uvedenie nesúhlasného stanoviska do zápisnice, no o samotnom hlasovaní sú zúčastnení povinní zachovať mlčanlivosť. Zápisnica o hlasovaní sa nezverejňuje . Samosudcovia môžu rozhodovať o prečinoch a zločinoch v prípadoch, kedy horná hranica trestu nepresahuje 8 rokov. Môže ísť, napríklad, o prípad vraždy novonarodeného dieťaťa matkou. Tvrdenie Márie Kolíkovej hodnotíme ako pravdivé.

zaviedla pribudol bola zákon nezverejňuje rozhodovať vraždy


Keď sme pristupovali k reforme živnostenského stavu, to znamená nastavenie iného minimálneho vymeriavacieho základu, viedli sme veľmi dlhé, zložité rokovania s dvomi organizáciami, ktoré sú reprezentanti živnostenského stavu, to je komora a to je zväz. Tie pôvodné naše zámery sa v značnej miere korigovali po týchto rokovaniach a my sme vzájomne s dohodou aj našich partnerov dospeli k riešeniu, ktoré sme ponúkli.

Podobný výrok o zdĺhavých rokovaniach o novele medzi ministerstvom, zväzom a komorou sme už overovali ( Na telo , 18. novembra 2012). Po dlhých rokovaniach sa Slovenský živnostenský zväz (SŽZ) a Slovenská živnostenská komora (SŽK) nakoniec dohodli s ministerstvom na znení výsledného návrhu. SŽZ (1. júla 2012): " Od 28.05.2012 – 14.06.2012 sa uskutočnilo na MPSVR SR niekoľko pracovných stretnutí s ministrom práce Jánom Richterom a štátnym tajomníkom Jozefom Burianom. ...

Na telo
SŽZ


V rokoch 2006–2010, počas mojej prvej vlády, (...) postavili sme nový národný zimný štadión.

Zimný štadión O. Nepelu sa začal rekonštruovať (respektíve stavať) v máji 2009. Stavba však bola hotová až v roku 2011, teda až počas vlády Ivety Radičovej. Prestavbu štadióna navyše realizovalo mesto Bratislava, konkrétne poverená mestská organizácia Generálny investor Bratislavy. Okrem toho vláda na jeho stavbu prispela mestu "len" približne 46 % celkových nákladov. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Projekt prestavby pôvodne schvaľovalo zastupiteľstvo mesta Bratislava, a to dokonca ešte počas úradovania Andreja Ďurkovského z KDH. Podľa oficiálnej stránky mesta : "Rekonštrukcia Zimného štadióna Ondreja Nepelu, ktorá sa oficiálne začala 23. apríla 2009, pokračuje v súlade so schváleným harmonogramom realizácie stavby bez sklzu. Prestavbou je poverená mestská organizácia Generálny investor Bratislavy (GIB), ktorá realizovala verejné obstarávanie na zhotoviteľa stavby." Portál etrend.sk uvádza: " Podľa informácií z magistrátu prvotné odhadované náklady na rekonštrukciu štadióna boli 74,822 milióna eur. Mesto získalo od ministerstva školstva dotáciu 40,575 milióna eur, pričom v reálnom vyjadrení bola nižšia o DPH. Po piatich dodatkoch k zmluve o dielo bola cena zvýšená o 11,3 milióna eur na 85,878 milióna eur ." Oficiálna stránka štadióna Ondreja Nepelu v Bratislave: " Starý zimák" - Zimný štadión Ondreja Nepelu predstavoval so svojimi dvomi umelými ľadovými plochami jeden z najlepších štadiónov na Slovensku. Po troch Majstrovstvách Európy a jedných Majstrovstvách sveta v krasokorčuľovaní, po troch Majstrovstvách sveta v hokeji ako aj po Majstrovstvách Európy v basketbale a stolnom tenise si opäť zaslúžil ďalšiu rekonštrukciu k Majstrovstvám sveta v ľadovom hokeji 2011, ktorá sa začala v máji 2009. Jej súčasťou je rozšírenie diváckej kapacity z pôvodných 8026 na 9953, ďalej zvýšenie bezpečnosti návštevníkov, rozšírenie prevádzkových priestorov, rekonštrukcia technológie, infraštruktúry vrátane odstránenia stĺpov v hľadisku. Rekonštrukcia obsahuje kompletnú zmenu strešnej konštrukcie, podporných stĺpov, ich nahradenie novou konštrukciou a celkom nové dispozičné riešenie zázemia haly s dvomi tréningovými plochami. Taktiež súčasťou rekonštrukcie bola realizovaná 2 podlažná garáž s kapacitou 372 parkovacích mies t." Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

hotová
schvaľovalo zastupiteľstvo
stránky mesta
etrend.sk
Oficiálna stránka


... novému zákonu o ochrane pred nelegálnym odpočúvaním, ktorý bol prijatý v roku 2004, ako následok káuz za druhej Dzurindovej vlády, napriek tomu došlo k zásadnému zneužitiu odpočúvacieho systému.

K prijatiu zákona o ochrane pred nelegálnym odpočúvaním skutočne došlo v roku 2004, pred týmto rokom, počas Dzurindovej vlády, sú známe viaceré kauzy odpočúvania. Aj po tom, čo tento zákon nadobudol účinnosť, sa vyskytli zneužitia odpočúvacieho systému. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Spomínaný zákon o ochrane súkromia pred neoprávneným použitím informačno-technických prostriedkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o ochrane pred odpočúvaním), nadobudol účinnosť 1.júla 2004. Káuz, spojených s odpočúvaním, bolo už v minulosti mnoho. Z obdobia pred rokom 2004 patria medzi najznámejšie rozsiahle zneužívania nasadzovania ITP z roku 1999 proti politikom, novinárom, podnikateľom, kňazom a občanom, ktorí mali kritický vzťah k vláde a v roku 2002 bol napríklad odpočúvaný vtedajší šéf ANO Pavol Rusko a redaktor denníka SME. Po roku 2004 nastali ďalšie kauzy. Napríklad v roku 2006 podal šéf HZDS Vladimír Mečiar trestné oznámenie v súvislosti s odpočúvaním straníckych centrál tajnou službou. V roku 2011 sa prevalil škandál s odpočúvaním novinárov Pravdy a ďalších takmer dvoch desiatok civilistov Vojenským obranným spravodajstvom. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon
pred rokom 2004
2006
Pravdy


Strana Hlas neorganizovala, pán Matovič, žiadne zhromaždenia vonku. My sme dodržiavali všetky opatrenia a vyzývali sme ľudí, aby aj tieto opatrenia dodržiavali.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože strana Hlas sa skutočne nepodieľala na organizácii zhromaždení a protestov počas obdobia, kedy boli na Slovensku zavedené prísne protipandemické opatrenia. Členovia strany Hlas taktiež nevyzývali ľudí, aby opatrenia porušovali, aj keď z úst niektorých predstaviteľov zaznievali hlasy spochybňujúce očkovanie.

Veľké protestné zhromaždenia v rozpore s opatreniami organizovali na Slovensku počas pandémie primárne strany Smer-SD, ĽSNS a Republika. Strane Smer bola dokonca za jednu z protestných akcií vymeraná pokuta za nedodržiavanie protiepidemických opatrení. Veľké protesty sa konali najmä pri príležitosti 17. novembra. Zhromaždenia vtedy organizovali najmä opozičné strany Smer a ĽSNS. Hlas-SD ako alternatívu vyzval ľudí aby v okne zapálili sviečku ako symbol slobody.

Predseda Hlasu v novembri 2021 dokonca vyzval verejnosť k dodržiavaniu opatrení.

Hoci strana Hlas na účasť na zhromaždeniach nevyzývala a ani ich neorganizovala, tak pre úplnosť je nutné spomenúť, že jej predseda Peter Pellegrini vo svojich príspevkoch na sociálnych sieťach otvorene kritizoval niektoré opatrenia ako testovanie, a taktiež sa negatívne vyjadroval ohľadom očkovania.

organizovali bola organizovali vyzval kritizoval vyjadroval


Veď to sú prieskumy, ktoré robia renomované agentúry a u nás sa kvalita podnikateľského prostredia dnes rovná kvalite podnikateľského prostredia v roku 2001 po Mečiarovi.

