Zažili sme vládnych politikov, ktorí boli v opozícii a burcovali, Fico, Danko, Pellegrini, v tom čase hovorili, že áno, musí byť, musí byť v ústave zadefinované aj referendum, skrátené volebné obdobie.

Strana Smer-SD prišla v minulom volebnom období s dvoma referendovými iniciatívami za predčasné voľby. Pri druhom takomto pokuse bolo ich cieľom, okrem vyvolania predčasných volieb, aj zmena ústavy, ktorá by skrátenie volebného obdobia umožnila. Podporu tomuto referendu vyhlásili aj strany Hlas-SD a SNS, ktoré sa podieľali aj na formulácii otázok. Výrok Michala Šipoša preto hodnotíme ako pravdivý.

S témou vyhlásenia referenda prišiel Robert Fico už v decembri 2020, teda 9. mesiacov od riadnych parlamentných volieb.

Smer sa referendum o predčasných voľbách snažil presadiť najprv v parlamente. Jeho poslanci navrhovali zvolanie mimoriadnej schôdze, na ktorej mal parlament schváliť uznesenie o vyhlásení referenda, ktoré by navrhovalo zorganizovať parlamentné voľby do konca júna 2021.

Poslanci vtedajšej vládnej koalície však neschválili program tejto schôdze a šéf Smeru vyhlásil, že jeho strana začína so zberom podpisov.

Na petícii sa okrem Smeru podieľali aj mimoparlamentné strany Hlas-SD a SNS.

Už v máji 2021 odovzdali zástupcovia petičného výboru viac ako 585-tisíc podpisov za vyhlásenie referenda o predčasných voľbách.

Prezidentka následne oznámila , že Ústavný súd požiada, aby posúdil, či je predmet navrhovaného referenda v súlade s ústavou, keďže ohľadom jeho ústavnosti sa objavili viaceré otázniky.

Ústavný súd dal nakoniec prezidentke za pravdu, keď vyhlásil, že referendová otázka, tak ako ju naformuloval jej autori, nie je v súlade s Ústavou SR. Referendum sa tak nemohlo konať.

V júni 2022 spustila strana Smer-SD ďalšiu petíciu za vyhlásenie referenda o páde vlády a zmene ústavy.

Politickú podporu referendu avizovali strany Hlas-SD, SNS a Republika. Smer s nimi rokoval aj o samotnom znení referendovej otázky.

Podľa petície malo potencionálne referendum rozhodnúť o dvoch otázkach. Prvá otázka hovorila o okamžitom podaní demisie vtedajšou vládou. Druhá sa týkala zmeny celkovo siedmich článkov ústavy, tak, aby mohlo byť volebné obdobie Národnej Rady predčasne ukončené buď uznesením samotného parlamentu, alebo prostredníctvom referenda.

Koncom augusta 2022 odovzdala strana Smer-SD petičné hárky s vyše 380-tisíc platnými podpismi prezidentke Čaputovej. Tá sa, v snahe preveriť ústavnosť referenda, opätovne obrátila na Ústavný súd. Ten v októbri 2022 rozhodol , že prvá otázka o okamžitom podaní demisie vládou SR nie je v súlade s ústavou.

Zuzana Čaputová vyhlásila dátum konania referenda na 21. januára 2023. Referendum bolo nakoniec neplatné, nakoľko sa ho zúčastnilo len 27,25% voličov.

Na vyzbieravaní podpisov potrebných na iniciovanie referenda sa aktívne podieľali aj Andrej Danko a strana SNS. V decembri 2022 Danko osobne vyzval všetkých občanov Slovenska na účasť v referende.

Strana Hlas-SD, ktorej bol v tej dobe Peter Pellegrini predsedom, vydala viacero vyhlásení, v ktorých referendum o predčasných voľbách podporila .

vyhlásenia referenda
presadiť
neschválili
podieľali
odovzdali
oznámila
nie je
spustila
avizovali
petície
odovzdala
platnými
rozhodol
vyhlásila
bolo
podieľali
vyzval
podporila


My sme dávali aj pozmeňovák napríklad taký, že keď už teda niekto tu chce vymenovávať, že nejaké priťažujúce kvázi okolnosti, alebo osobitný motív pri nenávisti, tak zrušme, že nenávisť z toho dôvodu. Jednoducho keď niekto z nenávisti niekoho ublíži mu na zdraví, zabije ho, tak tých berme všetkých narovno...

Ku vládnemu návrhu zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon, bol o.i. podaný i pozmeňovací a doplňujúci návrh Petra Polláka, Miroslava Kadúca, Eriky Jurinovej a Richarda Vašečku z poslaneckého klubu OĽaNO:

návrhu zákona


My to nevyrábame za 1.000 EUR ani za 500. Vyrábame to za nejakých 40 EUR, keď spriemerujeme vodnú, solárnu, jadrovú a ja neviem ešte akú elektráreň.

Podľa Denníka E dosahujú prevádzkové náklady na megawatthodinu pri jadrovej energii 30 eur. Údaje ohľadom výrobných nákladov pri ostatných zdrojoch elektrickej energie nedokážeme stanoviť, preto výrok považujeme za neoveriteľný.

Denníka E


Lebo to je ich povinnosť zo zákona aj dnes a nerobia ju, porušujú zákony, musíte okamžite cudzinca, ktorý nie je identifikovaný, obmedziť na slobode.

V rámci slovenskej legislatívy podmienky pohybu cudzincov upravuje Zákon o pobyte cudzincov . Policajt je oprávnený zaistiť príslušníka tretej krajiny, ktorý neoprávnene prekročil hranicu. MInisterstvo vnútra však upozorňuje , že polícia je v prípade zvýšenej nelegálnej migrácie vystavená nadmernému zaťaženiu, na ktoré nemá dostatok kapacít. Podľa ministerstva však polícia vykonáva všetky povinnosti uložené zákonom. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie.

Po zadržaní je nelegálny migrant predvedený na oddelenie Hraničnej a cudzineckej polície. Sú mu odobraté daktyloskopické vzorky, je odfotografovaný do informačného systému. Dochádza aj k prevereniu, či osoba nepredstavuje hrozbu pre Slovensko a Európsku úniu.

Podľa zákona má policajt povinnosť nelegálneho migranta po zadržaní vyhostiť , pokiaľ neexistujú prekážky vyhostenia. Nevyhostiteľným sú utečenci zo Sýrie a Afganistanu, kvôli situácií v jednotlivých krajinách.

Postup polície počas zvýšeného pohybu migrantov nie je neštandardný. Policajné hliadky presúvali migrantov na cudzineckú políciu. Od 8. septembra 2023 pomáhajú Policajnému zboru aj vojaci. Ministerstvo informuje, že vďaka ich prítomnosti bude odľahčený tlak na políciu, tá sa tak môže venovať zadržiavaniu. Polícia tiež obmedzuje fungovanie pracovísk cudzineckej polície, aby sa mohla venovať úlohám spojených s výšenou migráciou.

Policajný prezident Štefan Hamran vysvetlil , že na stráženie hranice s Maďarskom by bolo potrebných viac ako 100-tisíc policajtov. Uviedol tiež, že ku 13. septembru 2023 prišlo na Slovensko približne 30-tisíc migrantov a približne 29-tisíc ich Slovensko už aj opustilo.

Zákon o pobyte cudzincov
upozorňuje
vykonáva
predvedený
Dochádza
vyhostiť
sú
presúvali
pomáhajú
obmedzuje
vysvetlil


Po oddĺžení, po veriteľovi 3 asi za 300 miliónov eur v roku 2011 to zadĺženie ďalej raketovo stúpalo.

Oddlžovanie nemocníc v roku 2011 skutočne prebehlo, denník SME 8.9. 2011 uvádza, že návrh na oddĺženie nemocníc vo výške príspevku 350 milónov eur bol schválený Národnou radou v pomere 77:49 hlasov. Následne však v novembri podľa portálu Hospodárskych novín bolo toto oddĺženie pozastavené v stave keď nemocnice dostali 310 milónov eur, čo môžeme považovať za ekvivalentné "asi 300 miliónom" , uvedeným vo výroku.

V súčasnosti rovnako pozorujeme trend opätovného zvyšovania zadĺženia nemocníc.

Pravda.sk 11.12.2012: Dlh nemocníc tento rok rástol na sociálnych odvodoch. „Oproti stavu k 31. decembru 2011 dlhy nemocníc na poistnom vzrástli o 33 miliónov eur,“

Dvadsiatim dvom dodávateľom zdravotníckych pomôcok, združeným v asociácii SK-MED, nemocnice dlhujú zase 67 miliónov eur. Asociácia upozorňuje, že pohľadávky narástli za rekordne krátky čas. „Väčšinou je cyklus po oddlžení trojročný, čiže po oddlžení trvá približne tri roky, kým sa pohľadávky opäť dostanú na úroveň pred oddlžením,“

SME.sk 5.12.2012 : „Úroveň dlhu sa opäť blíži k hladine pred oddlžením,“ povedal Ján Orlovský zo Západoslovenskej energetiky. Nemocnice jej dlhujú asi štyri milióny eur. Priemerné lehoty, za ktoré platia faktúry, sú štyri roky."

Informácie rovnako potvrdzuje portál Zdravé zdravotníctvo týždenníka Trend či spravodajská televízia TA3,

SME 8.9. 2011
Hospodárskych novín
Pravda.sk 11.12.2012:
SME.sk 5.12.2012
Zdravé zdravotníctvo
TA3,


Európska komisia a Európska únia veľmi jasne hovorí, že v spôsobe prerozdeľovania verejných prostriedkov nemožno uplatňovať bezo zbytku obchodné právo a náležitosti a že spôsob a narábanie s verejným zdrojom nie je podnikanie, na ktoré sa vzťahujú všetky ostatné náležitosti.

Výrok je v tejto podobe neoveriteľný. Nepodarilo sa nám objaviť žiadne platné nariadenie Európskej komisie či iného orgánu Únie, ktoré by potvrdzovalo slová predsedu parlamentu. Je pravdou, že reguláciou obchodnej súťaže v prospech verejnej služby sa zaoberajú niektoré nariadenia Európskej komisie o štátnej podpore, netrúfame si však tvrdiť, že pasujú do kontextu tejto diskusie. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

nariadenia


Ja som bol jeden z tých, ktorý nehlasoval za to navýšenie, čiže som súhlasil s tým pôvodným návrhom. (hovorí o navýšení ceny pozemkov, ktoré predávalo mesto Trenčín investorovi v súvislosti s rekonštrukciou futbalového štadióna, pozn.)

Tomáš Vaňo skutočne nehlasoval za navýšenie ceny predaja pozemkov pod futbalovým štadiónom.

nehlasoval tu tu tu


Keď sa pozrieme do dokumentov ako napríklad program stability, tak tam sa skloňuje už aj v ich výhlasných dokumentoch najmä slovo kríza.

Slovo "kríza" sa v Programe stability Slovenskej republiky na roky 2011 až 2014 ( .pdf ) spomína viac ako 40 krát, a to najmä v zmysle hospodárskej krízy a prebieha porovnávanie ukazovateľov z predkrízového stavu (rok 2008 a skôr).

.pdf


Preto sa vlastne pristúpilo aj k tej stratégie do roku 2020, kde už tých cieľov je len 5. Týkajú sa zamestnanosti, týkajú sa konkurencieschopnosti, týkajú sa energetickej politiky a týkajú sa toho, aby sme čím viac ľudí dostali spopod tej hranice biedy.

Stratégia Európa 2020 skutočne zahŕňa ciele v počte a typoch, ktoré spomína M. Šefčovič. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ako uvádza webstránka stratégie Európa 2020, päť cieľov pre EÚ do roku 2020 je nasledovných:

webstránka


Pán predseda, viete, ak človek, ktorý sám sebe predá pozemok, keď ste boli v bratislavskej spoločnosti, ak si vyplatíte vy sám sebe, ako štatutár odmenu a vy idete rozprávať o ľuďoch a dokonca ešte klamstvá, ja sa rád pozriem na tie veci, pretože to, čo hovoríte, vôbec nie je pravda.

S týmto obvinením prišiel ako prvý predseda Smeru R. Fico, keď 7. februára 2011 na tlačovej besede obvinil R. Sulíka z toho, že terajší predseda parlamentu počas svojho pôsobenia v spoločnosti OLO – Odvoz a likvidácia odpadu prikázal vedúcej personálneho a mzdového oddelenia spoločnosti, aby mu vyplatili odmenu vo výške 5-násobku jeho platu.

"Mám od primátora mesta Bratislavy Ing. Andreja Ďurkovského, v súvislosti s mojím odchodom z funkcie riaditeľa spoločnosti, prisľúbenú odmenu vo výške päťnásobku môjho zmluvného platu, " píše sa v liste . R. Fico upozornil nato, že sa nejedná o odstupné, keďže R. Sulík z funkcie odišiel sám, navyše popritom ostal členom predstavenstva. Podľa predsedu Smeru tak mohol Sulík ako člen predstavenstva ovplyvniť rokovanie tohto orgánu aj o jeho odmene. Fico rovnako tiež pripomenul, že firma, ktorej bol R. Sulík vlastníkom, kúpila v čase riadenia OLO, od tohto podniku pozemok, ktorý neskôr výhodne predala.

Pritom kauzu s predajom pozemkov vo Vajnoroch nevytiaho l predseda Smeru prvýkrát. Už v máji 2010 R. Fico informoval, že firma OLO v roku 2005 predala 1,7 hektára pozemkov Sulíkovej firme FaxCopy za 44,5 milióna korún. V predstavenstve OLO sedel v čase predaja aj R. Sulík. Podľa Fica tak mal Sulík spolu s vtedajším primátorom Bratislavy pripraviť mesto o 42 miliónov korún, keďže neskôr firma FaxCopy predala pozemky za 86,6 milióna korún.

Mestská firma OLO vypísala na predaj pozemkov verejnú súťaž, do ktorej sa prihlásilo 18 záujemcov, navyše Sulíkova firma FaxCopy ponúkla o dva milióny korún viac ako konkurencia.

Zostáva však faktom, že Sulíkovi bolo vyplatené odstupné a predaný pozemok v čase, keď sedel v predstavenstve spoločnosti.

obvinil liste nevytiaho


Pre jej odstránenie (korupcie, pozn.) som spolu s Transparency International inicioval projekt Stopuplatkom.sk, kde sme pripravili celý systém ako v prípade, ak k takémuto javu dôjde takéhoto lekára - gaunera chytiť a dostať do väzenia.

Je pravdou, že Andrej Kiska spoločne s organizáciu Transparency International Slovensko spustili 29. októbra 2013 projekt proti korupcii v zdravotníctve pod názvom " Stop úplatkom v zdravotníctve ". Jeho cieľom je "v priebehu troch rokov znížiť vyžiadané úplatky od lekárov – úplatkárov až o 30%."

Stop úplatkom v zdravotníctve
stopuplatkom.sk
nahlásiť


...už som dva roky pôsobila ako štátna tajomníčka (...).