Podnikateľská aliancia Slovenska meria kvalitu podnikateľského prostredia od roku 2001. Brocka uvádza, že kvalita podnikateľského prostredia by sa mala rovnať kvalite z roka 2001. V prieskume PAS z mája 2013 je kvalita podnikateľského prostredia ešte horšia ako v roku 2001. The Global Competitiveness Report, ktorá meria konkurenciu schopnosť krajín hodnotí Slovensko už od roku 2001. Vzhľadom na nedostupnosť štúdie nevieme vývoj konkurencieschopnosti posúdiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Skutočne existuje viacero prieskumov zameraných na kvalitu a stav podnikateľského prostredia. Viacero prieskumov necháva robiť napríklad Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania. Okrem toho prieskum zameraný na túto tému robí aj poradenská spoločnosť PwC a Forbes. Poslanec KDH Július Brocka má však pravdepodobne na mysli najmä prieskum , ktorý vyhotovuje Podnikateľská aliancia Slovenska od roku 2001 a udáva hodnotu indexu podnikateľského prostredia na Slovensku (IPP) v každom kvartáli. O výsledkoch tohoto prieskumu informoval aj portrál Aktuálne.sk (14. mája 2013). Údaje posledného prieskumu za 4. kvartál roku 2012 vykazujú dokonca horšie výsledky ako v roku 2001 a klesajúcu tendenciu majú už niekoľko rokov. Kvalita podnikateľského prostredia sa vyrovnala kvalite z roku 2001, o ktorej Július Brocka hovorí v roku 2009. V súčasnosti je najhoršia v histórii. Za renomované medzinárodné meranie kvality podnikateľského prostredia možno považovať správy Svetovej banky - Doing Business. Prvá správa bola uverejnená v septembri 2003 ( Doing Business 2004 ) a zobrazuje stav k júlu 2003. Svetová banka hodnotí jednoduchosť podnikania a priaznivosť prostredia pre rozbeh a prevádzku firmy. Hodnotenie Svetového ekonomického fóra - The Global Competitiveness Report hodnotí konkurencieschopnosť Slovenska dlhodobo, na základe dostupných štatistických dát a celosvetového prieskumu názorov manažérov. Hodnotenie odráža stav ekonomiky k aprílu daného roka, V The Global Competitiveness Report 2001/2002 bolo zahrnuté aj Slovensko (stav k aprílu 2001). Celá štúdia z roku 2001 nie je verejne prístupná, preto nedokážeme na základe skóre obdržaného v roku 2001 porovnať výsledky. V roku 2001 sme obsadili 40 pozíciu (zo 75). V roku 2012 (s. 320) sme obsadili 71 pozíciu (zo 144) pričom sme obdržali skóre 4,1. V prípade The Global Competitiveness Report je to práve Podnikateľská aliancia Slovenska, ktorá koordinuje postup prieskumu, na základe ktorého ja následne štúdia vypracovaná. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prieskumov

prieskum

prieskum

Aktuálne.sk

Prvá správa

Doing Business 2004


...A pani Puškárová, ja som 8 rokov mal príležitosť sedieť na tripartite. Ak by sme boli akceptovali čo len niektoré z návrhov odborov počas tých 8 rokov, tak slovenská ekonomika by šla gréckou cestou a zbankrotovala by...

V roku 2004, počas druhej Dzurindovej vlády, vláda prerušila dialóg s tripartitou. Vtedajší Minister práce, sociálnych vecí a rodiny Ľudovít Kaník podal návrh do Národnej rady SR na zrušenie zákona o tripartite. Vládna koalícia nakoniec v parlamente presadila zrušenie tripartity. Neskôr v októbri toho istého roku obdržala slovenská vláda memorandum od Medzinárodnej organizácie práce v Ženeve k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa kompetenčný zákon o kolektívnom vyjednávaní. A aj preto nakoniec vláda pristúpila na návrh KOZ a dňa 23. Novembra 2004 podpísala Deklaráciu k budúcej forme fungovania sociálneho dialógu, 1. Decembra 2004 vznikla staronová tripartita pod názvom Rada hospodárskeho a sociálneho partnerstva Slovenskej republiky (RHSP).

prerušila


Áno, ale ja mojim statusom som netvrdil, že ja to zmením (diéty pre europoslancov za jeden rokovací deň, pozn.) alebo že neviem čo. Ja som len povedal, tieto diéty z toho jedného dňa považujem za nehoráznosť a darujem ich tam nejakým chalanom, čo vyhrali nejakú cenu.

Sulíkov status zverejnený na jeho facebookovej stránke 3. júla vo štvrtok. V statuse netvrdí, že to chce zmeniť, prípadne zrušiť tieto diéty. Kritizuje jeden rokovací deň, s ktorým je spojené aj vyplatenie diéty na tento deň. Taktiež je pravdou, že túto sumu za jeden deň (304 eur) sa rozhodol venovať programátorom , ktorí získali bronz na medzinárodnej súťaži. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Neverím vlastným očiam: Práve sme mali akože schôdzu, Schultz (oprava Demagog.SK - Schulz) oznámil, nejakých náhradníkov a jedno zbavenie imunity, nič viac, žiadna rozprava ani hlasovanie. Celé to trvalo 7 minút a samozrejme mohlo to byť aj včera. Lenže to by ctení páni poslanci nemohli za dnes inkasovať 304 eur v čistom. Ja tie peniaze inkasujem tiež, 304 eur si v dvojmiliardovom rozpočte aj tak nik nevšimne. Avšak darujem ich tímu programátorov, ktorí spravili Slovensku pekné meno, k čomu gratulujem! P.S. Pls nech sa mi niekto z programátorov ozve na richard@sulik.sk, budem sa tomu venovať zajtra." Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke programátorom


Pri živnostníkoch tiež, no tak my sme, neviem, či si pamätáte, vtedy keď sme hľadali peniaze, 1,6 mld, fakticky sme museli nájsť. Tam sme znížili odpočítateľnú časť, položku zo 60 bol návrh na 30, no tak my sme s 30% nesúhlasili, tak sme sa dohodli na 40%.

Na základe novely zákona o dani z príjmov došlo k zjednoteniu paušálnych výdavkov pre živnostníkov na 40% z doterajších troch úrovní 25%, 40% a 60%. To, že Most-Híd mal výhrady voči zjednoteniu paušálnych výdavkov pre živnostníkov vo výške 30% nájdete tu . Z článku vyplýva, že najväčšími odporcami boli strany Most-Híd a KDH.

novely zákona o dani z príjmov
tu


Keď si ju prečítate (tzv. malú novelu), tak zistíte, že vlastne [...] odstraňuje to, čo ja som mal napríklad v našej novele, ktorá bola teraz zamietnutá. Úplne identické veci s miernymi odlišnosťami.

Ľudovít Kaník spolu s Pavlom Frešom a Viliamom Novotným prezentovali v parlamente dňa 6. 7. 2012 návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a zákon č. 599/2003 Z.z. o pomoci v hmotnej núdzi. Tento návrh bol 28. 9. 2012 po prvom čítaní zamietnutý.

návrh zákona
Novela zákona


...zoberme si úsek Košice smerom na Miškolc, kde ideme stavať diaľnicu od niekiaľ do ničoho, pretože z maďarskej strany ani len neuvažujú v najbližších piatich rokoch so začatím výstavby a kde je intenzita dopravy 2000 áut za deň.

Rýchlostná cesta R4 Košice – Milhosť by mala byť súčasťou medzinárodného koridoru v smere od poľského mesta Rzeszow cez Košice, maďarský Debrecen až po Oradeu v Rumunsku. Na Slovenskej strane by mala nahradiť cestu prvej triedy E 71, ktorá pokračuje až k mestu Miškolc, kde sa začína diaľnica M30, cez ktorú sa budú môcť východniari dostať do viacerých krajín Európy po diaľnici. Preto Slotovo tvrdenie, že „ideme stavať diaľnicu od niekiaľ do ničoho“ je zavádzajúce. Navyše maďarská časť E71 je na viacerých miestach riešená aj s obchvatmi maďarských dedín i zvýšenou maximálkou na viacerých úsekoch.

Rýchlostná cesta R4 Košice – Milhosť
nahradiť


Opatrenia smerujúce k podpore ekonomického rastu a rastu zamestnanosti prispeli k zrýchľovaniu dynamiky rastu ekonomiky SR, ktorá bude podľa najnovšej prognózy NBS rásť tempom 3,2 % HDP v tomto roku a 3,8 % HDP v roku 2016. V závere roka 2014 Slovensko dosahovalo 5. najsilnejší rast ekonomiky z krajín eurozóny.

Podľa najnovších odhadov NBS má slovenské HDP za rok 2015 rásť o 3,2 % HDP a v roku 2016 o 3,8 %. V roku 2014 bolo Slovensko podľa Eurostatu na 5 resp. 4. mieste spolu so Slovinskom v raste HDP v rámci krajín eurozóny. Rovnako sedí že zamestnanosť rastie. Konštatuje to vo svojej analýze aj IFP. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odhadov Eurostatu analýze povedal


Toto riešenie (preradenie súčasných kompetencií Pro-Hokeja v extralige pod správu SZĽH, pozn.) sme avizovali už veľmi dlho.

Ako sme už uviedli vo výroku vyššie, extraligu spravuje Pro-Hokej. Podľa predsedu predstavenstva Pro-Hokeja sa uvažuje o výhodnosti rozdelenia kompetencií medzi Pro-Hokej a SZĽH. Lintner sa v minulosti (z hľadiska dĺžky Lintnerovej kampane - relatívne dávno) skutočne vyjadril v prospech spojenia extraligy, zväzu a ďalších úrovní. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

uvažuje januára


Napríklad aj to je pravda, že 17% verejných zdrojov sa dáva do zdravotníctva a to je najviac v rámci OECD.

Podľa najnovšej štúdie Health at Glance (.pdf,s.171), ktorú vydáva OECD predstavovali v roku 2013 (najnovší dostupný údaj) na zdravotnú starostlivosť iba 14 % výdavkov z verejných zdrojov. Navyše, Slovensko má podľa tejto publikácie ďaleko k tomu, aby bolo krajinou, ktorá dáva najviac- je v spodnej polovici grafu. Najviac výdavkov na zdravotnú starostlivosť z verejných zdrojov vyčleňovalo spomedzi krajín OECD v tomto roku (2013) Švajčiarsko a Nový Zéland (22 %). Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Health at Glance


V Čechách 150 miliónov (dostanú poľnohospodári, pozn.), v Maďarsku cez 200 miliónov, v Rakúsku 400 miliónov a my, jeden milión.

Podľa poslednej dostupnej štatistiky Poľnohospodárskych komôr jednotlivých krajín za rok 2016 výška štátnej podpory pôdohospodárstva bola v Českej republike (v prepočte) 150,66 milióna eur, v Maďarsku 230,48 milióna eur a v Rakúsku 319,24 milióna eur. V roku 2016 na Slovenku štátna dotácia predstavovala 9,39 milióna eur. Ten jeden milión, o ktorom hovorí Kollár predstavuje vyčlenenú sumu pre podporu pôdohospodárstvo v štátnom rozpočte na rok 2018 a nie za rok 2016. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Na základe dostupných údajov z roku 2016 Slovensko evidovalo výdavky štátneho rozpočtu na podporu pôdohospodárstva vo výške 9,39 mil. eur (čiže 3,9 eura na jeden hektár poľnohospodárskej pôdy), v Rakúsku to bolo 319,24 mil eur (teda 110,9 eura na hektár), v Česku 150,66 mil eur (36,5 eura na hektár) a v Maďarsku 230,48 mil eur (49,2 eura na hektár). Predseda Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej rady Milan Semančík tvrdí, že ak sa chceme vyrovnať okolitým štátom, štátna dotácia by mala dosahovať hodnotu 70 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistiky evidovalo dosahovať


My kritizujeme spôsob komunikácie vlády a spôsob akým chcú s tým ako naložiť, pretože si treba, treba si úplne jasne pripomenúť akým spôsobom sa to udialo, prečo pán minister ste zverejnili túto udalosť práve v období, keď, keď na trh s informáciami sa dostali posledné údaje Štatistického úradu o náraste cien potravín, o dopade vládneho balíčka.

Prinášame chronologický prehľad udalostí: 11. február 2011 – Štatistický úrad SR prišiel s vývojom spotrebiteľských cien za mesiac január . 22. február 2011 – Tlačová beseda , na ktorej premiérka I. Radičová spolu s ministrami pôdohospodárstva Z. Simon a hospodárstva J. Miškov, informovali o balíčkoch pomoci. 22. február 2011 – O necelé dve hodiny, po tlačovej besede premiérky a vedúcich rezortov pôdohospodárstva a hospodárstva, nasledovala tlačová beseda strany Smer-SD , na ktorej predseda strany R. Fico reagoval na balíčky pomoci. Je síce pravda, že existuje časová postupnosť medzi zverejnením štatistických údajov a ohlásením potravinovej pomoci. Avšak 17. februára bola zverejnená výzva v uznesení Európskeho parlamentu zo 17. februára 2011 o zvyšovaní cien potravín, Európsky parlament vyzýva EÚ, "aby podporila opatrenia zamerané na rozvoj vidieka, zvýšila investície do poľnohospodárstva a potravinovej bezpečnosti s osobitným zreteľom na naliehavé potreby v súvislosti s hladom, drobným poľnohospodárstvom a programami sociálnej ochrany; zdôrazňuje význam rozvoja poľnohospodárstva v rozvojovom svete a dôležitosť vyčleňovania primeraného podielu zahraničnej rozvojovej pomoci EÚ v odvetví poľnohospodárstva..." Je tak odôvodnené predpokladaď, že vyhlásenie pomoci vlády je prirodzenou reakciou na uznesenie EP.

Tlačová beseda

tlačová beseda strany Smer-SD

uznesení


(...) pani Merkelová naozaj nemôže s Erdoganom, alebo mýlim sa, priamo s Erdoganom nebola, ona bola s predsedom vlády nie Turecka, ale sýrsky problém, ktorý mal byť vyriešený tri miliardami, zrazu to mali byť päť miliárd a o takej veci nemôže sama rokovať.

Začiatkom februára 2016 vyčlenila Európska únia 3 miliardy eur na migračný fond pre Turecko s cieľom zlepšiť životné podmienky utečencov zdržujúcich sa v Turecku. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže v súčasnosti nie sú dostupné informácie o konkrétnom navýšení tohto fondu, prípadne o inej forme pomoci EÚ utečencom vo výške 5 miliárd eur z iniciatívy Angely Merkelovej.

3 Turecka príspevky správy NATO konferencii Poskytovateľmi


Pan Kaník sľubuje vo svojom programe veci, za ktoré samosprávny kraj ani vôbec nezodpovedá a ktoré predseda samosprávneho kraja nemôže nikdy ani splniť.

Ľudovít Kaník sa vo svojej volebnej kampani na post župana Banskobystrického kraja zameriava na štyri hlavné body (s výnimkou bodu ktorý sa venuje Maňkovi ako europoslancovi):

kampani zákone zákone


Prvý, žiadna kauza by nebola, keby Michal Kováč ako prezident nebol prijal úplatok. Bol v lehote a bolo ho možné za úplatkárstvo stíhať. Žiadna kauza by nebola, keby Michal Kováč sa nebol dopustil politickej korupcie, sľúbil prokurátorovi, že bude generálny prokurátor, ak to zvalí na vládu a sudcovi, že bude predseda Najvyššieho súdu...

Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu


A znovu veľa hovoríme o nezamestnanosti, pán redaktor, veľa o nej hovoríme. Boli časy za pravicovej vlády pána Mikloša, Dzurindu, kedy malo Slovensko suverénne najvyššiu nezamestnanosť v celej Európskej únii.

Je pravdou, že nezamestnanosť dosahovala najvyššie čísla počas prvej vlády M. Dzurindu. Evidovaná nezamestnanosť dosiahla vrchol v roku 1999 (17,8 %) a nezamestnanosť podľa výberového zisťovania v roku 2001 (19,2 %). Slovensko v roku 2001 nebolo ešte členom EÚ, je však pravdou, že nikto z vtedy členov EÚ 15 nemal v roku 2001 vyššiu nezamestnanosť ako Slovensko. Výrok hodnotíme ako pravdivý i keď v prvej vláde M. Dzurindu neboli len pravicové strany, ale ale aj ľavicová SDĽ

časové rady IFP
Eurostat


Spomínate konzula, ktorý urážal. Práve ten konzul bol zavolaný do Maďarska a zatiaľ sa nevrátil a dúfam, že ani sa nevráti.

Či sa maďarský konzul na slovensko vráti alebo nie, nevieme. Faktom ale je, že bol do Budapešti povolaný po sérii kontroverzných výrokov z druhej polovice marca. SME s odvolaním na maďarské médiá 30. marca napísalo , že konzul by sa už na Slovensko vrátiť nemal.

bol do Budapešti povolaný
napísalo


Sú rozhodnutia SOI, kde sa priamo hovorí o úžere vo firmách, ktoré Kiska vlastnil alebo ktoré potom riadil cez dozornú radu.