Nová ministerka zdravotníctva Andrea Kalavská pôsobila od 14. apríla 2016 ako štátna tajomníčka na Ministerstve zdravotníctva SR. Po dvoch rokoch vo funkcii štátnej tajomníčky ju po vládnej kríze prezident Andrej Kiska vymenoval za novú ministerku zdravotníctva. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ministerka


Štátny smútok vyhlasuje vláda Slovenskej republiky pri dôležitých udalostiach, ktoré majú tragický charakter...

Vláda vyhlasuje štátny smútok za účelom " vykonanie pietnej spomienky na osoby, ktoré tragicky zahynuli na území Slovenskej republiky, alebo mimo územia Slovenskej republiky a ich smrť otriasla celou spoločnosťou ".

vyhlasuje


Ja sa obrátim do obdobia druhej Dzurindovej vlády. V pôdohospodárstve boli ľudia, ktorí dostávali podporu. Bolo ich 4 tisíc. To boli subjekty. Keď som odchádzal bolo ich viac ako 15 tisíc.

Žiadny relevantný zdroj sme k vysloveným číslam nenašli.


Dostávali sme demarše aj od medzinárodných organizácií, z Európskej komisie v podstate každý rok nám kládli na srdce to isté, urobte s tým (vysoko daňovo a odvodovo zaťaženú prácu nízkopríjmových ľudí, pozn.) niečo.

V odporúčaniach Európskej únie Slovensku z 30. mája 2012 ( .pdf , s. 26) a ž 29. mája. 2013 ( .pdf , s. 6) bola skutočne spomenutá aj potreba znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami. V odporúčaniach z 2. júna 2014 ( .pdf , s. 4) sa už toto odporúčanie nevyskytuje a teda tento problém (.pdf) už nie je považovaný za výzvu. Výrok na základe týchto skutočností hodnotíme ako pravdivý. Odporúčanie EÚ Slovensku z roku 2012 ( .pdf , s. 26): "Prijať opatrenia na zvýšenie zamestnanosti a podporu dopytu na trhu práce po nízko kvalifikovaných nezamestnaných pracovníkoch znížením daňovo-odvodového zaťaženia pracovníkov s nízkymi mzdami ." Odporúčanie EÚ Slovensku z roku 2013 ( .pdf , s. 6): " Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami a upraviť systém dávok."

.pdf .pdf .pdf problém .pdf .pdf


Proces dodávky od prvovýrobcu až po toho zákazníka je tak nekvalitný, že doteraz zaznamenávame až 66% nedostatkov celom tomto procese.

Minister Jahnátek nešpecifikoval, ktorá analýza uvádza, že v procese dodávky potravín od prvovýrobcu po zákazníka existuje 66% nedostatkov v procese. Taktiež neuviedol, o aké nedostatky by sa malo jednať. Demagog.sk nezistil analýzu resp. správu, ktorá by hovorila o nedostatkoch procesu dodávky potravín od prvovýrobcov až po zákazníkov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


V júni 2014 opätovný pokus o legalizáciu 400 bilbordov. Materiál predložený poslancom bez akejkoľvek zmeny a vysvetlenia.  Po tlaku verejnosti a poslancov primátor priamo na zastupiteľstve na poslednú chvíľu materiál z rokovania sťahuje.

Podľa blogu Iva Nesrovnala Bratislavský bilboardový Absurdistan zo 17. júla 2014 sa primátor Ftáčnik viackrát pokúšal presadiť legalizáciu 400 bilboardov, ktoré podľa Nesrovnala v Bratislave stoja načierno. 6. marca primátor Ftáčnik naozaj predložil mestskému zastupiteľstvu Návrh (.pdf) na schválenie prípadu hodného osobitného zreteľa týkajúceho sa nájmu častí pozemkov v Brastilave, v k. ú. Staré Mesto, k. ú. Nivy, k. ú. Ružinov, k. ú. Podunajské Biskupice, k. ú. Trnávka, k. ú. Nové Mesto, k. ú. Rača, k.ú. Vajnory, k. ú. Vrakuňa, k. ú. Vinohrady, k.ú. Devínska Nová Ves, k. ú. Dúbravka, k. ú. Karlova Ves, k. ú. Rusovice a k. ú. Petržalka, spoločnostiam Akzent Bigboard, a.s., ISPA, spol. s. r. o., euroAWK, spol. s. r. o., GRYF MEDIA, s. r. o., Ing. Ladislav Strašil – NUBIUM, REBLOK a. s. a Outdoor Media, s. r. o. ako bod č. 11. Mestské zastupiteľstvo počas zasadnutia bod 11 ani uznesenie k tomuto bodu neschválilo (.pdf, s. 315 – 340). Primátor Ftáčnik sa opäť snažil presadiť navrhovaný materiál (.pdf) 12. júna mestskej rade, ktorá uznesenie neprijala (.pdf, s. 20-22). Či sa materiál prerokovával 25. a 26. júna na zasadnutí mestského zastupiteľstva nie je známe, keďže k dispozícii ešte nie je zápisnica zo zasadnutia. Návrh neobsahoval žiadne zmeny v zmluvnom vzťahu, cenníku ani nájomných podmienkach oproti predchádzajúcemu návrhu.

Bratislavský bilboardový Absurdistan
Návrh
neschválilo
materiál
neprijala
zápisnica


Treťou veľmi podstatnou časťou tohto zákona je a to je práve smerom k tomu správaniu, je vlastne zrušenie priestupkovej imunity. Dodnes vlastne pre nich priestupkový zákon nebol žiadny problém, pretože nemuseli platiť žiadne pokuty, neboli nijakým spôsobom postihnutí, pretože sa to na sociálne dávky nikdy nevzťahovalo.

Je pravda, že novela ruší tzv. priestupkovú imunitu a to prostredníctvom pridaného paragrafu do zákona o priestupkoch. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Novela zákona o hmotnej núdzi bola schválená 29. októbra 2013. Schválená novela bola vrátená prezidentom. Následne 25. novembra bolo prelomené prezidentské veto.

Dôvodová správa k novela zákona o hmotnej núdzi:

" V článku II sa navrhuje meniť a doplniť zákon č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov . Navrhuje sa ďalší spôsob výkonu rozhodnutia o pokute za niektoré priestupky. Ide o priestupky, ktorých účinný postih a tým aj zamedzenie páchaniu takýchto priestupkov, je v záujme spoločnosti a zdravého vývinu maloletých detí ako je napr. dodržiavanie verejného poriadku alebo nepoškodzovanie cudzieho majetku. Páchateľmi sú vo veľkej miere osoby zo sociálne znevýhodneného prostredia, ktorých príjmom sú dávky sociálneho poistenia, dávky v hmotnej núdzi, príspevok k dávke v hmotnej núdzi a rodičovský príspevok ."

V novele ide o článok 2, ktorý ruší priestupkovú imunitu:

"2. Za § 88a sa vkladá (zákon o priestupkoch, pozn.) § 88aa, ktorý znie: „§ 88aa (1) Rozhodnutie o uložení pokuty za priestupok podľa § 29, § 30 ods. 1 písm. e), § 47, 49, 50 a za priestupok ohrozenia výchovy a vzdelávania dieťaťa alebo zanedbania starostlivosti o povinnú školskú dochádzku dieťaťa podľa osobitného predpisu14b) možno vykonať aj zrážkami z dávky sociálneho poistenia, pomoci v hmotnej núdzi alebo z rodičovského príspevku,14c) ak ho nie je možné vykonať zrážkami zo mzdy. (2) Ak sú splnené podmienky podľa odseku 1, vydá orgán uskutočňujúci výkon rozhodnutia tomu, kto páchateľovi priestupku príjem podľa odseku 1 vypláca, exekučný príkaz na vykonanie zrážok z tohto príjmu. (3) Pri výkone rozhodnutia podľa odsekov 1 a 2 sa primerane použijú ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku. (4) Výkon rozhodnutia zrážkami z príjmu podľa odseku 1 nemožno vykonať exekúciou podľa osobitného predpisu.14d)“."

O zrušení priestupkov imunity pre poberateľov dávky v hmotnej núdzi.

"Odteraz budú zákony platiť pre všetkých rovnako. Končí sa priestupková imunita pre sociálne odkázaných ľudí. Poberatelia dávok v hmotnej núdzi mohli beztrestne páchať drobné krádeže, rušiť susedov a zanedbávať výchovu detí a za tieto priestupky boli nepostihnuteľní. Od 1. januára 2014 tento stav končí. "

Novela vrátená prelomené novela priestupkov


Tým, že vláda zastavila výstavbu diaľnic a o tom niet žiadnych pochýb., vláda rozhodla o zastavení výstavby diaľnic. Môžme konštatovať po prvé, že došlo k vážnym škodám...

R. Fico opäť zveličuje, keď generalizuje zastavanie dvoch projektov (cca 100km) na všetky projekty. Na stránke ndsas .sk sú dostupné ďalšie rozostavané úseky (cca ďalších 95 km), ktoré súčasná vláda nezastavila.

ndsas


A bolo to za vlády Smeru 2006 až 2010, kedy radikálne klesol výber DPH.

Strata z výberu DPH prudko vzrástla počas vlády Roberta Fica. Pre preto pravdou, že to bolo za vlády R. Fica (2006-2010), keď klesol výber DPH. Vyplýva to z analýzy Inštitútu finančnej politiky. Celková strata príjmov, % z teoretickej DPH (s.20):

analýzy príspevku


Však to nie je prvý krát čo z malej Ázie idú do Európy ľudia.

Výrok Pavla Freša hodnotíme ako pravdivý. Ako jeden z príkladov na príchod ludí z Malej Ázie, resp. Turecka do Európy je aj príchod pracovnej sily do Nemecka z Turecka, po vzájomnej dohode vedenia krajín. Malá Ázia, alebo inak Anatólia je poloostrov na západnej casti Ázijského kontinentu. Merriamov-Websterov geografický slovník definuje Anatóliu takto: " The part of Turkey in Asia equivalent to the peninsula of Asia Minor up to indefinite line on E from Gulf of Iskenderun to Black See, comprising ab. three fifths of Turkeys provinces ." (s. 46) Dalšiu, obsiahlejšiu definíciu ponúka napr. Encyclopedia.com : " Anatolia, also known as Asia Minor, is a large, mountainous peninsula of approximately 755,000 square kilometers (291,500 square miles) that extends from the Caucasus and Zagros mountains in the east and is bordered by the Black Sea on the north, the Aegean Sea on the west, and the Mediterranean Sea on the south. It comprises more than 95 percent of Turkey's total land area . (...) Eastern Anatolia is not properly a peninsula because to its south is the landmass that forms part of Syria and Iraq ." Príliv ludí do Európy z oblastí Malej Ázie, blízkeho východu a Turecka bol prítomný a spozorovatelný v niekolkých etapách. Príklad na migráciu z nedávnej minulosti je migrácia za prácou do Západného Nemecka. Podpísaním dohody o pracovnej sile otvorili sa cesty mladým (medzi 18 až 45 rocným) pracovníkom z Turecka aj z južnej Európy, aby svojou prácou prodporili vývoj nemeckej ekonomiky. Pôvodný plán pocítal s pomocnými pracovnými silami len na dobu urcitú, avšak mnoho z tých, ktorí sa takto dostali do Nemecka, zostali tam. (Tému spracoval napr. Spiegel ) Podobné dohody o pomocnej pracovnej sile potom neskoršie vznikli aj s inými európskymi štátmi ako Rakúsko, Belgicko, Švédsko atd. (zdroj: Turkey as a Migration Hub (.pdf), s: 108). Samotné turecké vojny v 16.-18- storocí, ktoré silne zasihali aj územie dnešného Slovenska a pospísali sa na vývoji tejto oblasti, boli v istom zmysle migracné vlny ludí z Turecka a z Malej Ázie. Pocas stahovania sa národov ( v duhej, tretej vlne ) v období 7.-10. storocia vznikali rôzne územia v Európe, ktoré boli obsadené tureckými kmenmi, táto skutocnost môže byt daším príkladom na príchod ludí do Európy z Malej Ázie.

Merriamov-Websterov geografický slovník
Encyclopedia.com
Spiegel
Turkey as a Migration Hub
turecké vojny
v duhej, tretej vlne


Ak tie isté úseky na tých istých 4 úsekoch sme dosiahli o 700 miliónov eur nižšiu cenu, ako dosiahla vláda Roberta Fica za porovnateľné stavebné náklady, o 700 miliónov eur, tak podľa mňa? To podľa reality, podľa čísel.

I.MIkloš hovorí o úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME Svinia-Fričovce


Jeho (Marian Jánoš, bloger ktorý upozornil na chybu vo výpočtoch týkajúcich sa odvodového bonusu, pozn.) výhrady sú oprávnené. Je mojou povinnosťou odpovedať a aj to spravím, len nie hneď, ale až keď budem mať čísla za rok 2016.

Odvodový bonus je koncepciou daňovej reformy ešte z roku 2003. Vtedy ju pre ministra financií Ivana Mikloša napísal Richard Sulík. Tá bola v roku 2004 uvedená do praxe a pre slovenskú ekonomiku znamenala výrazný a pozitívny stimul. Počas trinástich rokov, strana SaS postupne prišla z aktualizovanou koncepciou tejto reformy pod názvami: Odvodový bonus II. (2006) a Odvodový bonus III. (2016).

SaS Jánoš publikácia


Verejné vypočutie v prípade ústavných sudcov, kandidátov na ústavných sudcov, sme zaviedli my, to je jedna vec. Druhá vec hovoríme to isté, máme to aj v programe, čo je v prípade generálneho prokurátora, treba to isté zaviesť.

Most-Híd síce navrhol - a teda v tomto zmysle zaviedol - verejné vypočutie kandidátov na ústavných sudcov. Strana však podobný návrh týkajúci sa voľby generálneho prokurátora v programe napísaný nemá. Tvrdenie Bélu Bugára preto hodnotíme ako nepravdivé. Verejné vypočutie kandidátov na ústavných sudcov priniesol do parlamentu ako pozmeňovací návrh ešte v roku 2016 Peter Kresák (vtedy Most-Híd). Zákon ako taký vrátil späť prezident, poslanci však jeho veto prelomili . Most-Híd vo svojom programe „reVíZIA 2020” uvádza , že „ účinný postih korupcie si vyžaduje efektívne a odpolitizované fungovanie inštitúcií polície, prokuratúry a súdov.” Iné návrhy týkajúce sa prokuratúry strana v programe nemá. Verejné vypočutie generálneho prokurátora resp. obsahovo podobný návrh strana nemá ani v programe z roku 2016.

priniesol ako prelomili uvádza nemá


Náš program (strany SaS, pozn.) bol vyhodnotený ako najlepší, nielen jednou inštitúciou, ale hneď štyrmi, v podstate všetkými, ktoré hodnotili...

V jednotlivých konkrétnych oblastiach sa program strany SaS na prvom mieste umiestnil v porovnaniach INESS (zdravotníctvo), INEKO (spolu s KDH- ekonomická časť), PAS (podnikateľské prostredie) a HPI (spolu so stranou Most-Híd). Skutočne bol teda najlepším v príslušných oblastiach v hodnoteniach štyroch organizácií, no nie je pravda, že by to boli všetky organizácie, ktoré hodnotili. Čo sa týka hodnotenia SGI ohľadom zvyšovania zamestnanosti rómskych dlhodobo nezamestnaných a začleňovania rómskych detí vo vzdelávaní, nebol program SaS hodnotený ako najlepší ani v jednej kategórii. Program strany SaS nebol najlepší ani v oblasti súdnictva, čo hodnotilo združenie ZOJ, ani v oblasti školstva, čo hodnotila iniciatíva A DOSŤ!.. Keďže program bol v niektorých oblastiach hodnotený ako najlepší štyrmi organizáciami, no nie všetkými organizáciami, ktoré hodnotili, výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

stránke
hodnotil
dve
Health Policy Institute
INESS
INEKO
Podnikateľská aliancia Slovenska
Za otvorenú justíciu
Najlepšie
Vidiecka platforma
A DOSŤ!


To zlé zhodnotenie spôsobila vláda pána Roberta Fica. Vtedy keď bola ministerka pani Tomanová, keď sa zaviedli tzv. garancie, ja ich nazývam Ficove garancie straty, pretože oni spôsobili to, že tento systém nezarába. A aby sme nezostali len pri tvrdeniach, ja by som si dovolil ukázať takýto graf. Na tomto grafe vidíme, že v tomto bode došlo k zavedeniu garancií. Tá červená čiarka ukazuje, ako sa správal systém, ako sa správa dodnes, pretože tie garancie až do 1. apríla tohto roku fungovali.

Je zrejmé, že nastavenie garancií 1. vládou R. Fica viedlo k veľmi konzervatívnemu investovaniu a zbaveniu sa rizikových - no výnosných cenných papierov a akcií, čo minimalizovalo šancu na lepšie výnosy. Vláda R. Fica zaviedla systém garancií s účinnosťou od 1. júla 2009. Rezort práce, sociálnych vecí a rodiny uvádza , že legislatívne zásahy do nastavenia a hodnotenia výnosnosti fondov v druhom pilieri však spôsobili, že správcovské spoločnosti začali investovať veľmi konzervatívne a výnosnosť dôchodkov nekopírovala výnosnosť na finančnom trhu. Výsledkom zavedenia systému garancií bol predaj všetkých rizikových, ale aj výnosnejších cenných papierov, najmä akcií z portfólií dôchodkových fondov. Dôchodkové správcovské spoločnosti tak znížili riziko dorovnania majetku v prípade straty z vlastných prostriedkov, súčasne však minimalizovali možnosť dosiahnutia vyšších výnosov Vláda Ivety Radičovej zrušila garancie v rastových (akciových) a vyvážených (zmiešaných) fondoch s účinnosťou od 1. apríla 2012. Jediným garantovaným fondom tak zostal konzervatívny (dlhopisový) fond. V dlhopisovom dôchodkovom fonde sa predlžuje sledované obdobie na účely garancií z pol roka na 60 mesiacov. Peter Socha z Asociácie dôchodkových správcovských spoločností pre Hospodárske noviny potvrdil , že Ficove zásahy výnosy s najväčšou pravdepodobnosťou skresali: „Asi áno, ale možný bol len jeden scenár, takže sa nad tým nikto nezamýšľal. “ Ľ. Kaník na ilustrovanie zlého zhodnotenia, ktoré mala spôsobiť vláda R. Fica zavedením garancií poukazuje na graf zobrazujúci výnosnosť druhého piliera na časovej osi, ktorý zohľadňuje aj zavedenie garancií 1. júla 2009 do zrušenia garancií v apríli 2012. Tento graf ukazuje, že okamžite po zrušení garancií sa zvýšili výnosy. Pravdivosť tohoto grafu nedokážeme overiť, kedže nie je dostupný. Pravdepodobne ide o aktualizáciu grafu Simulácia vývoja dôchodkovej jednotky rastových dôchodkových fondov , ktoré zverejnilo v decembri 2010 občianske združenie Sporiteľ. Týždenník Trend 23. januára 2012: " Zmeny v druhom pilieri spustené vládou Roberta Fica v roku 2009 zabezpečili presne to, sľubovali: bezpečné uloženie dlhodobých úspor. Nulové riziko so sebou ale nesie aj nulovú šancu na lepší výnos, čo sa vlani potvrdilo už druhý rok po sebe, priemerný výnos fondov bol len o desatinu lepší ako v roku 2010. Vplyvom vyššej inflácie ale už ide o reálny pokles. Nezáleží pritom na type fondov – rastové, vyvážené i konzervatívne zhodne narástli v priemere o 1,4 percenta. Výnimkou bola opäť VÚB Generali so zhodnoteniami nad dve percentá vplyvom mierneho podielu akcií v portfóliu, a aj to nie počas celého roka." Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza zrušila potvrdil zverejnilo Trend


To je tak trošku dedičstvo, ktoré bolo aj po minulej vláde. Prekvapuje ma to trochu, že vôbec ste a v konečnej miere vy ste tiež hlasovali za ten rozpočet, podporili ten rozpočet bez toho, že v takejto vážnej kolónke (aktívna politika trhu práce - pozn. demagog.sk) bola nula.

Minister Richter ako ďalší predstaviteľ vlády opakuje tento nepravdivý výrok, ktorý sme už overovali niekoľko krát (prvý krát V politike , 03. február 2013). V Zákone č. 511/2011 Z.z. o štátnom rozpočte na rok 2012 je vo výdavkovej časti v rezorte Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR uvedená položka Národné programy na rozvoj aktívnej politiky trhu prácu a zvýšenie zamestnanosti. Na čerpanie finnačných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na rok 2012 bola k tejto položke vyčlenená sume 2 282 335 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
Zákone č. 511/2011 Z.z.


Keď sa pozrieme na návrh rozpočtu na tento rok, tak návrh rozpočtu, 930 miliónov eur na príjmovej strane pochádza zo zvýšenia daní a odvodov. Ďalej, 737 miliónov, čiže 30%, opäť príjmová strana, to sú peniaze, ktoré pochádzajú z II. piliera. Čiže dostávame sa možno na celkovo 70%. Potom 13%, 328 miliónov získa vláda cez jednorazové príjmy ako je napríklad privatizácia núdzových ropných zásob štátu. No a ostáva 475 miliónov, ktoré tvoria dokopy 19%, ktoré sú uvádzané ako úspory vo verejných výdavkoch. Z tých 475 miliónov je 427 miliónov výdavky alebo úspory uvádzané ako úspory územnej samosprávy, čiže šetriť budú mestá a obce. To znamená, že vláda šetrí na sebe iba 48 miliónov, to znamená 2% z celého konsolidačného balíka bude vláda šetriť na sebe.

Napriek tomu, že údaje, ktoré uvádza poslanec Miškov sú z väčšej časti pravdivé, jeho výrok označujeme za zavádzajúci, keďže nie je pravdou že vláda "na sebe" šetrí iba 48 miliónov. Taktiež, tieto údaje sa nenachádzajú v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2013, ale v Programe stability Slovenskej republiky na roky 2013 až 2016, ktorý každoročne vypracúva Vláda SR a po schválení v NR SR ho predkladá Európskej komisii.

Programe stability
HN
Programu stability


Veď dnes je úplne zrejmé, že v apríli v roku 2022. Boli na stole reálne dohody. Ktoré mohli ten konflikt okamžite ukončiť. Ale niekto prišiel a povedal, že nie, nie, nie, to nesmiete popísať, pretože my dnes musíme tú vojnu na Ukrajine využiť proti Ruskej federácii

Mierové rokovania medzi Ukrajinou a Ruskom, ktoré sa začali krátko po invázii v roku 2022, priniesli niekoľko nádejných momentov, no napokon stroskotali na vzájomnej nedôvere a teritoriálnych požiadavkách. Najbližšie k dohode sa strany priblížili v Istanbule v marci 2022, no objav ruských vojnových zločinov tieto rokovania značne skomplikoval. Rokovania boli definitívne ukončené po anexii ukrajinských území Ruskom v septembri 2022. V apríli 2022 navštívil Kyjev britský premiér Boris Johnson a vyjadril podporu Ukrajine v jej úsilí brániť sa. Priami účastníci však odmietajú, že jeho návšteva bola dôvodom zlyhania rokovaní. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Prvé rokovanie medzi Ukrajinou a Ruskom sa uskutočnilo už 27. februára 2022, tri dni po vypuknutí ruskej invázie. Rokovania následne pokračovali vo viacerých kolách. Rusko požadovalo od Ukrajiny najmä prijatie anexie Krymu, uznanie nezávislosti Doneckej a Luhanskej Republiky a Ukrajinský záväzok k neutralite. Ukrajina sa zas snažila vyrokovať stiahnutie ruských vojsk a návrat k medzinárodne uznaným hraniciam z roku 1991.

Najbližšie k dohode boli obe strany počas rokovaní v Istanbule 29. marca. Ukrajina bola ochotná prijať neutrálny status výmenou za bezpečnostné záruky podobné článku 5 Severoatlantickej zmluvy. Návrhy zahŕňali aj 15-ročné obdobie konzultácií o statuse Ruskom anektovaného Krymu a návrat všetkých ruských síl na ich pozície pred inváziou. Stále však ostávali otvorené otázky, ktoré boli pre Ukrajinu a Rusko kľúčové.

V tzv. Istanbulskom komuniké sa uvádzalo, že ak sa Ukrajina stane terčom útoku a požiada o pomoc, všetky garantujúce štáty budú povinné poskytnúť Ukrajine pomoc na obnovenie jej bezpečnosti. Ako možní garanti boli uvedení stáli členovia Bezpečnostnej rady OSN (vrátane Ruska) spolu s Kanadou, Nemeckom, Izraelom, Talianskom, Poľskom a Tureckom.

Ukrajincom chýbali bezpečnostné záruky

Podľa vedúceho ukrajinského vyjednávača Davyda Arachamiju bolo dôvodom nepodpísania dohody nedôvera voči Rusku, nie zásah zvonku. Ukrajinská strana podľa Arachamiju Ruskej federácii nedôverovala, že dodrži dohody a požadovala bezpečnostné záruky.

Arachamija spomenul aj návštevu vtedajšieho premiéra Spojeného kráľovstva Borisa Johnsona, ktorý Ukrajincom poradil nepristúpiť na dohodu s Rusmi, poprel však tvrdenia o tom, že Johnson ukrajinskú delegáciu prinútil mierovú zmluvu nepodpísať. Navyše nie je jasné, prečo by sa ukrajinská strana riadila príkazmi britského premiéra, aj keby takýto pokyn dal.

Tvrdenia, že zasahoval do mierových rokovaní medzi Ukrajinou a Ruskom na jar 2022 odmietol aj samotný Boris Johnson. V rozhovore pre The Times ich označil za „totálny nezmysel“ a „ruskú propagandu“.

Johnson tvrdil , že počas rozhovoru s ukrajinským prezidentom Zelenským po mierových rokovaniach v Istanbule len vyjadril obavy z povahy potenciálnej dohody, ubezpečil Zelenského o neochvejnej podpore Spojeného kráľovstva Ukrajine a uviedol, že krajina ich podporí „na tisíc percent“.

Neexistovala dohoda pripravená na podpis

Magazín Foreign Affairs v apríli 2024 publikoval analýzu , v ktorej sa bližšie pozrel na to, aké udalosti viedli k neúspechu mierových rokovaní. Autori preskúmali návrhy dohôd, uskutočnili rozhovory s niekoľkými účastníkmi mierových rozhovorov, ako aj s predstaviteľmi, ktorí v tom čase pôsobili v kľúčových západných vládach a preskúmali množstvo rozhovorov či vyhlásení ukrajinských a ruských predstaviteľov.

Analýza takisto dospela k záveru, že Johnson priamo nesabotoval dohodu o prímerí na jar 2022. Podľa zistení autorov v skutočnosti medzi Ruskom a Ukrajinou ani neexistovala dohoda, ktorá bola pripravená na podpis. Obe strany sa nezhodli na územných otázkach či na veľkosti a štruktúre armády, ktorú si Ukrajina mala ponechať. Pozícia Ukrajiny počas rokovaní si vyžadovala bezpečnostné záruky, ktoré západné štáty váhali poskytnúť.

To, že Johnsom nebol dôvodom zlyhania mierových rokovaní naznačuje aj fakt, že k výmene návrhov možnej mierovej dohody dochádzalo aj niekoľko dní po návšteve britského premiéra .

To, aké značné časti dohody bolo ešte potrebné dorokovať, ilustruje porovnanie medzi dvoma takýmito návrhmi. Zatiaľ čo návrh, s ktorým prišli Ukrajinci, hovoril o tom, že garantujúce štáty sa nezávisle rozhodnú, či v prípade útoku na Ukrajinu prídu Kyjevu na pomoc, v neskoršom návrhu sa Rusi pokúsili zmeniť tento zásadný článok tým, že k takémuto konaniu by došlo len „na základe rozhodnutia odsúhlaseného všetkými garantujúcimi štátmi“ To by v praxi znamenalo, že Rusko by v prípade ďalšej agresie na Ukrajinu malo právo veta v uplatnení takýchto bezpečnostných záruk.

Navyše zmluva, ktorá by vznikla na základe Istambulského komuniké, by pre Spojené štáty vytvorila nové právne záväzky – vrátane povinnosti ísť do vojny s Ruskom, ak by znovu napadlo Ukrajinu. Už len toto ustanovenie by podľa analýzy znamenalo, že zmluva by bola pre Washington ako potenciálneho garantora neprípustná.

Počas rokovaní boli odhalené ruské vojnové zločiny

Analýza Foreign Affairs zdôrazňuje , že tvrdenia, že Západ torpédoval konkrétnu mierovú dohodu na jar 2022, sú chybné. Priznáva však, že skepsa západných lídrov o ruských zámeroch a ich záväzok pomôcť Ukrajine prispeli k rozhodnutiu vlády pokračovať v boji.

Podľa viacerých priamych účastníkov rokovaní zlom nastal najmä po odhalení masakrov v Kyjevskej oblasti, konkrétne v Buči , Irpini , Boroďanke či Vorzeli . Po prehratej bitke o Kyjev sa ruské vojská museli z týchto oblastí stiahnuť . Zanechali však po sebe stovky popravených civilistov, niektorých so zviazanými rukami za chrbtom. Ešte niekoľko dní po opustení kyjevskej oblasti nachádzali ukrajinskí záchranári masové hroby so stovkami mŕtvol. Okrem Kyjevskej oblasti boli masové hroby objavené aj v okolí mesta Mariupol v Doneckej oblasti.