Takmer totožný výrok overoval Demagog.SK už v minulosti ( Iné,22.marec 2014 ). Ani jedno z prvostupnových rozhodnutí Slovenskej obchodnej inšpekcie neobsahuje právnu formuláciu ,,úžera,,. Absolucnými výrokmi boli napr. nedodržanie zákazu používania nekalých obchodných praktík v zmysle zákona o ochrane spotrebitela alebo ktorá je v rozpore s požiadavkami odbornej starostlivosti a nekalej obchodnej praktiky vo forme klamlivého konania vo vztahu k cene služby a k spôsobu jej výpoctu podla zákona o ochranespotrebitela,zákaz neukladania spotrebitelovi povinnosti bez právneho dôvodu, zákaz neupierat spotrebitelovi právo na ochranu pred neprijatelnými podmienkami v spotrebitelských zmluvách,nedodržania povinnosti zrozumitelne formulovat zmluvné podmienky v spotrebitelských zmluvách, ktorých obsah spotrebitel nemá možnost ovplyvnit, porušením zákazu neklamat spotrebitela uvádzaním nepresných údajov.

Iné,22.marec 2014


Takže napríklad sme vytvorili dnes legislatívne podmienky na mladomanželské pôžičky. Musíme to v dialógu s bankami dotiahnuť. Hovorili sme o tom, že sme dali príspevky na prvé, druhé, tretie dieťa. ...

O pôžičkách mal Fico hovoriť s bankami už v lete 2008, tým sa veľmi nepozdávajú.

mal Fico hovoriť


V štátnom rozpočte na rok 2012 škrtli 5 000 učiteľov.

Tvrdenie o znižovaní počtu učiteľov sme už overovali v relácii O päť minút dvanásť zo 16. septembra 2012: Nepodarilo sa nám zistiť, či ministerstvo financií v rokoch 2010 až 2012 skutočne administratívne znižovalo počet pedagógov, aby vykazovalo vyššie platy. Exminister školstva E. Jurzyca hovoril len o predpoklade, kedy ako by sa zníženie počtu pedagógov mohlo odraziť na ich zvýšenej mzde. Podľa vtedajšieho rezortu financií by mohol klesnúť počet učiteľov na Slovensku o 5 tisíc . V roku 2009 pripadalo na učiteľa dvanásť žiakov, v roku 2012 už iba jedenásť a tento trend bude pravdepodobne kvôli demografickému vývoju pokračovať. Jurzyca predstavil hypotézu, že ak by sa podľa ministerstva financií podarilo vrátiť k situácii z roku 2009, ovplyvnilo by to výraznejšie zvýšenie platov učiteľov. Nie je však možné zistiť, či a a ako konkrétne bola táto hypotéza aplikovaná.

O päť minút dvanásť
o 5 tisíc
zvýšenie


Veľmi logicky, lebo kresťanskí demokrati hlasovali za súčasný právny stav, spolu s SNS a so Smerom, keď sa nemýlim.

Za vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov hlasovalo KDH, SNS a SMER-SD nasledovne: KDH - z 9 poslancov hlasovalo za 8 SNS - z 20 poslancov hlasovalo za 16 SMER-SR - z 50 poslancov hlasovalo za 49

štátnom občianstve Slovenskej republiky


Výsledkom je a to sú teda tie fakty, že na základe nového zákona dostáva Slovenský rozhlas a Slovenská televízia o niekoľko miliónov eur viac ako predtým podľa starého systému.

V roku 2006 Slovenský rozhlas vybral na koncesionárskych poplatkoch 21, 66 mil eur, pre rok 2009 sa v rozpočte SRo predpokladá výber 23,96 mil. STV na rok 2006 predpokladala výber koncesií vo výške 47, 33 mil eur, na rok 2009 sa počítalo s výberom 56,59 mil eur. V prípade oboch inštitúcií tak platí, že dostávajú "o niekoľko" miliónov eur viac.

V roku 2006
v rozpočte SRo
na rok 2006 predpokladala
na rok 2009 sa počítalo


Priemerný plat v školstve za rok 2011, a to sme si dali znovu prepočítať a máme tie informácie, 801 eur.

D. Čaplovič nešpecifikuje o akých zamestnancov sa jedná, môže hovoriť o všetkých, teda pedagogických aj nepedagogických zamestnancoch alebo len o pedagogických. Podľa webovej stránky Ministerstva školstva, vedy a výskumu (.pdf) bol priemerný plat zamestnancov v školstve (celkovo) v r. 2011 nasledovný:

Ministerstva školstva, vedy a výskumu
2009-2011
Ústav informácií a prognóz školstva
pedagogických zamestnancov


Váš koaličný poslanec nám prezradil, že chcete znížiť, že chcete zrušiť vianočný dôchodok. Váš človek, ktorý sedí pri koaličnej rade, je to v médiách.

SITA, 7. októbra 2011 17:18 "Minister financií Ivan Mikloš (SDKÚ-DS) sa podľa nezávislého poslanca Igora Matovič pokúsil podraziť Obyčajných ľudí pri rušení vianočných dôchodkov. Ako dnes Matovič vysvetlil na tlačovej besede, Mikloš v utorok na Koaličnej rade navrhol zrušenie vianočných dôchodkov, na čo vo štvrtok Matovič kontroval alternatívnym návrhom zvýšiť bankovú daň z 0,2 na 0,5 percenta vybraných pasív. „Povedal som mu, aby ani náhodou neočakával, že zahlasujeme za zrušenie vianočných dôchodkov,“ tvrdí Matovič, ktorého teší, že minister napokon od svojho „zvráteného úmyslu“ ustúpil. "


Veď to vládnutie s SDĽ verzus pravica, to bolo to obdobie 98 - 2002, skončilo štiepeniami... veľmi vážne HZDS niekoľko štiepení.

Radičová má pravdu aj čo sa týka HZDS, to postihlo štiepenie v polovici roku 2002 so vznikom HZD .

so vznikom HZD


Bežia dva pilotné projekty, ktoré sú úplne konkrétne, obnovujú sa hrady v Uhrovci a Šarišský hrad. Je to tisíc ľudí, ale pozor.

Hrad Uhrovec a Šarišský hrad sa obnovujú od 1. júna 2011 v rámci projektu "Obnova hradov s pomocou nezamestnaných". O projekte informuje Ministerstvo kultúry SR : Ministerstvo kultúry SR, Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny SR, v spolupráci s úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny Prešov a Partizánske, v júni 2011 začali realizovať pilotný projekt, v rámci ktorého pri záchrane a obnove kultúrneho dedičstva – torzálnej hradovej architektúry, pomáhajú aj uchádzači o zamestnanie. Do pilotného projektu boli v roku 2011 zaradené dva hrady - Šariš a Uhrovec. Na hrade Uhrovec bolo do pracovného pomeru prijatých 20 uchádzačov o zamestnanie, pričom 18 z nich patrí do skupiny znevýhodnených. Do projektu obnovy hradu Šariš je zapojených 30 nezamestnaných. Minister kultúry Daniel Krajcer pri stretnutí 19. septembra 2011 k spomínanému projektu skonštatoval, že vzhľadom na úspešný pilotný projekt, v obnove hradov s pomocou nezamestnaných sa bude pokračovať aj v budúcom roku a vo väčšom rozsahu, čo by malo priniesť prácu stovkám nezamestnaných“ . Projekt by mal v r. 2012 zamestnať 840 ľudí . Dotácie pre vybrané objekty však zatiaľ nie sú schválené.

Ministerstvo kultúry SR
840 ľudí


...hlavný zamestnávateľ pán predseda sú u nás živnostníci, malí podnikatelia.

Nepodarilo sa nám získať potrebné údaje, ktoré by potvrdzovali alebo vyvracali tvrdenie, že hlavnými zamestnávateľmi na Slovensku sú malí podnikatelia a živnostníci.


Marek Maďarič urobil to, čo mu predpisovalo programové vyhlásenie vlády (v otázke koncesionárskych poplatkov, pozn.).