Autori analýzy tiež uvádzajú, že úlohu pri zlyhaní rokovaní hralo odhalenie zverstiev, ktoré ruské sily spáchali na kyjevských predmestiach Buche a Irpini, kde znásilňovali, mrzačili a vraždili civilistov. Tieto vojnové zločiny ešte viac posilnil negatívny sentiment voči dohode s Rusmi. Konštatujú však, že rokovania pokračovali aj po odhalení týchto vojnových zločinov, čo naznačuje, že tieto vojnové zločiny boli sekundárnym faktorom pri rozhodovaní Kyjeva.

Analýza pripúšťa, že ponuky Západu na podporu pravdepodobne posilnili Zelenského odhodlanie a zdá sa, že nedostatok nadšenia pre vyjednávanie s Ruskom zo strany západných štátom utlmil jeho záujem o diplomaciu. Tvrdenie, že Západ prinútil Ukrajinu vycúvať z rozhovorov s Ruskom, je však podľa autorov nepodložené.

Definitívne prerušenie priamych rokovaní nasledovalo po Putinovom vyhlásení , že Rusko anektovalo štyri oblasti ukrajinského územia, ktoré obsadilo počas svojej invázie. Zelenskyj v reakcii oznámil , že Ukrajina nebude s Ruskom viesť mierové rozhovory, kým bude Putin prezidentom.

Argument pre protizápadné naratívy

Napriek všetkým doterajším zisteniam politici naratív o Johnsonovi stále používajú, ako dôkaz toho, že si Západ želá vojnu na Ukrajine. Podobný výrok už Fico v minulosti vyslovil pri priležitosti druhého výročia ruskej invázie na Ukrajinu, tvrdenia takisto opakoval aj súčastný europoslanec Ľuboš Blaha . Portál Demagog.sk aj vtedy tieto výroky označili ako zavádzajúce.

V článku z marca 2024 sme overili viaceré dezinformačné tvrdenia bývalého ministra Vladimíra Palka ohľadom Johnsonovej návštevy na Ukrajine. Palko, podobne ako Fico, tvrdil, že vojna na Ukrajine mohla skončiť krátko po jej začiatku a naznačoval, že za neúspechom mierových jednaní je intervencia zo Západu. V skutočnosti však viacero priamych zdrojov, vrátane účastníkov jednaní, ktorých Palko cituje, hovorilo, že za pádom rokovaní bolo odhalenie ruských vojnových zločinov, ale aj chýbajúce bezpečnostné záruky či neochota Ruska stiahnuť sa z anektovaných území. Palko na videu selektívne cituje viaceré vyjadrenia, pričom opomína kontext alebo dokonca celé ich časti.

Úprava zo dňa 18.11.2024: Do odôvodnenia sme doplnili viaceré zistenia z analýzy magazínu Foreign affairs.

uskutočnilo
požadovalo
prijať
dôvodom
spomenul
odmietol
tvrdil
analýzu
Analýza
neexistovala
výmene
návšteve britského premiéra
prišli
právne záväzky
zdôrazňuje
zlom
masakrov
Buči
Irpini
Boroďanke
Vorzeli
stiahnuť
nachádzali
masové
stovkami
Mariupol
analýzy
Analýza
vyhlásení
oznámil
Fico
Ľuboš Blaha
článku


Takýto projekt nebol nikdy reálny (Filliálky, pozn.). Európska komisia s ním nikdy nesúhlasila.

Európska komisia podmienila schválenie, teda súhlas s projektom Filiálka, pozitívnou štúdiou o realizovateľnosti projektu s hľadiska ekonomických a technických parametrov. Táto štúdia identifikovala riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu Európskou komisiou. Európska komisia teda nikdy neodmietla tento projekt, no taktiež mu nikdy neudelila súhlas. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA , 6 .augusta 2013: "Minister dopravy Ján Počiatek stopol prípravu projektu Filiálka vlani v októbri (záznam tlačovej konferencie tu , pozn) na základe výsledkov štúdie realizovateľnosti Integrovaného dopravného systému Bratislava. Štúdia bola podmienkou Európskej komisie a jej technického poradného orgánu Jaspers. Štúdia neodporučila projekt v podobe, v akej bol pôvodne navrhnutý, z ekonomických a technických dôvodov." Návrh revízie Operačného programu Doprava 2007 - 2013: "Úspešná implementácia projektu Bratislava Predmestie – Bratislava Filiálka bola vzhľadom na predpokladaný objem finančných prostriedkov potrebných na jeho realizáciu (424 mil. Eur, 76 % alokácie PO 4) rozhodujúca pre vyčerpanie prostriedkov alokovaných v prioritnej osi.2. V súvislosti s prípravou implementácie tohto projektu boli identifikované viaceré riziká, ktoré ohrozovali schválenie projektu zo strany Európskej komisie (EK) a ukončenie realizácie stavebných prác do konca programového obdobia. - Vzhľadom k neexistencii aktualizácie štúdie realizovateľnosti, ktorá by potvrdzovala vhodnosť, účelnosť a udržateľnosť zvoleného variantu projektu... - Možné predlžovanie procesu verejného obstarávania uplatňovaním námietok zo strany jednotlivých uchádzačov/záujemcov zapojených do verejnej súťaže a tým ohrozenie ukončenia výstavby projektu do konca obdobia oprávnenosti výdavkov... - Absencia stavebných povolení potrebných na začatie výstavby ." Ministerstvo dopravy v októbri 2012 informovalo o negatívnych záveroch štúdie Filiálka s novou železničnou stanicou, na základe ktorých sa Filiálka sa v aktuálnom programovom období nezrealizuje. SITA , 20. novembra 2012: "Projekt Filiálka má podľa štúdie síce určitú perspektívu, ale nie s takými technickými parametrami, s akými bol navrhnutý." V apríli 2013 EK schválila presun peňazí z projektu Filiálka na región Bratislavy a Košíc. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA tu Návrh informovalo SITA presun


O tejto problematike (migrácia v EÚ, pozn.) sa okrem toho hovorí v čase, keď EÚ nemá obsadené dva milióny voľných pracovných miest.

Európsky monitor voľných pracovných miest - štvrťročný bulletin (pre Tibora: dá sa to stiahnut na tom zdroji pod názvom Vacancy Monitor - February 2014, ale automaticky to stiahne do pdf, tak neviem ako tu pridat link) Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie - uvádza, že v druhom kvartáli roka 2013 bol zaznamenaný nárast 2,1 milióna voľných pracovných miest vrámci 19 štátov EÚ. Ostatná štáty neboli zahrnuté do štatistiky Eurostatu , na ktorý sa publikácia odvoláva, z dôvodu chýbajúcich hodnôd. Tento údaj je takiež uvedený v tlačovej správe Európskej komisie, ktorá sa týka spustenia nového programu EÚ s názvom Erasmus+. V správe sa píše: "Erasmus+ sa spúšťa v čase, keď je v EÚ takmer šesť miliónov mladých ľudí bez práce – pričom v Španielsku a Grécku je to vyše 50 %. Zároveň existujú viac než 2 milióny voľných pracovných miest a tretina zamestnávateľov hlási ťažkosti pri hľadaní zamestnancov s potrebnými zručnosťami. Ide o dôkaz výraznej nerovnováhy dopytu a zručností v Európe. Erasmus+ bude túto nerovnováhu riešiť tým, že ľuďom vytvorí možnosti študovať, odborne sa vzdelávať alebo získavať skúsenosti v zahraničí." Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

bulletin Eurostatu správe


Pred 4 rokmi sme získali dvoch poslancov. Teraz máme 17 poslancov.

Vo voľbách v novembri 2009 získal Most-Híd dva mandáty poslancov zastupiteľstva samosprávneho kraja. Posledné voľby získal až 17 mandátov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Je pravdou, že Most-Híd získal vo voľbách do VÚC v roku 2009 dva poslanecké mandáty a to jeden v Bratislavskom a jeden v Trnavskom samosprávnom kraji.

Podľa definitívnych výsledkoch župných volieb 2013, bol počet zvolených poslancov samostatne kandidujúcich za Most-Hid na úrovni štyri. Všetci boli zvolení v Trnavskom samosprávnom kraji. Mnohí kandidáti na poslancov za stranu Most-Híd kandidovali v koalíciách. Zo všetkých poslancov zvolených v predvolebných koalíciách, kde bol aj Most Híd, získalo mandát spolu 13 kandidátov - členov strany Most-Híd. Spolu je teda počet poslancov vo VÚC za stranu Most-Híd celkovo na úrovni 17.

voľbách
definitívnych výsledkoch
kandidáti
Spolu


Podľa informácií z internetovej stránky spoločnosti Consumer Finance Holding ovláda holding 60 percent trhu mimobankových finančných produktov.

Na stránke Consumer Finance Holding je uvedené, že spoločnosť je lídrom na trhu mimobankových finančných produktov s viac ako 60 % trhovým podielom. Na základe uverejnených údajov tím demagog.sk hodnotí tento výrok, ako pravdivý.

stránke


EU prijala isté formy sankcií - prerušili sa rozhovory na bezvízový režim s Ruskom a prerušili sa rozhovory o tzv. veľkej zmluve.

Podľa oficiálnych stránok Európskej rady Európska únia vo štvrtok 6.3.2014 na mimoriadnom summite rozhodla o zastavení rokovania o zjednodušení vízovej povinnosti pre Rusko a pozastavila rokovania o novej zmluve s Moskvou: " The leaders confirmed the actions agreed by the EU foreign ministers on 3 March, to suspend bilateral talks with the Russian Federation on visa matters and on the New Agreement. " Podľa oficiálneho stanoviska (bod 4,5 .pdf) Európska rada taktiež podporila možnú neúčasť európskych členov skupiny G8 na summite G8 v ruskom letovisku Soči a v prípade absencií výsledkov budúcich vyjednávaní medzi Ruskom a Ukrajinou rozhodne Európska rada o ďalších opatreniach, ako je napríklad zákaz cestovania, zmrazenie aktív či zrušenie summitu EÚ- Rusko.

rozhodla
stanoviska
New Agreement
summite


...Nóri sú presne v tej situácii, že musia implementovať do svojho právneho poriadku kompletné /nezrozumiteľné/, teda s nejakými výnimkami, rybolov a tak, a nemajú žiadny vplyv na to, aká legislatíva sa v Európskej únii prijíma. Len to musia pasívne prijímať a ešte aj platia do Európskej únie.

Podobný výrok ohľadom Nórska sme už overovali v minulosti. Nórsko prijíma legislatíva pre oblasti, ktorých sa týka Dohoda o Európskom hospodárskom priestore . František Šebej hovorí pravdu, že Nórsko nemôže spolurozhodovať o právnych úpravách, ale majú právo upravovať a usmerňovať politiku Európskej komisie v EHP v oblastiach, ktoré z dohody nie sú vylúčené a prijatie jednotlivých úprav musia odsúhlasiť v národných parlamentoch. Funguje to však len formou lobingu a v konečnom dôsledku sa rozhoduje bez neho. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Nórska

vyradené

Rímska zmluva

prílohy

Spoločná komisia EHP

zoznam

usmerňovať

europskaunia.sk

EEA Grant

BBC

Gilotínovú klauzulu

kritériá

Espen Barth Eide

hovorí


Ale keď si už vypočujete stanovisko bezpečnostných expertov, či už je to šéf MI5 alebo nemeckej spravodajskej služby, že niekedy Európa nečelila takému bezpečnostnému riziku ako dnes, vtedy hovoril to v súvislosti s Veľkou Britániou, že posledný rok bolo viac ako 440 ľudí, ktorí pôvodne pochádzali z migračných tokov, zadržaní ešte predtým, než vôbec nejaký útok urobili, to sa bavíme o terorizme.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti. Počet viac ako 440 źadržaných ľudí v období 2014-2015, ktorý Kaliňák uvádza v súvislosti s vyhlásením šéfa MI-5, nie je pravdivý. V skutočnosti sa jednalo o 299 ľudí. Nedávny, tématicky aj kontextuálne ten istý výrok Roberta Fica o hrozbe teroristického útoku od vysokého predstaviteľa MI-5, sme hodnotili ako pravdivý. R. Kaliňák bol však nepresný v počtoch zatknutých v spojitosti s teroristickou činnosťou. Za posledný rok bolo vo Veľkej Británií zatknutých 299 ľudí podozrivých z terorizmu, z toho 75 % v podozrení z teroristických útokov. Druhý najväčší počet zažila Veľká Británia v roku 2005, kedy bolo za podozrenie z terorizmu zatknutých 284 ľudí.

Roberta Fica
hrozbe
299


Takže aj to si myslím, že je vyjadrenie alibizmu a zbabelosti Smeru, keď na jednej strane nás kritizuje za neschválenie. Na druhej strane z parlamentu ušli, keď sa o gréckej pôžičke hlasovalo.


Faktami je, že minulý rok Európska komisia vydala správu, kde povedala, že my sme jedna zo 6 krajín, ktorá má veľké problémy s justíciou.

Európska komisia označila Slovensko ako jednu zo šiestich krajín, ktoré majú problémy s dĺžkou súdnych konaní a organizáciou súdnictva v roku 2012 a nie v roku 2013. V roku však 2013 vydala Európska komisia správu The EU justice scoreboar (.pdf.) V tejto správe Európska komisia hodnotí jednotlive aspekty súdnictva, ako nezávislosť, alebo dĺžka konania a Slovensko sa v nej umiestnilo spomedzi 27 krajín EÚ na poslednom mieste. Konkrétne závery a odporúčania Komisia ponúka pre Slovensko v inom dokumente. Jednotlivé správy sú spoluprepojené, a napriek tomu, že umiestnenie Slovenska medzi 6 krajinami bolo výsledkom správy z roku 2012 hodnotíme výrok ako pravdivý, nakoľko je pravdou, že aj v minuloročnom prieskume Komisie sa Slovensko umiestňuje na poslednom mieste.

Európska komisia
The EU justice scoreboar
Konkrétne závery
odporúčania


Zuzana Baťová, ako ako šéfka Štátneho ústavu pre kontrolu liečiv ohovorila vakcínu Sputnik doslova alebo výrobcu vakcíny Sputnik pred celým svetom. Odstrašila státisíce ľudí na Slovensku od toho, aby sa touto vakcínou očkovali a výsledok sa počíta. 860 000 ľudí zaočkovaných Sputnikom v Maďarsku a na Slovensku možno 20 000 kvôli jej hlúpym vyjadreniam.