Otázke financovania RTVS sa venuje programové vyhlásenie vlády v časti Kultúrna politika (.pdf, s. 45). V rámci plnenia bodov programového vyhlásenia predložil minister kultúry Marek Maďarič (SMER-SD) návrh zákona , ktorý upravuje financovanie RTVS, konkrétne navrhuje zvýšenie koncesionárskych poplatkov o približne 50 %. V programovom vyhlásení sa píše o optimalizácii výšky úhrady za služby verejnosti, čiže vyhlásenie nepredpisoval zvýšenie koncesionárskych poplatkov. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

V programovom vyhlásení vlády, ktoré bolo schválené v apríli tohto roku, je Rozhlas a televízia Slovenska označená za jediný systémový nástroj na poskytovanie služby verejnosti v oblasti rozhlasového a televízneho vysielania. O potrebných opatreniach sa píše takto: " Vláda prijme také legislatívne opatrenie, ktoré poskytne Rozhlasu a televízii Slovenska stabilné a primerané finančné zabezpečenie plnenia jej zákonných úloh prostredníctvom optimalizácie výšky úhrady za služby verejnosti poskytované Rozhlasom a televíziou Slovenska ". ( PVV (.pdf), s. 47)

Programové vyhlásenie vlády síce hovorí o dôležitosti legislatívnych úprav kvôli financovaniu RTVS a optimlizácii výšky úhrady (poplatkov), pritom optimalizácia neznamená automaticky zvýšenie.

Ministerstvo kultúry v máji 2016 predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh zákona ( .doc ), ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 340/2012 Z.z. o úhrade za služby verenosti poskytované RTVS a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z.z. o Rozhlase a televízii Slovenska a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov na základe Programového vyhlásenia vlády na roky 2016 - 2020. Okrem oslobodenia najslabšej sociálnej skupiny od povinnosti platiť úhrady je cieľom návrhu zákona aj stanovenie novej sadzobnej úhrady. Návrh zavádza aj nový mechanizmus stanovenia úhrady, ktorý je založený na valorizácii poslednej platnej sadzby úhrady v závislosti od miery inflácie, meranej indexom spotrebiteľských cien. Úhrada by sa valorizovala každé štyri roky. Navrhovaný mechanizmus by teda mal odrážať ekonomický vývoj spoločnosti. Sadzba úhrady sa pre každú kategóriu platiteľov zvýši o približne 50 %. Podľa tejto novely by sa koncesionárkse poplatky zvýšili od 1. januára 2017 do 30. decembra 2020 z 4,64 eur na 7 eur (ročný príspevok 84 eur).

Návrh zákona počíta so zvýšením kvality služieb poskytovaných RTVS ako aj s rozšírením obsahu a ponuky programových služieb. Toto programové rozšírenie by malo kompenzovať zvýšenie koncesionárskych poplatkov. Zákon predložený Ministerstvom kultúry však ukázal nesúdržnosť slovenskej koaličnej vlády. Napriek podpore koaličných partnerov sa predseda SNS Andrej Danko vyjadril, že návrh o zvýšení koncesionárskych poplatkoch nepodporí . Danko, rovnako ako podpredseda SNS Andrej Hrnko sa vyjadrujú, že návrh podporia po tom čo RTVS predloží konkrétny plán na optimalizáciu a rozšírenie vysielania, ako aj návrh na vnútornú prestavbu RTVS.

Parlament sa zaoberá s témou financovania RTVS, avšak ide o opozičný návrh, ktorý bol 20. septembra prerokovaný v prvom čítaní. Ide o návrh Jozefa Viskupiča z OĽaNO-Nova na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 532/2010 Z. z. o Rozhlase a televízii Slovenska.

Kultúrna politika
návrh zákona
schválené
PVV
.doc
340/2012 Z.z.
nepodporí
prerokovaný


To bola forma uznesenia (odsúdenie Mečiarových amnestií navrhnutých Smerom-SD pozn.), ktorú ponúkali. Malo to len deklaratórnu povahu a charakter, z ktorej deklaratórnej povahy a charakteru pre nikoho nevyplývajú žiadne práva ani povinnosti. Je to len konštatovanie, že sa to stalo, treba to odsúdiť.

Už niekoľkokrát prebehli v parlamente pokusy o zrušenie tzv.Mečiarových amnestií, naposledy v polovici minulého roku. Ústavný zákon, ktorý by zrušil amnestie však vyžaduje prijatie 90 poslaneckými hlasmi. SMER ako opozičná strana však v súvislosti s odmietnutím Mečiarových amnestií presadzuje iba ich morálne odsúdenie bez právnych následkov.

HN

Aktuálne.sk

Tvnoviny.sk


Nikto na Slovensku nehovoril o tom, že treba, aby Banderovci nedostali výsluhové dôchodky alebo dúfam, že vtedy takisto nikto nehovoril o tom, že toto Porošenko legitimizuje fašizmus.

Bývalý ukrajinský prezident Petro Porošenko podpísal zákon, ktorý priznáva status vojnových veteránov aj príslušníkom ozbrojených síl z Organizácie ukrajinských nacionalistov Stepana Banderu, ľudovo nazývaných banderovci, v decembri 2018. Vo februári 2019 Miroslav Lajčák pri stretnutí s ukrajinským ministrom zahraničia Klimkinom vyjadril znepokojenie z nárastu nacionalizmu spojeného s heroizáciou Stepana Banderu. Správa agentúry TASR nešpecifikuje, či sa ministri venovali aj zákonu o vojnových veteránoch. V parlamentnom zhromaždení Rady Európy tento zákon kritizoval Ľuboš Blaha ( video , kritika približne v čase 1:28). K prijatiu zákona sa na sociálnej sieti Facebook vyjadril v decembri aj podpredseda SNS Anton Hrnko , ktorému sa nepáčilo, že slovenské médiá verejnosť o prípade málo informovali. K prijatiu zákona negatívne stanovisko zaujali aj neparlamentné strany KSS a Vzdor . Andrej Danko tvrdenie použil v súvislosti s pobúrením Slovákov, ktoré vyvolala správa, že Rusko chce prijať zákon o oprávnenosti okupácie Československa. Danko záujem o tento zákon označil za “ zbytočnú mediálnu tému ” a na porovnanie ponúkol prípad s Ukrajinou. Na to, že tieto prípady nemôže porovnávať, keďže slovenské médiá prirodzene informujú viac o témach týkajúcich sa (česko)slovenskej histórie, upozornil Danka aj moderátor relácie. Keďže o ukrajinskom zákone skutočne slovenské médiá informovali minimálne, ale k téme sa kriticky vyjadrilo viacero politických subjektov, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

podpísal
vyjadril
video
Anton Hrnko
KSS
Vzdor


„…nakoniec je určite jediným (Robert Fico z kandidátov na ústavných sudcov, pozn.), ktorý pracoval na Ústave Slovenskej republiky a hlasoval za ňu ako poslanec (parlamentu, pozn.).“

Nových deväť sudcov Ústavného súdu SR sa bude vyberať spomedzi 40 kandidátov. Napriek tomu, že Fico nie je jediným kandidátom, ktorý je/bol činným v politike, ako jediný z kandidátov bol poslancom aj v roku 1992, kedy sa schvaľovala Ústava SR. Hlasovania o Ústave SR z 1. septembra 1992 sa zúčastnilo 134 poslancov, pričom 114 hlasovalo za, 16 proti a štyria sa zdržali hlasovania. Toto hlasovanie sa konalo verejne po vyzvaní každého poslanca zvlášť. Z prepisu schôdze, na ktorej sa hlasovanie uskutočnilo, vyplýva, že Robert Fico hlasoval za prijatie Ústavy SR ( .pdf , s. 314). Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako poslanci v minulosti pôsobili aj kandidáti na ústavných sudcov Ján Drgonec, Monika Jankovská, Edita Pfundtner a Radoslav Procházka. Aktívnym poslancom je okrem Roberta Fica Peter Kresák , ktorý patrí pod stranu Most-Híd a pokladá sa za jedného z najväčších odborníkov na ústavné právo. Počas svojho pôsobenia vo funkcii poslanca Robert Fico podal buď samostatne alebo v rámci skupiny poslancov v období od 1998 do 2005 celkovo 10 návrhov na zmenu alebo vydanie ústavných zákonov. Po tom, ako Fico po protestoch v 2018 odstúpil z funkcie premiéra a stal sa rádovým poslancom NR, podal spolu s poslancami za Smer-SD jeden návrh na vydanie ústavného zákona. Musíme avšak zdôrazniť, že pôsobenie v politike a s tým súvisiace podieľanie sa na tvorbe ústavných zákonov nie sú kritériami, ktoré by dokázali určiť odbornosť a vhodnosť kandidáta na ústavného sudcu. V prípade kandidatúry Roberta Fica na ústavného sudcu je práve jeho dlhoročná straníckosť vnímaná negatívne. Straníckosť v súvislosti s Ústavou SR sa ukázala počas vlády Ivety Radičovej v rokoch 2010-2012, kedy sa Robert Fico po zastávaní funkcie premiéra stal opätovne poslancom NR SR. V tom čase nepodporil (spolu s poslancami za Smer-SD a SNS) väčšinu návrhov na zmenu Ústavy, ktoré predložila koalícia. Takto Fico hlasoval proti návrhu ústavného zákona, ktorý by obmedzil imunitu poslancov NR a sudcov. Pri návrhu na vydanie ústavného zákona o zrušení Mečiarových amnestii Fico v prvom čítaní hlasoval proti a v treťom sa zdržal hlasovania. Návrhom, ktorý Fico podporil a ktorý prešiel, bol napríklad návrh ústavného zákona na zriadenie Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2019 Naspäť Nahlásiť chybu