Nie je možné určiť, aký vplyv na vakcináciu Sputnikom na Slovensku malo konanie Zuzany Baťovej, výrok preto označujeme za zavádzajúci. O stanovisku ŠÚKL ku používaniu vakcíny Sputnik na Slovensku písali viaceré zahraničné médiá vrátane New York Times a ďalších európskych , politických a ekonomických portálov. Igor Matovič v apríli 2021 obvinil predsedníčku ŠÚKL, Zuzanu Baťovú, že ruskej vakcíne „poškodila meno v celom svete“. Ako reakciu na toto tvrdenie vydal ŠÚKL vysvetlenie na sociálnej sieti, kde písal, že „nikdy nebolo jeho cieľom Sputnik zdiskreditovať“, ani o ňom netvrdil, že je „nebezpečný“. Na jar, tesne po tom, čo bol Sputnik na Slovensko dovezený, sa ním bolo podľa prieskumu Focusu ochotných zaočkovať 53 % občanov. V popularite ho prekonal len Pfizer, ktorým bolo ochotných sa zaočkovať 55 % ľudí. Vláda tvrdila , že podľa ich prieskumu má o Sputnik záujem 300 000 Slovákov. Bývalý minister zdravotníctva Marek Krajčí podpísal výnimku na očkovanie Sputnikom 2. marca 2021, očkovať sa však začalo až v júni. Záujem bol menší, než sa očakávalo. Za prvý deň sa na Sputnik zaregistrovali len tri tisícky ľudí. Podľa Matoviča za to mohla „obrovská trojmesačná antikampaň“, ktorú mal odštartovať práve ŠÚKL. Faktom však je, že aj vlastný nominant Igora Matoviča, Vladimír Lengvarský, nebol zástancom tejto vakcíny. Minister zdravotníctva Vladimír Lengvarský, ktorý vystriedal 1. apríla Krajčího, vyhlásil , že by sa ňou „nedal zaočkovať on, ani by ju neodporúčal blízkym“. Sputnik sa prestal používať 31. augusta a za tri mesiace očkovania sa oboma dávkami nechalo zaočkovať viac než 18 500 Slovákov. V Maďarsku médiá ešte na jeseň 2021 informovali o viac než 900 000 zaočkovaných ruskou vakcínou. Tvrdenie označujeme ako zavádzanie, pretože ŠÚKL na čele so Zuzanou Baťovou nehodnotili vakcínu Sputnik s cieľom „ohovoriť“ jej výrobcu a zároveň nebol jediným orgánom, či verejným činiteľom ktorý voči nej mal výhrady. Európska agentúra pre lieky ju doteraz oficiálne nepovolila a neodporúčal ju ani samotný minister zdravotníctva z klubu Igora Matoviča.

New York Times
európskych
politických
ekonomických
obvinil
vysvetlenie
prieskumu
tvrdila
podpísal
zaregistrovali
vystriedal
vyhlásil
zaočkovať
informovali
nepovolila


Ja som u generála Gajdoša slúžil jeden rok.

Andrej Danko absolvoval vojenskú službu v rokoch 1997 a 1998. Slúžil na Sliači, v Novom Meste a následne 10 mesiacov v Bratislave. Podľa životopisu dostupnom na webe Ministerstva obrany bol Peter Gajdoš v tom čase osobným tajomníkom ministra. Podľa informácií DenníkaN strávil Danko svoju „bratislavskú” vojenčinu v kancelárii ministra obrany Jána Siteka. Gajdoš bol vtedy Dankovým nadriadeným, čo potvrdil v rozhovore pre denník SME. Tvrdenie Andreja Danka preto považujeme za pravdivé.

službu životopisu informácií rozhovore


Ja som niekde počul, že len honorár tých speakerov sa hýbe v státisícoch euro. Bez ohľadu na to, či idú oni prednášať v New Yorku alebo v Silicon Valley alebo v Berlíne alebo prídu do Bratislavy, pýtajú si väčšinou to isté.

Nie je pravdou, že honorár speakerov, ktorí vystupovali na evente Techmatch Slovakia, sa štandardne vyčísluje na "státisíce", ako hovorí Pellegrini. Podľa dostupných informácii je bežný honorár na podobné podujatia, v prípade ak ide o úspešného podnikateľa alebo dobre predávaného autora, približne 35 000 euro a viac, čo však predstavuje sumu v desiatkach tisícov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. 8. októbra 2015 bol zverejnený prehľad rozpočtu eventu Techmatch Slovakia, koľko zaplatili organizátori hlavnému prednášateľovi, ďalším prednášateľom, mentorom, a podobne. Hlavnému prednášateľovi, G. Kawasakimu, zaplatili podľa týchto údajov 60 000 eur aj s DPH. Podľa verejne dostupných údajov Kawasaki pýta sumy 41 000 dolárov (približne 36 000 euro) a viac. Dvom ďalším prednášateľom zaplatili organizátori po 30 000 eur s DPH. Boli to L. Kowalski a J. Christensen . Nepodarilo sa dohľadať, za aký honorár chodia títo prednášatelia na podobné podujatia. Podľa informácií z forbes je suma okolo 40 tisíc dolárov (približne 35 000 euro) celkom štandardná pre honorár prednášateľa, ak je to úspešný podnikateľ, alebo bestseller spisovateľ.

prehľad
G. Kawasakimu,
verejne dostupných údajov
L. Kowalski
J. Christensen
forbes


.. ale potom hovorme o tom, že 5 alebo 6 (z útočníkov v Paríži, pozn.) už sa dávno narodili povedzme v Belgicku.

Podľa dostupných informácií sa minimálne štyria občania Belgicka priamo alebo nepriamo sa podieľali na útokoch v Paríži, kde na mieste alebo na následky zranení zomrelo 132 ľudí a ďalší štyria útočníci mali francúzske občianstvo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Z kontextu relácie vyplýva, že Bugár chcel kontrovať tvrdeniu Roberta Fica, ktorý zdôrazňoval iba tých páchateľov útokov v Paríži, ktorí pravdepodobne prišli do Európy balkánskou cestou spolu s utečencami. Skutočnosťou je, v súlade s Bugárovým tvrdením, že niektorí z páchateľov pochádzali priamo zo západnej Európy, napríklad z Belgicka alebo z Francúzska.

štyria
132 ľudí
9 páchateľov
francúzske
v Bruseli
sedem podozrivých
traja
Salah Abdeslam
pátranie
9 ľudí


Utečenci majú ekonomický potenciál pre hosťujúce krajiny a môžu byť súčasťou riešenia európskeho a slovenského problému so starnúcou populáciou.

Ohľadom otázky dopadov imigrantov na ekonomiku v prijímacej krajine sa vedú odborné debaty. Časť odborníkov tvrdí, že migranti nemusia byť ekonomickým benefitom a nemusia ani riešiť starnutie populácie. Množstvo príkladov v Európe a vo svete však ukazuje, že migranti (v závislosti od ich štruktúry) môžu byť potenciálom na riešenie starnutia populácie a taktiež aj ekonomickým prínosom. Napriek tomu, že sa nedá jednoznačne potvrdiť, že imigrácia automaticky povedie k ekonomickým benefitom pre hosťujúcu krajinu, nižšie uvádzané zdroje dokumentujú, že v drvivej väčšine prípadov (v súčinnosti s ďalšími politikami a opatreniami) vo vyspelých krajinách tomu tak je. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Washington Post publikoval text v ktorom analyzuje to, ako emigranti a utečenci prospievajú hosťujúcim krajinám tak rozdielnym ako Dánsko, Uganda, či USA. Podobný názor uvádza pri debate o Európe aj New York Times , ktorý zároveň uvádza, že až v 19 zo sledovaných 20 prípadov viedla imigrácia k zlepšovaniu hosťujúcej ekonomiky. Profesor Krčméry z Lekárov bez hraníc sa vyjadril v pozitívnom slova zmysle o ekonomickom potenciály utečencov pre Európu vrátane Slovenska. Podľa neho ak na nich budeme hľadieť z iného uhlu pohľadu zistíme, že nepredstavujú pre štáty príťaž pretože môžu mať z nich úžitok a to v podobe platenia daní a pod. Rodiny s deťmi môžu pomôcť k zastaveniu starnutiu obyvateľstva. Taktiež európske štáty rátajú s tým že migranti predstavujú novú pracovnú silu a následne budú platiť aj dane. No ak sa pozrieme spätne dozadu, opäť sú to obavy z toho že by sa mohli stať novými poberateľmi dávok. V táboroch možno nájsť rodiny v ktorých skoro všetci členovia hovoria anglicky a niektorí hovoria aj nemecky. Podľa Krčmériho práve títo ľudia predstavujú dobrý ekonomický základ. Problém so starnúcou populáciou spočíva v tom, že ľudia vedú zdravý životný štýl čo ich udržiava aj pri vysokom veku. Na druhej strane klesá pôrodnosť. Ďalší problém predstavuje odchod mladých ľudí do zahraničia týkajúc sa pobaltských krajín a Poľska. Čo sa ukázalo pozitívne je nárast populácie od roku 1990 do 2010 na Slovensku a v Poľsku. Toto starnutie populácie môže spôsobiť nerovnováhy vo verejných financiách, na pracovnom trhu, ale aj v zdravotníctve. Podľa demografov sa ľudia v roku 2100 dožijú až 85 rokov.Slovensko do konca storočia čaká starnutie a pokles populácie. So starnúcou populáciou sa zvyšuje aj dopyt po zdravotnej starostlivosti. Je možné, že toto odvetvie sa skôr či neskôr stane rozhodujúcim v rámci tvorby pracovných miest. Vyriešiť tento problém môže produktivita starších ľudí a nájdenie vhodnej pracovnej pozície. Napokon budeme nútení prijať imigrantov na to, aby sme mali dostatočné množstvo pracujúcej populácie. Na druhe strane stále existujú názory, ktoré zastávajú opačný názor a vidia v imigrácii ekonomickú hrozbu. Niektoré takéto názory uvádza text Hospodárskych novín , ktorý však zároveň cituje aj názory opačného tábora. Vo všeobecnosti sa však dá povedať, že väčšina odbornách štúdií, ktoré sa nám podarilo nájsť dokazuje vo všeobecnosti pozitívny potenciál imigrácie. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Washington Post
New York Times
Krčméry
Krčmériho
Problém so starnúcou populáciou
2100
starnúcou populáciou
prijať imigrantov
Hospodárskych novín


Sme v Schengene, v ktorom nie sú všetky štáty, v Európskej menovej únii, kde tiež nie sú všetci.

Nie všetky členské štáty Európskej únie sú zároveň členmi Schengenského priestoru a Európskej menovej únie. V Schengenskom priestore spomedzi členských štátov EÚ momentálne nie sú Bulharsko a Rumunsko (pristupujúce), ďalej Írsko, Veľká Británia a Cyprus. Do eurozóny nepatrí Bulharsko, Chorvátsko, Česká republika, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko, Švédsko, Dánsko a Veľká Británia. Slovensko je členom EÚ od roku 2004, v Schengene je od roku 2007 a v eurozóne od roku 2009. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Schengenskom priestore
eurozóny
Slovensko


...pôžičky, ktoré išli Grécku, išli z veľkých štátov ako Nemecko, tam bolo vtedy aj akútne, aby zasadol parlament a schválil. To Slovensko ešte nebolo oslovené s tým, aby požičalo konkrétne peniaze, keď na to príde a budete mať vy v moci aktuálny parlament, tak jednoducho to buď schválite alebo neschválite.

Pôžičky majú ísť od všetkých štátov Eurozóny, v celkovej sume 80 milárd eur, ďalších 30 miliárd má pochádzať z rozpočtu Európskej únie. Podľa informácií SME .sk, Nemecko poskytuje 22,4 milárd eur, Francúzsko 16,8, Taliansko 14,7, Španielsko 9,8, Slovensko spomínaných 800 miliónov. Avšak nepodarilo sa nám zistiť z koho peňazí boli poskytnuté doterajšie pôžičky Grécku a či Slovensko už bolo oslovené, aby poskytlo pôžičku.

SME


Vláda Ivety Radičovej prišla s návrhom, aby sme jednak znížili hygienické podmienky alebo tie kritériá, za ktorých je možné pristúpiť na trh pre tých samotných farmárov a zavedieme systém predaja konečnému spotrebiteľovi.

Z. Simon 23. februára 2011 avizoval: ”Pripravujeme aj zmenu legislatívy, kde chceme odstrániť administratívne bariéry na spracovateľov. Teda kódexy, ktoré idú nad rámec EÚ.” Nevieme vyhľadať kedy tento návrh bol prezentovaný a ani čo presne obsahoval. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Z. Simon 23. februára 2011


Nie je pravdou, že strana SaS by sa dala označiť za stranu bez žiadnych káuz. Demagog.SK nehodnotí čo sú kauzy (ich veľkosť či oprávnenosť), ale uvádzame to čo sa riešilo v médiách ako kauzy SaS. Jej čelní predstavitelia (Sulík, Chren) mali kauzy a kauzu "Liberálny dom" možno označiť za kauzu celej strany SaS. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Prvou dôležitou kauzou strany SaS bola kauza Hayekovci. Spor spočíval v tom, že firma Hayek Consulting získala štátnu zákazku v čase, kedy vo vláde už pôsobili Martin Chren (SaS) a Ivan Švejna (Most-Híd) na pozíciách štátnych tajomníkov. Problém spočíval v tom, že v čase získania zákazky boli menovaní stále spoluvlastníkmi firmy, čo predstavovalo konflikt záujmov. Bližšie o kauze informovala napr. Pravda či SME . Kauza Liberálny dom spočívala v tom, že si strana chcela za peniaze získané na základe volebného výsledku (okrem poslaneckých kancelárií v parlamente) prenajať ešte kancelárske priestory v dome, kde malo vlastnícky podiel 16 členov strany. O kauze bližšie informovala SITA . Ďalšou kauzou bola Sasanka, v rámci ktorej unikli na verejnosť záznamy rozhovorov Richarda Sulíka z domu Mariána Kočnera (ktorý sa okrem iného objavil tiež na tzv. Mafiánskych zoznamoch) a taktiež ich SMS-ková komunikácia (videá i prepisy okrem iného dostupné tu ). Okrem iného viedli rozhovory o voľbe generálneho prokurátora, v ktorej niekoľko koaličných poslancov podporilo Dobroslava Trnku. O kauze Sasanka informuje aj napr. Česká televízia . Ďalšou spornou situáciou spájanou s touto stranou je kauza odpočúvania viacerých ľudí (okrem iného tiež novinárov) Vojenským obranným spravodajstvom pod vedením Ľubomíra Galka. V tomto prípade však boli odpočúvania boli podriadené zákonným povoleniam o odposluch, ktoré schválil súd (podrobne o tejto kauze informujú viaceré články denníka SME ). Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda
SME
SITA
Mariána Kočnera
tu
Česká televízia
SME


Máme tu ďalšie investície a je tu aj dobrý rast ekonomiky, čo samotné vytvára nové pracovné miesta.