40 poslancom hlasovalo .pdf Kresák 1998 2005 vydanie straníckosť návrhov imunitu prvom treťom podporil


Moderátorka: Je tu momentálne nápad Daniela Krajcera téma odluky cirkvi od štátu. Podporíte mu takýto návrh? Sulík: Samozrejme, že áno. Veď to sme spoločne presadzovali.

Richard Sulík sa opakovane vyjadroval za samotné otvorenie témy odluky cirkví od štátu rovnako ako Daniel Krajcer, ktorý túto tému považoval za hodnú celospoločenskej diskusie. Výrok preto považujeme za pravdivý.

vyjadroval považoval dane


Mali sme tu mať mesiace diskusií verejných, čo by mal pokrývať tento plán obnovy. Príde deň D, keď ho pán bývalý minister Heger mal predložiť. To sa odkladalo mesiace, mesiace, keď prišiel deň D a prišlo, že medzirezortné pripomienkové konanie, tak 1200 strán pripomienok 2 a pol tisíc pripomienok.

Igorom Matovičom sľubované diskusie o pláne obnovy z leta 2020 neboli, rezort financií ich uskutočnil až v zime. Zverejnenie plánu minister Eduard Heger odkladal, v pripomienkovom konaní k nemu prišlo 2500 pripomienok. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako pravdivé. Plán obnovy je balík opatrení a reforiem, ktoré budú krajiny Európskej únie realizovať do roku 2026. Odporúčania a podmienky dáva pre nich Európska komisia. Slovensko má na zaslanie finálnej verzie plánu čas do konca apríla 2021. Verejné diskusie Vtedy-premiér Igor Matovič 27. júna 2020 povedal , že chce aby každý deň počas leta prebiehali diskusie ohľadom pláne obnovy. V lete sa však žiadne takéto diskusie nekonali. Vtedajší minister financií Eduard Heger pre Denník N na začiatku augusta uviedol , že verejná diskusia o pláne obnovy by mala začať v septembri. Verejné diskusie k plánu obnovy sa napokon uskutočnili 16. decembra 2020 , 7. januára 2021 , 8. januára 2021 a 11. marca 2021 . Celkovo absolvovali úradníci 24 rokovaní s kľúčovými partnermi a odbornou verejnosťou. Zverejnenie plánu obnovy Ministerstvo financií zverejnilo v decembri 2020 stručnú, 15-stranovú verziu plánu, ktorá vymenúva oblasti a sumy, ktorými majú byť podporené. 400 stranovú verziu poslalo Európskej komisii, neskôr unikla a anonym ju zverejnil na webe. Poslanci Smeru žiadali 5. a 26. februára zverejnenie slovenského plánu obnovy, no neuspeli. K plánu obnovy prišlo v medzirezortnom pripomienkovom konaní vyše 2500 pripomienok, z toho 1375 bolo zásadných.

je
dáva
má
povedal
uviedol
16. decembra 2020
7. januára 2021
8. januára 2021
11. marca 2021
absolvovali
zverejnilo
poslalo
5.
26.
prišlo


Ste zasahovali do vyšetrovania, ako to teraz Bernard Slobodník všade hovorí, ako to hovoria ďalší vyšetrovatelia a ďalší vaši nominanti. Imrecze, Makó a ďalší, ktorých ste vy dali do vysokých funkcií, dokonca Imreczeho ste podľa obžaloby, lebo vy ste obžalovaný. Vy ste ho podľa obžaloby aj uplácali, aby bol vo svojej funkcii a vykonal tak svoje kroky, ako ste chceli, aby vykonával.

Bernard Slobodník, František Imrecze aj Ľudovít Makó vypovedali v mnohých kauzách proti súčasným či bývalým predstaviteľom strany Smer-SSD. Mnohé z výpovedí sa týkajú Roberta Kaliňáka. Ten je aj na základe výpovede Imreczehe obžalovaný z korupcie a . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Ľudovít Makó vypovedal , že na ministerstve vnútra riešil zbieranie kompromitujúceho materiálu na Igora Matoviča pred voľbami 2016 aj vtedajší minister Robert Kaliňák.

Bernard Slobodník vypovedal vo viacerých kauzách. Vo svojich výpovediach poukazoval na korupciu a prepojenia vysokých politikcých špičiek strany Smer-SD s podnikateľom Norbertom Bodorom či Mariánom Kočnerom.

František Imrecze a Bernard Slobodník hovoria aj o ďalších vyššie postavených funkcionároch strany Smer-SSD, napríklad o expremiérovi Robertovi Ficovi .

Slobodník vypovedal podla Plusky aj o tom, že Kaliňák zasahoval do vyšetrovania káuz. "...v jeho kancelárii sa podľa polície mali hlásiť vyšetrovatelia. Mal sa vraj podrobne zaujímal aj o vyšetrovanie vlastného prípadu, kde bol podozrivý z legalizácie príjmu z trestnej činnosti, a to pri kúpe podielu vo firme B. A. Haus od Ladislava Bašternáka. Vypovedal o tom kajúcnik Bernard Slobodník, ktorý ho vraj kvôli tomu navštívil aj s vyšetrovateľom Kamilom Semankom. Neskôr vraj dal Kaliňák vyšetrovateľovi rukou písané pripomienky, ktoré mal zapracovať do spisu," napísali noviny.

Kaliňáka obžalovala NAKA zo sprostredkovania korupcie práve na základe výpovede Imreczeho. Ten vypovedal, že Kaliňák ho v roku 2012 poslal za Jozefom Brhelom, aby mu dorovnal plat a Imrecze na revanš prisudzoval verejné zákazky na Finančnej správe práve Brhelovi.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

vypovedal vypovedal hovoria Ficovi Plusky obžalovala


Ale však to povedal pán minister, povedal doslovne, že v súčasnosti by naše slovenské nebo nebolo ochránené, keby sme systém S300 poslali.

Vzdušný priestor Slovenska bol desaťročia chránený systémom protiraketovej obrany S-300. S ohľadom na vojnu na Ukrajine boli na posilnenie obranyschopnosti dovezené tri systémy Patriot od spojeneckých krajín NATO. Tieto systémy však iba dopĺňajú obranu SR a nenahrádzajú pôvodný S-300. Slovensko stále nedosiahlo dohodu o presunutí systému S-300 na Ukrajinu, minister Naď totiž žiada masívnejšie chránený vzdušný priestor Slovenska.

Naď prejavil záujem pomôcť Ukrajine vo forme zaslania systémov protivzdušnej obrany S-300, avšak dodal, že: „všetci sa snažíme pomáhať Ukrajine tak, ako len vieme, ale ja som minister obrany SR. Musím sa pozerať v prvom rade na to, aby slovenské obranné záujmy boli naplnené.“

Presunutie systémov S-300 na Ukrajinu je podľa Naďa podmienené zabezpečením ochrany vzdušného priestoru Slovenska iným typom protivzdušnej obrany. Do tej doby je slovenské nebo chránené systémom S-300.

V rámci spolupráce Severoatlantickej aliancie k nám prišli tri systémy Patriot , pričom prvý z nich je už pripravený a schopný ochrániť strategickú časť stredného Slovenska. Ďalšie dva systémy sa postupne tiež sfunkčnia a posilnia ochranu východného Slovenska.