HDP slovenskej ekonomiky sa zvýšilo v roku 2015 o 3,7 percent. Mzdy rastú, zamestnanosť tiež. Inflácia je od roku 2012 záporná, prípadne mierne nad nulou. Na Slovensko prišlo niekoľko investícií, najvýznamnejšou z nich bola automobilka Jaguar Land Rover. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slovenská ekonomika rastie najrýchlejšie za posledných päť rokov. Posledný štvrťrok 2015 vzrástla až o 4,2 percenta, čo bolo najviac z krajín EÚ. Za celý rok 2015 vzrástla slovenská ekonomika o 3,7 percenta hrubého domáceho produktu (HDP). Zamestnanosť na konci vlaňajška medziročne vzrástla o 2,2 percenta a priemerná mzda o 3,7 percenta. Na pracovnom trhu aj ľudia bez vzdelania môžu v Bratislave reagovať na ponuky dokladačov tovarov v obchodných domoch s ponúkaným hrubým mesačným platom od 600 do 700 eur za mesiac. Pravda ďalej píše: "Od rastu hospodárstva sa odvíjajú aj platy, ktoré sú najvyššie vo sfére informačných technológií. Od januára do decembra 2015 v tomto odvetví slovenskej ekonomiky mesačné hrubé mzdy stúpli z 1¤691 eur na 2¤066 eur. "Ako programátor zamestnaný v bratislavskej firme mám dosť často možnosť ísť pracovať na projekty do Viedne. Samozrejme, dajú mi o niečo nižší plat ako Rakúšanom, ale na slovenské pomery je to veľmi pekná suma a firma mi zabezpečí aj dopravu,“ povedal Peter Mihálik z Bratislavy. Na opačnom konci rebríčka stoja ľudia z pracujúci v oblasti stravovacích služieb a reštaurácií. Tam od januára do decembra 2015 stúpli hrubé mesačné mzdy z 375 na 384 eur." „Predpokladáme, že rast bol podporený podobne ako v predchádzajúcich štvrťrokoch domácimi faktormi na čele s investíciami a so spotrebou domácností. Investície by mali byť ťahané zvýšeným dočerpaním fondov EÚ z programového obdobia 2007 – 2013 pri akcelerácii výstavby dopravnej infraštruktúry,“ povedal Stanislav Pánis, analytik J&T Banky. „ Darilo sa najmä slovenskému automobilovému priemyslu, ktorý sa stal opäť motorom rastu slovenského priemyslu a vývozov. Aj napriek kauze Volkswagenu slovenský automobilový sektor posúval svoju produkciu na nové historické maximá ,“ uviedol Ľubomír Koršňák, analytik UniCredit Bank. Tri automobilové závody v roku 2015 vyrobili na Slovensku po prvý raz v histórii viac ako milión osobných automobilov . Po zarátaní peňazí minutých firmami a zamestnancami pôsobiacimi v automobilovom priemysle výroba automobilov dáva prácu až 200-tisíc ľuďom. Sila domáceho automobilového priemyslu výrazne narastie po vybudovaní štvrtého automobilového závodu značky Jaguar Land Rover, čo krajine pod Tatrami umožní už v roku 2020 vyrobiť okolo 1,4 milióna osobných motorových vozidiel. Rast o 3,2 percenta HDP v roku 2016 Slovensku predpovedá Európska komisia .

vzrástla
vzrástla
uviedol
milión osobných automobilov
Európska komisia


ale ten potenciál Smeru je niekde medzi možno až 40, 42 %

Súdiac podľa predvolebných výskumov agentúry Median, SMER má potenciál v rozmedzí 44% - 36%. ( február 43,9%, marec - 44%, apríl 38,4%, september 40%, október 36,2%). Toto potvrdzuje aj analytik agentúry Polis Baránek , ktorý odhaduje potenciál SMER-SD na 35-40%.

február september Baránek


Nakoniec premiérka Radičová v podstate zbierala podpisy proti vzniku Slovenskej republiky v roku 92.

Radičová nezbierala podpisy proti vzniku samostatnej republiky, zbierala podpisy, aby sa k rozdeleniu vyjadrili občania ČSFR v referende. Úryvok z petície : "Občania v slobodných voľbách nikomu nedali hlas na rozbitie spoločného štátu. Preto poslanci Slovenskej národnej rady nemajú mandát rozhodnúť o jeho zániku. Ak sa má rozhodovať o našom osude, rozhodnime v referende. Naše úsilie o spoločný štát je bojom o demokraciu. Poslanci Slovenskej národnej rady, nepodľahnite politickým manipuláciám, nepodľahnite nátlaku. Nedovoľte, aby sa zopakoval Február 1948!"

Úryvok z petície


... museli to robiť v Litve, museli to robiť v ďalších krajinách, kde museli znižovať dôchodky o 10 až 15 %. Kde museli znižovať mzdy, znižovať vo verejnom sektore o 20 %. V Rumunsku.

Zmrazenie platov vo verejnom sektore oznámilo napríklad Slovinsko , kde majú platy zamestnancov zostať zmrazené, kým nedosiahne 3 % ekonomický rast. Podobne platy zmrazila napríklad aj Veľká Británia . Vo viacerých štátoch EÚ došlo dokonca k znižovaniu platov verejných zamestnancov (Grécko, Írsko, Portugalsko, Litva, Maďarsko). V Rumunsku prebehlo v roku 2010 znižovanie platov štátnych zamestnancov vo výške až 25%, plánované znižovanie dôchodkov o 15% bolo zastavené najvyšším súdom ako nezákonné. Takisto prepustilo cca 50 tisíc úradníkov ( SITA ) a znížilo dôchodky bývalým členom armády a polície ( SITA ). Lotyšsko v roku 2009 prijalo opatrenia, ktoré viedli k zníženiu dôchodkov o cca 10% a o 70% pre tých, ktorí odišli do predčasného dôchodku. Príjmy štátnych zamestnancov boli znížené o 25% ( Deutsche Welle ). Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Slovinsko
Veľká Británia
2010
SITA
SITA
Deutsche Welle


Tých 720 000, ktorí majú zárobok do priemernej mzdy, pre nich to výhodné jednoducho nie je.

Nie je možné overiť údaj ministra, ktorý hovorí o sporiteľoch so zárobkom do výšky priemernej mzdy. Oficiálne štatistiky Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny úvádzaju len súhrnný údaj 1 462 516 sporiteľov.

Rovnako je nemožné overiť tvrdenie, že toto sporenie je nevýhodné pre všetkých sporiteľov so zárobkom nižším, než je priemerná mzda v slovenskom hospodárstve. V tomto prípade nie je úplne jasné, kde toto objasnenie toho, pre koho sporenie v tzv. II. pilieri je a pre koho nie je výhodné, malo byť prístupné. V ďalšom výroku totiž minister tvrdí, že sa na tom zhodla vláda s Dôchodcovskými správcovskými spoločnosťami. Medzi tlačovými správami Ministerstva práce a sociálnych vecí alebo Sociálnej poisťovne podobné "odporúčanie" či analýzu výhodnosti a nevýhodnosti sporenia pre určité skupiny sporiteľov nenachádzame. ADSS však po tento relácii vydala stanovisko , v ktorom podobné odporúčania na základe veku či mzdy, zásadne odmieta:

"Akúkoľvek paušalizáciu pri porovnávaní výhodnosti dvoch pilierov podľa veku alebo výšky príjmu preto považujeme za nenáležitú a nesprávnu."

Oficiálne štatistiky
stanovisko


Viete, ja musím povedať to, čo som si opäť naštudoval v The Economiste a opakujem, nie je to časopis, ktorý by bol ľavicový. Tam Slovenská republika figuruje v rámci štátnej pomoci v covide, oni vyčlenili takých 5 kategórií. Prvá kategória, kde sú krajiny ako je Nemecko, to majú na 10 % HDP, druhá kategória je nad 7,5 %, tam figuruje napr. Poľsko, náš sused. Tretia kategória, to sú na 5 %, tam figuruje povedzme Česká republika, náš sused a my sme v predposlednej štvrtej kategórii 2,6 %, kde sme s takými klenotmi ľudstva ako je Zimbabwe a Mauritánia. A potom pod nami sú už iba krajiny typu Sudán a Mozambik, čiže pán kolega, my sme jedny z najhorších v štátnej pomoci.

Ľuboš Blaha si pre porovnanie výšky štátom vyčlenenej ekonomickej pomoci Slovenska počas koronakrízy vybral zo štúdie krajiny ako Zimbabwe či Mauretánia, ktoré pre svoje ekonomiky ohlásili podobný balík peňazí. Poslanec hovorí, že sme v tejto kategórii s takýmito „klenotmi ľudstva”. Nespomína však, že v rovnakej kategórii sú s nami aj štáty ako Španielsko, Estónsko, Holandsko, Island, Nórsko a Luxembursko. Navyše, porovnanie zahŕňa deklarované - nie nutne do ekonomiky skutočne investované peniaze. Keďže Ľuboš Blaha ponúka iba časť celkového obrazu, čím budí skreslený dojem, akoby Slovensko na krízu reagovalo spôsobom ako (len) rozvojové krajiny, a nespomína, že podobne ako my reagovali aj viaceré rozvinuté resp. vyspelé krajiny, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Článok z Economistu, o ktorom Ľuboš Blaha hovorí, Demagóg.SK nedohľadal. Údaje však pôvodne pochádzajú z monitorovacej správy Medzinárodného menového fondu z januára 2021. Fond zisťoval, akú veľkú pomoc - koľko peňazí - ohlásili jednotlivé štáty „ naliať” do svojich ekonomík v súvislosti s dopadmi koronakrízy. Čísla zo správy sú teda údajmi o plánovanej pomoci - nie reálne vyplatenej. Blaha hovorí o jednej z dvoch zložiek štátnej pomoci, ktoré analytici MMF spomínajú - o dodatočných výdavkoch a ušlých príjmoch štátu (druhú zložku tvoria štátne pôžičky alebo záruky na úvery). Podľa tohto kritéria Nemecko vyčlenilo na pomoc svojej ekonomike 11 percent HPD a je v kategórii krajín, ktoré išli nad 10-percentnú pomoc. Druhá kategória krajín vyčlenila na pomoc ekonomike sumu vo výške od 7,5 do 10 percent HDP - tam patrí napríklad Poľsko. Tretia kategória sú štáty, ktoré sa rozhodli ekonomike pomôcť vo výške 5 až 7,5 percent HDP - tu patrí napríklad Česko. Štvrtú kategóriu tvoria štáty, ktoré ohlásili pomoc ekonomike vo výške 2,5 percent HDP - tu patrí Slovensko, Zimbabwe, Mauritánia, ale aj Španielsko, Estónsko, Holandsko, Island, Nórsko a Luxembursko. Piatu kategóriu tvoria krajiny, ktoré na pomoc ekonomikám vyčlenili menej ako 2,5 percenta HDP, kde patrí Zambia, Yemen, Vietnam, Sudán, ale aj Dánsko - a teda nielen krajiny „typu” Sudánu. Mimochodom, Mozambik je v kategórii 2,5 až 5 percent. Ľuboš Blaha pre portál Demagóg.SK uviedol, že „ keď už chcete hodnotiť, ako vidím, štatistiku Economistu, tak prosím skúste aspoň rozdeliť ten posledný výrok na dva - to, že SR je v štvrtej kategórii je číra pravda a to, že v tej kategórii je aj Zimbabwe, a že som mal spomenúť iné krajiny, môžete hodnotiť, ako chcete, ale ak dáte na celý výrok označenie, že je zavádzajúci, zavadzate tým vy, lebo to vyznieva, akoby SR nevyhnutne nebolo v štvrtej kategórii. A ono je.” Poslanec Smeru tiež doposlal kópiu článku z Economistu, z ktorého vyplývajú údaje, o ktorých v relácii hovoril.

pochádzajú plánovanej vyčlenilo patrí článku


Lebo aj to sme zažili, že niekto prišiel a povedal, zvyknite si, vyhrali sme voľby a na, to si môžte rozdeliť.

Výrok "Je po voľbách, zvyknite si" vyslovil predseda HZDS Vladimír Mečiar smerom k opozícii v roku 1994, po tom, čo po ustanovujúcej schôdze v parlamente v 11 parlamentných výboroch malo HZDS ôsmich predsedov, ZRS dvoch a SNS jedného. Tento výrok sa následne zažil pre celý opis štvorročnej vlády Vladimíra Mečiara.

vyslovil zažil


Faktom je, že v roku 2014 to bola Ruská federácia, ktorá poslala najprv neoznačených mužíkov a potom už regulérne vojsko na Krym, anektovali túto časť Ukrajiny a potom sa vyvolal veľmi nebezpečný a veľmi nepríjemný konflikt (...), tam zomrelo 10 000 ľudí na ukrajinskom území.

Vo februári 2014 Ruská federácia (ďalej aj „Rusko“) anektovala Krymský polostrov, ktorý ukrajinská ústava označuje ako autonómnu republiku pod správou a zvrchovanosťou Ukrajiny. Napätie medzi Ruskom a Ukrajinou vyústilo do ozbrojeného konfliktu s účasťou neštátnych aktérov, počas ktorého na Donbase zomrelo vyše 13-tisíc ľudí. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Po proruských demonštráciách prišli na územie Krymu 27. februára 2014 ozbrojení muži v maskovacích uniformách bez označenia; hovorovo nazývaní aj „zelení mužíkovia“. Následne začali obsadzovať administratívne budovy ako sídlo miestneho parlamentu, na ktorý vztýčili ruskú vlajku. Ich prítomnosť na Kryme sa rozšírila na vojenské základne, medzinárodné letisko či iné body strategického významu. Spočiatku ruské ozbrojené sily popierali svoju účasť, no v roku 2015 potvrdili , že išlo o príslušníkov ruskej vojenskej spravodajskej služby GRU–Specnaz.

Referendum vyhlásené novovziknutou pro-ruskou vládou bolo pokusom o legitimizáciu pripojenia Krymu k Rusku. Uskutočnilo sa však za fyzickej prítomnosti vyššie uvedených ozbrojených jednotiek. Právne stanovisko Ústavného súdu SR pred Benátskou komisiou z roku 2014 konštatuje, že referendum na Kryme nebolo v súlade s ústavou Ukrajiny, ani s „európskymi demokratickými štandardmi.“ ( .pdf , s. 6)

Na základe výsledkov referenda vyhlásil krymský zákonodarný zbor nezávislosť Krymu a zaslal ruskej vláde žiadosť o začlenenie k Ruskej federácii ako nový federálny subjekt. Po uznaní za federálny subjekt Rusko na polostrov vyslalo regulárne ozbrojené sily, ktoré prevzali kontrolu nad vojenskými objektmi a dopravnou infraštruktúrou. Tento krok znamenal narušenie územnej celistvosti Ukrajiny, ktorá z územia stiahla svoje ozbrojené sily.

Právne názory akademikov označujú akt pripojenia Krymu k Rusku za anexiu. 100 štátov sa prostredníctvom rezolúcie Valného zhromaždenia (VZ) OSN uznieslo na podpore územnej celistvosti Ukrajiny, resp. odmietlo platnosť referenda na Kryme. Rezolúcie VZ OSN však nemajú všeobecnú právnu záväznosť pre jednotlivé štáty. Na Ukrajine sa na jar 2014 rozpútal na Donbase ozbrojený konflikt medzi ukrajinskými ozbrojenými silami a proruskými separatistami. Podľa informácii Úradu vysokého komisára OSN pre ľudské práva predstavoval celkový počet obetí konfliktu na Ukrajine začiatkom roka 2020 približne 13-tisíc. Ukrajinská vláda v máji 2021 uviedla údaj o 14-tisíc mŕtvych.