Systém protivzdušnej obrany Patriot je americkej výroby a patrí medzi najsofistikovanejšie systémy protivzdušnej a protiraketovej obrany. Podľa Ministerstva obrany však tento systém nemožno považovať za náhradu systému ruskej výroby S-300, ale len ako jeho doplnenie a dočasné posilnenie obrany SR.

prejavil podmienené chránené Patriot posilnia doplnenie


My sme historicky zvýšili minimálnu mzdu...

Podobnú formuláciu výroku povedal R. Fico 23. novembra 2014 O5M12 . Nie je pravda, že nárast minimálnej mzdy na rok 2015 o 28 eur je historicky najvyššie zvýšenie minimálnej mzdy. Na Slovensku minimálna mzda rástla v roku 2009 až o 54 eur a v roku 2007 napríklad o 39 eur. Rovnako historické zvýšenie minimálnej mzdy o 28 eur (8 %) neplatí ani v relatívnom vyjadrení. Od 1. januára 2015 stúpne minimálne mzda na Slovensku o 28 eur (8 %). Podľa Eurostat (údaje k 1. januáru daného roka) však nominálne nejde o historicky najvyššie zvýšenie minimálnej mzdy. Minimálna mzda v roku 2009 sa na Slovensku zvýšila až o 54 eur a o 39 eur sa zvýšila minimálna mzda pre rok 2007. V rokoch 2003-2005 a 2007 rástla minimálna mzda na Slovensku o viac ako 10 %. Keďže minimálna mzda sa môže meniť aj v inom čase ako od januára daného roka, uvádzame aj vývoj minimálnej mzdy polročne. Opäť však platí, že minimálna mzda historicky rástla viac v roku 2007. Platilo by to aj v relatívnom vyjadrení. Uvádzame ešte vývoj a zmenu minimálnej mzdy za polroky. Dáta sú z Eurostat . Dátum zverejnenia analýzy: 12.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 stúpne Eurostat Eurostat


Rok s najlepšou konjunktúrou 2007-2008, sme dosiahli nezamestnanosť okolo 8%.

Hospodárskych novín

Eurostat

Eurostat


Táto zmluva (o prenájme budovy pre daňovákov v Košiciach, pozn.) bola dokonca ešte dodatkami upravovaná po voľbách, dva dni pred skončením funkčného obdobia súčasnej vlády a podľa nášho názoru nezákonne.

Nepodarilo sa nám dohľadať takéto informácie.


(odpoveď na otázku, koľko si vypláca zo štátneho príspevku, pozn.) Nič, momentálne nič. (odpoveď na otázku, koľko si vyplácal predtým, pozn.) 2000 EUR v hrubom.

Odmenu zo štátneho príspevku si Marian Kotleba spolu s Martinom Schlosárom začali vyplácať po voľbách v roku 2016. Kotleba a Schlosár so stranou uzatvorili zmluvu o pracovnej činnosti, na základe ktorej každý mesiac dostali peňažnú sumu. Výška sumy, ktorú obdržali konkrétni členovia, však nie je známa. Sám Marian Kotleba v čase, keď bola táto informácia medializovaná, vyhlásil, že ide o menej ako dvetisíc eur na osobu. Ďalšia zmienka o vyplácaní odmien zo štátneho príspevku v strane Kotlebovci - ĽSNS nastala 24. novembra 2019 v relácii Na telo, kde samotný Marian Kotleba vyhlásil, že zo štátneho príspevku si vypláca mesačne 1200 eur. Keďže z verejných zdrojov nie je možné zistiť, či Marián Kotleba dostáva nej'ék peniaze zo štátneho príspevku strana a ak áno, v akej výške, hodnotíme jeho tvrdenie ako neoveriteľné.

Odmenu zmienka


Sú v ňom (odôvodnení prezidenta, pozn.) uvádzané nesprávne dátumy výpovede poslanca Národnej rady, že sa tam uvádza nesprávny prípad, v ktorom mal údajne vypovedať.

M. Poliačik správne uvádza, že prezident vo svojom odôvodnení uvádzal nesprávny dátum výpovede I. Matoviča. Taktiež nešlo o výpoveď o voľbe GP (údajná zaujatosť Čentéša), ale o korupcii v koaličných, aj opozičných stranách. Jeden z argumentov, ktorým Ivan Gašparovič odôvodnil svoje rozhodnutie nevymenovať Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora sme uviedli aj 13. januára po relácii O 5 minút 12 : "Neprejavenie dostatočnej zodpovednosti v súvislosti so skartovaním protokolov o výsluchu poslanca Igora Matoviča" Prezident Ivan Gašparovič vo svojom odôvodnení o odmietnutí vymenovať Jozefa Čentéša za generálneho prokurátora uvádza: "Podobné opakované výroky viacerých poslancov a politikov sa stali predmetom trestného konania vedeného Generálnou prokuratúrou Slovenskej republiky (ďalej len „generálna prokuratúra“), v rámci ktorého Jozef Čentéš ( prečo Čentéš a nie iný, do veci nezainteresovaný prokurátor ) 27. júla 2011 vypočul poslanca Igora Matoviča." Čo sa týka dátumu, ten nie je uvedený v prezidentovom odôvodnení správne. SME aj Hospodárske noviny ako aj Matovič sám uvádzajú, že výpoveď prebehla 29. júla 2011 . Uvedené trestné konanie nebolo vo veci voľby GP, ale I. Matovičom opakované výroky o korupcii, tak koaličnej, ako aj opozičnej. Hospodárske noviny uvádzajú že, Matovičove predvolanie inicioval D. Trnka na základe jeho výpovedí o korupčnom správaní politikov pre denník SME. Poznámka o tom, prečo práve J. Čentéš vypočúval I. Matoviča a nie iný nezainteresovaný prokurátor, má narážať na to, že I. Matovič mal vypovedať vo veci voľby GP, v ktorej bol J. Čentéš ako kandidát zainteresovaný. Igor Matovič však vypovedal o korupcii v koaličných, aj opozičných stranách. Inými slovami, I. Matovič vypovedal ohľadom svojich medializovaných vyjadrení o korupcii a nie voľby GP. J. Čentéša ako vypučúvajúceho navrhol Dobroslav Trnka vtedy uviedol , že práve on pridelil toto vypočúvanie Čentéšovi. "Rozhodol som sa túto vec zaradiť do trestného odboru, ktorý teraz riadi pán doktor Čentéš. Dnes dostane odo mňa pokyn k dopočutiu pána Matoviča..." Dátum zverejnenia analýzy: 18.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
odôvodnení
SME
Hospodárske noviny
Hospodárske noviny
uviedol


Vašu vládu podporuje strana, ktorá nemá ani poslanecký klub. Napriek tomu má podpredsedu parlamentu, napriek tomu má predsedu výboru.

Strana SIEŤ skutočne nemá poslanecký klub v NR SR, keďže na to nemá dostatočný počet poslancov. Andrej Hrnčiar, poslanec zvolený za túto stranu, sa stal podpredsedom parlamentu a Alena Bašistová je predsedníčkou Výboru pre sociálne veci. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

poslanecký klub
Miroslav Beblavý
opustili
nedôveru vo vedenie strany
minimom
Výboru NR SR pre sociálne veci
podpredsedom


Chýba nám ucelená stratégia ako by Slovensko malo vyzerať o 15-20-30 rokov… my sa sa o to pokúsili v roku 2010 , tento významný dokument spracovala SAV za účasti mnohých úradníkov a odborníkov. To nebol úradnícky dokument z nejakého ministerstva. Ponúkli sme ho na širokú spoločenskú diskusiu...

Slovenská akadémia vied v roku 2010 skutočne vydala takýto dokument , a to pod názvom Stratégia rozvoja slovenskej spoločnosti (.pdf), pričom na jeho tvorbe sa podieľalo niekoľko desiatok autorov aj vedeckých pracovníkov. Mená a pôsobiská jednotlivých autorov (s. 3-5) naznačujú, že sa okrem odborníkov z SAV, akademikov a externých odborníkov na publikácii podieľali aj úradníci (napr. Ministerstva zahraničných vecí SR). Predseda ponúkol tento dokument na širokú spoločenskú diskusiu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dokument Stratégia podieľalo príhovore


Môžem, keď trošku ja sa dostanem aj k tomu obsahu, ale najprv skutočne od prvého momentu, kedy bola sformovaná tato vláda napriek tomu, že sa hlásali sľuby ľuďom o tom, ako všetko teraz bude fungovať, aký bude raj na zemi, ako sa zníži nezamestnanosť, ako sa zvýšia príjmy ľudí, štvrtý mesiac od rána do večera nepočujeme nič iné, a prvé rozhodnutie vlády a prvý oznam, ktorý prišiel zo zasadnutia vlády, imunita.