ústava nazývaní obsadzovať vztýčili potvrdili .pdf vyhlásil vyslalo názory OSN nemajú informácii údaj


Ďalej si môžeme povedať, že tých 500 EUR (príspevok za účasť vo voľbách navrhnutý Igorom Matovičom). To je 1 až 2 miliardy sekera v štátnom rozpočte.

Igor Matovič predložil návrh, ktorý by každému voličovi garantoval finančnú odmenu 500 eur. Dopad takéhoto návrhu by závisel od volebnej účasti. V dôvodovej správe Matovič uvádza, že pri volebne účasti z roku 2020 by náklady štátu dosiahli približne 1,5 miliardy eur. Ministerstvo financií upozorňuje, že ak by sa volieb zúčastnili všetci voliči, dopad na štátny rozpočet by mohol predstavovať aj viac ako 2,2 miliardy. Výrok Borisa Kollára preto hodnotíme ako pravdivý.

Igor Matovič vo februári predložil do parlamentu návrh zmeny zákona o podmienkach výkonu volebného práva. V tejto novele sa píše, že za účasť v tohtoročných parlamentných voľbách by volič mohol dostať odmenu 500 eur, ktoré nebudú podliehať zdaneniu.

Dopad na štátny rozpočet by závisel od volebnej účasti. V dôvodovej správe Igor Matovič píše, že v prípade predpokladanej účasti 3 milióny ľudí, by náklady štátu na vyplatenú odmenu dosiahli približne 1,5 miliardy eur.

Ministerstvo financií vo svojom stanovisku kritizuje Matovičov návrh s hodnotením, že schválený rozpočet s takýmto výdavkom nepočíta a jeho návrh krytia nepovažuje za relevantný.

Ministerstvo financií taktiež upozorňuje, že zavedenie takéhoto príspevku by pravdepodobne zvýšilo účasť vo voľbách, s čím súvisí aj vyšší dopad na štátny rozpočet. V stanovisku sa píše, že v roku 2020 bol počet oprávnených voličov približne 4,4 milióna. V takomto prípade by sa čiastka vyplatená zo štátneho rozpočtu pohybovala približne vo výške 2,2 miliardy.

predložil
novele
dôvodovej správe
stanovisku


Z roku 2009, ten materiál (o únikoch pri výbere DPH, pozn.) ste mali na stole a neurobili ste nič.

Viaceré zdroje uvádzajú, že v roku 2009 zverejnila Európska komisia informáciu o výške odhadovanej daňovej straty z príjmov na dani z pridanej hodnoty v roku 2006 v podmienkach Slovenskej republiky, kde strata ako podiel na teoretickej daňovej povinnosti predstavuje až 28% ( Zánický , 2012: str. 4/5).

Zánický
Akčný plán boja proti daňovým podvodom
správu


Ste poslankyňa VÚC-ky, ste starostka a netajili ste sa tým, že máte politické ambície, že máte tie najvyššie a prišiel čas, aby ste boli v parlamente ako sestra, aby sestra bola v parlamente. Takže to ste povedali.

Minister Čislák poukazuje na niektoré údaje ohľadne Moniky Kaveckéj, predsedníčky Odborového združenia sestier a pôrodných asistentiek, ktorá skutočne zvažovala aj vstup do vrcholovej politiky, no vo voľbách 2016 nakoniec nekndiduje.Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vyššieho územného celku
starostkou
novembra
nekandiduje
tvrdila
tu


Vláda sa bude usilovať o dosiahnutie dohody na úrovni EÚ v priebehu nasledujúceho roka (prvého roka vlády, pozn.) a o schválenie návrhu vo forme nariadenia o vytvorení Európskej schémy poistenia vkladov, ako aj o tvorbu opatrení na znižovanie rizík v európskom finančnom sektore.

Zmienka o schéme európskej ochrany vkladov sa objavila v programe SK PRES, čo dokazuje snahu vlády o posun v tejto téme. Počas SK PRES sa však nepodarilo vytvoriť túto schému, najmä kvôli protestom europoslancov a niektorých členských krajín. Vládny sľub tak ostal len čiastočne naplnený.

programe EDIS Účelom východiskách Nemecko Juncker Euractiv


My sme nikdy nehodnotili ľudí podľa nejakej kolektívnej viny alebo podľa nejakého princípu kolektívnej zodpovednosti. Každého jedného človeka, či v dobrom, či v zlom, hodnotíme podľa jeho správania, podľa toho, ako sa prejavuje svojimi činmi navonok a je nám to úplne jedno, či je to Slovák, Žid, Maďar, cigán.

Nie je pravdou, že poslanci Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko nikdy nehodnotili ľudí podľa "kolektívnej viny", respektíve, že nezdôrazňovali národnostnú, etnickú, rasovú alebo náboženskú rozličnosť pri ich prejavoch. Členovia a sympatizanti strany sa pravidelne vyjadrujú neznášanlivo voči rôznym skupinám obyvateľstva či už na sociálnych sieťach, v oficiálnych materiáloch strany, alebo v televíznych alebo rozhlasových diskusiách. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Napríklad ešte v roku 2010 predseda strany Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko Marian Kotleba na jednom z mítingov počas predvolebnej kampane vyhlásil : " Biely človek musí iba robiť, robiť a robiť. Ak má robotu, musí makať, aby uživil svoju rodinu. Keď nerobí, štát mu pomocnú ruku nepodá. Keď nerobíš, tvoja smola - zdochni. Naproti tomu sa štát veľkoryso, s doslova mamičkovskou starostlivosťou, stará o cigánskych asociálnych parazitov. " Ešte skôr v jeseni 2009 v jednom z letákov počas kampane na predsedu samosprávneho kraja sľuboval, že s dôverou voličov dokáže„ odstrániť nespravodlivé zvýhodňovanie nielen cigánskych parazitov. “ V tomto prípade vec prejednával a rozhodoval súd. Najvyšší súd dovolanie proti rozhodnutiu krajského súdu v roku 2013 zamietol. Súhlasil s krajskými sudcami, že Kotlebovi „ nešlo o Rómov ako etnikum v celku, ale len o tých, ktorí sa priživujú na výhodách, ktoré im poskytuje spoločnosť, a napokon nejde len o parazitujúcich z tohto etnika, ale aj o parazitujúcich z väčšinového obyvateľstva, čo je zdôraznené spojkou nielen “. Úmysel v jeho konaní nenašiel. V súčasnosti je vedené trestné konanie proti poslancom Kotleba - Ľudová strana Naše Slovensko Stanislavovi Mizíkovi a Milanovi Mazurekovi. Úrad špeciálnej prokuratúry poslanca Mizíka obžaloval pre zločin výroby extrémistických materiálov, zločin rozširovania extrémistických materiálov a prečin hanobenia národa, rasy a presvedčenia za zverejnený status na Facebooku. Poslanec 10. januára 2017 na sociálnej sieti napadol zoznam osobností ocenených prezidentom Andrejom Kiskom, prekážal mu okrem iného ich židovský pôvod. Mazureka odsúdil 16. apríla 2018 Špecializovaný trestný súd na peňažný trest 5000 eur. Ak ho nezaplatí, hrozí mu polročné väzenie. Verdikt nie je právoplatný, poslanec sa voči nemu odvolal. „ Čelil obžalobe z prečinu hanobenia národa, rasy a presvedčenia v jednočinnom súbehu s prečinom podnecovania, hanobenia a vyhrážania sa osobám pre ich príslušnosť k niektorej rase, národu, národnosti, farbe pleti, etnickej skupine alebo pôvodu rodu. Dôvodom sú jeho hanlivé výroky na adresu rómskeho etnika, ktoré majú rasistický charakter, odvysielané v októbri 2016 v Rádiu Frontinus. " Známe sú aj ďalšie excesy poslanca Milana Mazureka s náboženským podtónom. Prvým keď v centre Bratislavy pokrikoval na moslimskú rodinu a hanobil Islam. Druhým je jeho prejav o moslimoch a Islame v NR SR. Podľa článku Denníka N z 29. júla 2015 vydavatelia občasníka župana Mariana Kotlebu Bystrický kraj zverejnili mierne zmenenú antisemitskú karikatúru. " V článku s nadpisom Oslobodzujeme kraj z dlhového otroctva! odstránili pôvodný nápis z originálu „… With Jews… you lose!“ a kresbu preškrtli. Krajská prokuratúra v Banskej Bystrici zverejnenú karikatúru aj text posúdila a „nezistila žiadne skutočnosti nasvedčujúce spáchaniu trestného činu“. Stanislav Dermek, vtedajší šéf oddelenia styku s verejnosťou Úradu Banskobystrického samosprávneho kraja sa vyjadril, že vôbec nevedel, že ide o Žida, pretože nevie, podľa akých znakov sa dá Žid rozoznať. “ Niekoľko desiatok článkov o tom, ako nenávistne na sociálnych sieťach vystupujú členovia, prípadne prívrženci Kotlebovej strany, vo svojich článkoch popísal aj oceňovaný bloger Ján Benčík. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlásil
letákov
Mizíka
status
odsúdil
pokrikoval
prejav
Denníka N
článkoch


...následne po stretnutí Gabriely Matečnej s farmármi v Košiciach, pozn.) sme my, na Úrade vlády, za mojej účasti stretli sa s oficiálnymi samosprávnymi organizáciami pôdohospodárov (...).

Ministerka pôdohospodárstva Gabriela Matečná sa 26. apríla 2018 stretla s farmármi v Košiciach. Na tomto stretnutí sa stretli nielen s ňou, ale aj s riaditeľom PPA Jurajom Kožuchom a šéfom krajskej polície Jurajom Leškom.

farmármi stretol Stretnutie Náhradné


...maďarská politika treba veľmi vážne pozerať ako tá politika veľkého populizmu, ktorá často sa prejavuje aj tým, že máme dvoch kandidátov za Most-Híd, na kandidátke v Komárne, ktorí sú príslušníkmi extrémistických nacionalistických organizácií...  to sú známe mená, ktorí, o ktorých ospravedlňuje, tým, že sú mladí.

Tieto informácie sa nám overiť nepodarilo.


Pred 18 rokmi sme mali 778 tisíc seniorov, teraz už máme 1 065 tisíc sa vypláca, to znamená za ostatných osemnásť rokov, aj keď sme nerobili nejaké veľké parametrické úpravy, tak máme o tretinu viacej seniorov.

Výrok Ivana Švejnu sa týka počtu starobných dôchodcov, ktorých vypláca Sociálna poisťovňa. Ročenka a údaje z webu Sociálnej poisťovne potvrdzujú, že výrok Ivana Švejnu je pravdivý.

Údaje


...po dohode so mnou (ministerka pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, pozn.) zrušila svoj zahraničný program, pretože mala vážne rokovania v Českej republike, otočila celú kolónu a vrátila sa naspäť na Slovensko, aby mohla dnes, v poobedňajších hodinách, rokovať s predstaviteľmi týchto malých farmárov (...).

Premiér Peter Pellegrini odkazuje na stretnutie ministerky poľnohospodárstva a rozvoja vidieka Gabriely Matečnej so zástupcami farmárov z dňa 20. júna 2018. Podľa slov Petra Pellegriniho, sa ministerka na jeho želanie vrátila zo zahraničnej pracovnej cesty v Českej republike a stretla sa so zástupcami farmárov: "vnímam situáciu veľmi pozorne, ktorá sa dnes deje. Na základe toho som požiadal podpredsedníčku vlády, aby zmenila svoj dnešný program, pretože mala dohodnutú medzinárodnú návštevu a stretnutie s (rezortným) kolegom z Českej republiky, dokonca aj s prijatím u pána (českého) premiéra." Zároveň však spomínaná zahraničná pracovná cesta nefiguruje v uznesení vlády SR, ktorým sa schvaľujú zahraničné pracovné cesty členov vlády a ostatných štátnych funkcionárov. V spomínanom dokumente sa nachádza len schválená zahraničná pracovná cesta ministerky Matečnej do Luxemburska dňa 18. júna 2018. Výrok aj napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

stretnutie slov vrátila nefiguruje


Na Štatistickom úrade Slovenskej republiky, čo dúfam nikto nebude spochybňovať z hľadiska objektivity a našiel som tam, že za obdobie vlády Ivety Radičovej našej vlády bol počet nezamestnaných na začiatku 388 tisíc a na konci marca, kedy sme vládu odovzdávali na konci marca 2012 bol 380 tisíc. To znamená, že počet nezamestnaných podľa štatistík na Štatistickom úrade klesol.

Jozef Mihál sa pri údajoch o počte nezamestnaných odvoláva na Štatistický úrad SR. Číslam, ktoré v relácii opakovane cituje, zodpovedajú údaje za kvartály. Jeho výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

zverejňuje


Quatro a Trianagel sú spoločnosti vlastnené bankou a majú 1,3 milióna ľudí (zákazníkov, pozn.).

Podobný výrok o počte 1,3 milióna zákazníkov, ktorí využívajú služby Quatro a Triangel, sme overovali už v Online rozhovore SME (27. februára 2014). Je pravdou, že Quatro a Triangel patria pod VÚB banku od roku 2006 . Kiska má pravdepodobne na mysli súčet zákazníkov od založenia Quatro a Triangel v roku 1996. V tomto prípade však výrok nevieme overiť, keďže nemáme k dispozícii všetky výročné správy od založenia firiem, ale len výročné správy od roku 2007, keď už Quatro a Triangel boli pod VÚB. Výročné správy však neuvádzajú presný počet zákazníkov divízií Quatro a Triangel. Ani stránky týchto produktov ( Quatro a Triangel )neuvádzajú počet zákazníkov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

A. Kiska na svojej stránke uvádza:

"Najúspešnejšie zo spoločností, Triangel a Quatro, som založil v roku 1996. Svoje finančné služby poskytli počas svojej histórie viac ako 1 miliónu ľudí a na slovenskom trhu sa stali najúspešnejšími splátkovými spoločnosťami."

Podľa Výročnej správy divízie Quatro 2012 (v ktorej sa nachádza aj Triangel), nie je zrejmé koľko zákazníkov do dnešného dňa opätovne využíva služby Quatra a Triangelu.

Consumer Finance Holding jediný akcionár spoločností Quatro, a.s. (v ktorej sa nachádza aj Triangel), TatraCredit, a.s., Q-car, a.s., Slovenská požičovňa, a.s. a Slovenské kreditné karty, a.

Online rozhovore SME
2006
výročné správy
Quatro
Triangel
správy


Ľudia, ktorí išli zo zahraničia na Slovensko, čo išli v autobusoch, museli ísť povinne do karantény alebo v lietadle. Museli ísť povinne do karantény, štátnej karantény na 2 týždne, kým sa zistilo, že teda naozaj sú negatívni, až potom mohli sa slobodne pohybovať po Slovensku. Bohužiaľ Pellegrini rozhodol, že ľudia, ktorí idú individuálne autami na Slovensko prichádzajú, tak tým, že sme povedali ibaže choďte teraz do domácej karantény.

Vláda Petra Pellegriniho nariadila 12. marca povinnú karanténu pre všetkých občanov, ktorí sa vrátili na Slovensko. Tí z nich, ktorí sa vrátili do krajiny po vlastnej osi, mohli karanténu absolvovať doma. Tí, ktorých domov dopravilo Ministerstvo zahraničných vecí - lietadlom či autobusmi - museli zostať 14 dní v štátnych zariadeniach. Igor Matovič prebral vládu 21. marca 2020. O dva týždne jeho vláda sprísnila opatrenie a nariadila štátnu karanténu (s výnimkami) všetkým, ktorí sa vrátia na Slovensko - teda aj tým, ktorí prídu späť bez pomoci štátu. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé.

nariadila museli prebral nariadila


Dokonca sa uvažuje o tom, že toto bude trestný čin, že toto bude hodnotené ako teroristický čin.

Národná kriminálna agentúra (NAKA) po konzultácii s Úradom špeciálnej prokuratúry zmenila v pondelok 17. októbra právnu kvalifikáciu útoku pred LGBTI+ podnikom Tepláreň na Zámockej ulici v Bratislave na obzvlášť závažný zločin teroristického útoku. Dovtedy tento trestný čin, pri ktorom boli 12. októbra zavraždení Matúš Horváth a Juraj Vankulič, vyšetrovali ako úkladnú vraždu z osobného motívu. Riaditeľ NAKA 14. októbra na tlačovej besede avizoval právne prekvalifikovanie vyšetrovaného skutku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Páchateľ po čine spáchal samovraždu a teda nie je možné ho stíhať. Pokiaľ by však niekoho usvedčili zo spolupáchateľstva, v prípade terorizmu danej osobe hrozí zreteľne vyšší trest. Rovnako vyšší trest hrozí aj pri schvaľovaní činu.

zmenila vyšetrovali avizoval usvedčili


Prišli na stôl poslanca ako sa hovorí, resp. na mail a chcem povedať, že podľa článku 79. Ústavy je v poslednej správe, že preto je chránený, aby jeho zdroje všetky boli chránené a preto sa mohli všetci ľudia, ktorí majú pocit, že je porušovaná demokracia alebo ústavné zriadenie, sa na poslancov mohli obracať. Toto je naša základná úloha z Ústavy.

Čl. 79 Ústavy SR ( .pdf ) hovorí: Poslanec môže odoprieť svedectvo vo veciach, o ktorých sa dozvedel pri výkone svojej funkcie, a to aj keď prestal byť poslancom.

.pdf


Ďalej je tu nezamestnanosť ako dôsledok trvalej, to je tých zhruba 10, 11 , ktorí tu boli stále, niečo bolo dovezené zo zahraničia, niečo padlo teraz.

Dlhodobá nezamestnanosť nie je v súčasnosti 10 alebo 11 percent, ale 7,52 .


Cargo, keď takmer skrachovalo. Jeho šéf dostal 154 000 odstupné.

Denník Pravda 24. septembra 2010 informoval, že bývalý šéf stratového Carga Matej Augustín (nominant Smeru) získal odstupné 154 tisíc eur.

Pravda

Aktualne.sk

Zelpage.cz

Vlaky.net


Živnostníci majú špecifické postavenie oproti štandardnému zamestnancovi. Nemajú ani zďaleka také výhody ako zamestnanci napríklad zo Zákonníka práce, či už ide o odstupné alebo čerpanie práceneschopnosti, živnostník si to častokrát vôbec nemôže dovoliť, navyše nesie všetky riziká zákazok sám, sám si vedie účtovníctvo, no a množstvo povinností.

Fungovanie živnostníkov upravuje Živnostenský zákon , ktorý o veciach ako odstupné alebo práceneschopnosť pochopiteľne nehovorí - tie vyplývajú zo zamestnaneckého pomeru. Kým živnostníci nemajú zamestnanecké výhody a musia počítať s rizikom nedostatku zákazok, podľa prepočtu PAS (.pdf) z roku 2008 majú o viac ako tretinu vyšší disponzibilný príjem ako zamestnanec.

Živnostenský zákon
prepočtu PAS


Verejná voľba je bežná v iných parlamentoch na svete. Je bežná v Dánsku, je bežná v Írsku.

Rokovací poriadok dánskeho parlamentu (.pdf) hovorí o spôsobe volenia v parlamente: "§ 35 (1) In all cases in which the President has reason toconsider the outcome of a vote taken for granted inadvance, he is authorized to declare a question putto the vote – however excepting the final passing ofa Bill or another independent proposal – decidedwithout a vote, unless seventeen Members requestthat such a vote be taken. Incidentally, votes aretaken either by means of a voting machine, bycounting the Members who have risen from theirseats, or by roll-call. (2) Usually, votes are taken by means of a votingmachine which indicates who vote for the Bill, whovote against it and who abstain from voting as wellas who are absent. The result of the voting is keptin the Archives of the Folketing. If the Presidentso decides, it will be recorded in the minutes of thedebates in the Chamber how each Member hasvoted. This also applies if seventeen Members haverequested it in writing before the vote is taken, un-less the Folketing by an ordinary vote taken at thesuggestion of the President decides otherwise. (3) If the voting machine cannot be used, a vote istaken by the President’s calling upon the Membersto rise from their seats in order to indicate that theyvote for or against the Bill or to indicate that theyvote neither for nor against." V skratke to hovorí, že "zvyčajne" sa volí prostredníctvom hlasovacieho zariadenia, ktoré ukáže kto a ako hlasoval. V rokovacom poriadku Írskeho parlamentu sme detaily o spôsobe hlasovania nenašli.

Rokovací poriadok dánskeho parlamentu
rokovacom poriadku Írskeho parlamentu


Spoločnosť, ktorá tam bola zaháčkovaná (v daňovej správe- Novitech pozn.), ktorá sa tam dostala nevýhodnou zmluvou pre štát, ešte za vlády Vladimíra Mečiara...

Podľa oficiálnej stránky Novitech Tax, s.r.o. firma od roku 1994 kontinuálne vyvíjala informačný systém APV DIS (od roku 2012 IS RDS – Informačný Systém po Reforme Daňovej Správy) pre Daňové riaditeľstvo SR, ktorý je jedným z najvýznamnejších informačných systémov vyvíjaných pre štátnu správu a zároveň najrozsiahlejšou softvérovou aplikáciou v Slovenskej republike. Je teda pravda, že na informačný systém Daňového riaditeľstva vlastní autorské práva a že tieto vznikli ešte počas vlády Vladimíra Mečiara. Či sa Novitech k zákazke dostal nevýhodnou zmluvou pre štát nehodnotíme, keďže je to názor I. Mikloša.

Novitech


...výhody, ktorú Bielorusko má a to je to, že naozaj tam neplatia žiadne clá na dovoz tovaru z Ázie

Je pravdou, že Bielorusko podpísalo bilaterálne dohody o voľnom obchode s niekoľkými ázijskými krajinami, avšak nie so všetkými. Režim slobodného obchodu Bielorusko v súčasnosti uplatňuje s Azerbajdžanom, Arménskom, Kirgizskom, Tadžikistanom, Kazachstanom, Moldavskom, Ruskom, Gruzínskom, Uzbekistanom a Turkmenistanom. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Režim voľného obchodu je jednou z najúčinnejších foriem medzinárodnej hospodárskej integrácie, pričom umožňuje zrušenie colných sadzieb a množstvových obmedzení v dvojstrannom obchode, okrem špecifických výrobkov. Bielorusko je súčasťou dvoch ázijských integračných celkov, vďaka ktorým uplatňuje režim slobodného obchodu. Jedným z nich je Spoločenstvo nezávislých štátov (SNŠ), v rámci ktorého bola 18. októbra 2011 podpísaná dohoda SNŠ, ktorú prijali Arménsko, Bielorusko, Kirgizsko, Kazachstan, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan a Ukrajina. V súlade s dohodou sa režim voľného obchodu vzťahuje aj na obchod s Gruzínskom. Druhým integračným celkom, ktorého súčasťou je Bielorusko, je Eurázijská hospodárska únia (EAEU), ktorá funguje od roku 2015 a bola podpísaná prezidentmi Ruskej federácie, Kazachstanu a Bieloruska. Neskôr do EAEU pristúpili aj Arménsko a Kirgizsko. V rámci EAEU sa poskytuje okrem slobody pohybu tovaru aj slobodný pohyb služieb, kapitálu a práce, ako aj koordinovaná, koherentná a spoločná politika v kľúčových odvetviach hospodárstva. Keďže EAEU je zároveň aj colnou úniou , Bielorusko v rámci obchodu s nečlenskými krajinami uplatňuje colné sadzby stanovené spoločným colným sadzobníkom. EAEU taktiež podpísala s viacerými krajinami samostatné dohody o voľnom obchode. Medzi takéto krajiny patrí Vietnam či Čína. Podľa Ministerstva zahraničných vecí Bieloruska v súčasnosti štáty EAEU rokujú o uzavretí dohody o voľnom obchode s Izraelom, Vietnamom, Singapurom, Iránom, Egyptom a Novým Zélandom.

Zdroj: Silk Road Briefing

režim
slobody pohybu
colnou úniou
Podľa
Silk Road Briefing


Nie sme šťastní z toho, že sa zvýšila daň o 1%, lebo aj to vedie k zdražovaniu, to treba povedať.

Strednodobá predikcia (.pdf), ktorú zverejnila NBS, uvádza nasledovné: "Vysoká inflácia v roku 2011 sa predpokladá v dôsledku rastu cien potravín, energií a zvyšovania spotrebných daní, DPH a zavedenia nových poplatkov." DPH nie je jediným faktorom zvyšovania cien, ale je pravda, že má na tom určitý podiel.

Strednodobá predikcia


V rokoch 2006 až 2010 boli vždy príjmy ľudí a rast príjmov vyšší ako rast cien.

Pri hodnotení výroku sme vychádzali z indexu reálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve ("príjmy ľudí") a inflácie podľa metodiky HICP:

eurostat
ŠÚ SR


Interné výberové konania sú nie tajné výberové konania. Interné výberové konanie znamená, že sa vyberá zo zamestnancov ministerstva. 570 ľudí dostáva informáciu, že je voľné miesto na danú pozíciu a majú možnosť sa prihlásiť.

Minister správne tvrdí, že interné výberové konanie nie je tajné. Podľa služobného predpisu je vyhlasované. Na ministerstve pôdohospodárstva je zamestnaných 570 zamestnancov. Išlo teda v prípade interného výberového konania na Ministerstve pôdohospodárstva o 570 zamestnancov, ktorí podľa služobného predpisu dostávajú informáciu o vnútornom výberovom procese. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Služobný predpis
.pdf
výročnej správy


Veď ja som predkladal ten istý pozmeňovací návrh (aby boli v nedeľu a sviatok zatvorené obchody, pozn.), pred rokom s pani poslankyňou Tomanovou. Vtedy za ten návrh hlasovali takmer všetci poslanci Smeru

Július Brocka a Viera Tomanová predložili pozmeňovací návrh k novele zákonníka práce každý zvlášť. Ani v jednom tomto pozmeňovacom návrhu nie je spomenuté zatvorenie obchodov v nedeľu alebo počas sviatkov.

Pozmeňovací návrh Júliusa Brocku nájdete tu . (návrh prešiel jednohlasne)

Pozmeňovací návrh Viery Tomanovej nájdete tu . (návrh neprešiel)

Preto hodnotíme výrok Júliusa Brocku ako nepravdivý.

novele zákonníka práce
tu
tu


Keby to myslel vážne, tak sme sa mohli dohodnúť, ale kvôli tomu sme sa nedohodli s Mostom lebo on nepustil ruku Smeru, to znamená že on (Béla Bugár, pozn.) nepovedal, že nepôjde so Smerom.

MKS aj Most interpretujú rokovania o predvolebnej spolupráci rôzne. Keďže tie interné a z verejných zdrojov ich overiť nemožno, hodnotíme tvrdennie Gyulu Bárdosa ako neoveriteľné. Most-Híd a SMK o volebnej spolupráci rokovali už v auguste 2019. SMK vtedy nesúhlasilo s tým, aby bol Béla Bugár na čele spoločnej koalície. V októbri sa strany dohodli na spoločnej kandidátke - pribudla na ňu MKDS. Predsedníctvo SMK dohodu o pár dní odmietlo , podľa nich mala byť na kandidátke aj novovzniknutá strana Spolupatričnosť. Tá však spolu s Maďarským fórom odmietala spoluprácu s Bélom Bugárom. Rokovania všetkých piatich maďarských strán tak pokračovali . Definitívne padli 31. októbra. SMK tvrdí, že Most a MKDA nevylúčili spoluprácu so Smerom, podmienili ju konsenzom v koalícii. Rovnako stretnutie opísala aj hovorkyňa strany Spolupatričnosť. Most, naopak, hovorí , že o nekorektnom postoji partnerov. „Delegácia Mosta-Híd na posledné stretnutia prišla s kompromisnými riešeniami. Navrhovali sme, aby strany z tejto spolupráce okrem ĽSNS, SNS, Smeru-SD vylúčili aj OĽaNO,” tvrdí strana. V septembri 2019 sa Béla Bugár nechcel vyjadrovať k povolebnej spolupráci, vylúčil z nej iba strany ĽSNS a Vlasť. Spoluprácu so Smerom nevylúčil ani v rozhovore pre DenníkN 31. októbra. Urobil tak až 12. januára 2020 v relácii Na telo. Tlačový tajomník MKS Róbert Králik pre Demagóg.SK uviedol, že z ich strany je tvrdenie pravdivé, no pripúšťa, že zo strany verejnosti je neoveriteľné.

rokovali dohodli odmietlo odmietala pokračovali podmienili opísala hovorí vylúčil relácii


Dnes tam bol aj Tusk (na Macedónskej hranici, pozn.) a je neviem o tom ,že by boli nejaké voľby v Poľsku.

Predseda Európskej rady Donald Tusk dnes naozaj Macedósko navštívil s agendou Európskej imigračnej politiky.Podľa dostupných informácií však počas návštevy krajiny nebol priamo na hranici, tak ako Fico . V najbližšom čase sa žiadne voľby v Poľsku nekonajú, Donald Tusk však v súčastnosti v Poľsku nezastáva žiadnu štátnickú pozíciu a návštevu Macedónska mal ako predseda Európskej rady už dlhšie na programe . Výrok Roberta Fica hodnotíme ako zavádzajúci.

navštívil Fico programe