Prvé zasadnutie vlády sa uskutočnilo 9. júla, na ktorom vláda okrem návrhov na vymenovanie do štátnych funkcií riešila problém povodní. Predsedníčka vlády poverila : ministra vnútra, ministra pôdohospodárstva, životného prostredia a regionálneho rozvoja, ministra zdravotníctva, podpredsedu vlády a ministra práce, sociálnych vecí a rodiny, podpredsedu vlády a ministra financií a ministra obrany do 14. júla predložiť na rokovanie vlády informáciu o situácii vzniknutej po povodniach spolu s návrhmi a riešeniami v kratkodobom a strednodobom horizonte.

Prvé zasadnutie vlády
poverila


Smer je konzistentný, lenže Smer zároveň súhlasil s gréckou pôžičkou...


Keď už sme pri tých zbraniach, ktorá vláda to bola, ktorá vláda to bola, ktorá označila ten systém S-300 za prežitý a že ho treba vymeniť? Uľahčím vám to, vláda Smeru v roku 2016.

Robert Fico v roku 2015 vyjadril , že je dôležitá modernizácia systému S-300 a v programovom vyhlásení vlády hovorí o modernizácii ozbrojených síl.

Vláda a Bezpečnostná rada SR schválili 28. septembra 2016 Bielu knihu obrany SR, ktorá navrhuje výmenu alebo modernizáciu systému S-300 ( .pdf , s. 90). Robert Fico na návšteve v Moskve v júni 2015 ohlásil zámer modernizovať S-300, avšak ruská štátna firma Almaz-Antej, ktorá by systém dokázala modernizovať, bola na sankčnom zozname EÚ.

Veronika Remišová 4. apríla 2022 uviedla , že Smer-SD v rokoch 2013 a 2016 schválil výmenu systému S-300.

vyjadril
programovom vyhlásení
schválili
.pdf
sankčnom zozname
uviedla


Duálne vzdelávanie, ja som konzistentne od začiatku rozprával, týmto zákonom otvárame dvierka pre duál. Neznamená to, že keď sa prijme zákon, okamžite tu budeme mať duálny systém taký, aký existuje po dlhých desaťročiach v Rakúsku alebo vo Švajčiarsku či v Nemecku.

V minulosti minister Draxler viackrát avizoval, že prijaté zmeny v zákone o duálnom vzdelávaní sú len prvým krokom k zavedeniu tohto systému. Duálne vzdelávanie existuje v spomínaných krajinách skutočne už niekoľko desaťročí, v prípade Nemecka napríklad od roku 1969, vo Švajčiarsku od druhej svetovej vojny. Výrok ako celok preto hodnotíme ako pravdivý. Článok denníka Pravda z 16. marca 2015 prebraný od agentúry SITA potvrdzuje slová ministra školstva. Už nadpis článku uvádza: " Zákon o duálnom vzdelávaní, ktorý schválil parlament minulý týždeň, je podľa ministra školstva Juraja Draxlera len prvým krokom na ceste k fungovaniu duálneho systému vzdelávania. " Draxler tvrdenie podporuje aj týmito slovami: „ Zväzy aj nás čaká ešte veľa drobnej ale náročnej práce, aby sme vybudovali funkčný systém školenia inštruktorov, vypracovávania učebných osnov či odborných skúšok, “ V článku je ďalej spomenuté, že slovenské ministerstvo školstva sa pri realizácií projektu duálneho vzdelávania inšpirovalo úspešnými projektami tohto typu v Nemecku, Rakúsku, či vo Švajčiarsku, ale aj pôsobenia konkrétnych firiem zo spomínaných krajín u nás. Na inšpiráciu zaviesť na Slovensku duálny systém vzdelávania, vďaka úspechu už zmienených krajín odkazuje aj portál vlády SR , ktorý v článku z 9.1. 2015 informuje: " Podobný systém vzdelávania dlhé roky využívajú napríklad v Rakúsku, Nemecku či vo Švajčiarsku. Sú to krajiny, ktoré majú dobré hospodárske výsledky a nemajú problém so zamestnávaním absolventov a mladých ľudí ". Takmer identické slová ako v nedeľnej debate O 5 minút 12 z 25.októbra. 2015 zazneli z úst rezortného ministra školstva Juraja Draxlera aj pre týždenník TREND dňa 29. apríla 2015, keď povedal: „ Týmto zákonom sme len otvorili dvierka na to, aby sme zavádzali prvky duálneho systému. Je jasné, že od septembra tu nebudeme mať taký duál ako v Rakúsku, v Nemecku alebo vo Švajčiarsku, “ Do duálneho vzdelávania sa na Slovensku zapojili aj krajiny, ktoré majú s týmto systémom skúsenosti. Denník SME o tom informuje na svojej web-stránke v agentúrnom článku od SITY z dňa 25. septembra 2015. Slovensko sa s Nemeckom dohodlo na vzájomnej spolupráci, keď v Novom Meste nad Váhom podpísali minister školstva SR Juraj Draxler a nemecký štátny tajomník tamojšieho ministerstva vzdelávania a výskumu Georg Schutte Memorandum o spolupráci v oblasti duálneho vzdelávania. Minister Draxler pri tejto príležitosti informoval verejnosť, že je to práve Nemecko, ktoré má v tejto oblasti dostatok skúseností, navyše nemeckí partneri deklarovali pripravenosť aktívne sa podieľať pri pomoci zo zavádzaním a aplikáciou systému. Histórii duálneho vzdelávania v Európe, najmä s dôrazom na Rakúsko, Nemecko a Švajčiarsko sa venuje napríklad štúdia E. Hanusheka zo Stanfordu. O existencii duálneho systému vzdelávania ďalej informuje webový portál advantageaustria.sk , ktorá píše že duálny systém, respektíve kombinácia teórie a praxe sa uplatňuje v Rakúsku v učebných odboroch, ale taktiež v odborných učilištiach. Príklady fungovania duálneho vzdelávania v Nemecku a Švajčiarsku prináša ministerstvo školstva v materiáli s názvom Faktory úspechu pri duálnom vzdelávaní , (s. 97 a 98) popisuje Prípady manažmentu kvality v Nemecku a vo Švajčiarsku, aj keď neuvádza dĺžku existencie tohto systému v daných krajinách. Podľa economist.com sa duálne vzdelávanie v Nemecku datuje do roku 1969. Švajčiarsko má taktiež dlhú tradíciu duálneho vzdelávania, ktoré sa mierne odlišuje (.pdf, s. 1-3) od ďalších dvoch krajín, a v súčasnej podobe má pôvod v období po druhej svetovej vojne. Taktiež v prípade Rakúska (.pdf) sa dá hovoriť o existencii tohto systému po niekoľko dekád. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Článok denníka Pravda
portál vlády SR
TREND
Denník SME
štúdia
advantageaustria.sk
Faktory úspechu pri duálnom vzdelávaní
economist.com
dlhú tradíciu
odlišuje
Rakúska


Teraz dokonca videozáznam zo Sasanky, kde pán predseda parlamentu rokoval s človekom z mafiánskych zoznamov, o tristotisícový úplatok v prípade voľby generálneho prokurátora.

Kauza Sasanka najskôr priniesla prepisy SMS medzi Richardom Sulíkom a Mariánom Kočnerom a neskôr aj sedem krátkych zostrihaných videozáznamov z domu Kočnera. Na týchto videozáznamoch je okrem iného rozoberané aj kupovanie poslancov a voľba generálneho prokurátora. Podľa SITA z kontextu týchto rozhovorov vyplýva : "...podľa Sulíkových informácií niekoľkí poslanci koalície dostali ponuku 300-tisícovej odmeny, ak zahlasujú za Dobroslova Trnku. Z kontextu rozhovoru vyplýva, že ponuku dostal aj najmenej jeden z poslancov za SaS, ktorý Sulíkovi povedal, že ju odmietol. Podľa Kočnera dostal Sulíkov poslanec ponuku od niekoho z KDH. "To je možné," pripúšťa na zázname Sulík." Výrok musíme označiť ako zavádzanie, pretože R. Sulík nerokoval s Kočnerom o úplatkoch v prípade voľby generálneho prokurátora, ale snažil sa zistiť, či sú informácie o úplatkoch pravdivé. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Sasanka vyplýva