Vytvorili sme lepšie podmienky pre malých a mladých farmárov, aby mohli začať podnikať v poľnohospodárstve (štartovací kapitál a možnosť získať štátnu pôdu do prenájmu).

Vláda SR v roku 2014 začala realizovať podporu podnikania mladých a malých poľnohospodárov prostredníctvom dotácie a pridelenia pôdy. Tým, ktorí spĺňajú podmienky definície mladý alebo malý poľnohospodár štát prednostne prenajme pôdu a títo môžu požiadať o nenávratný finančný príspevok. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. "Mladý poľnohospodár (. pdf , s. 1) je samostatne hospodáriaci roľník, ktorý vykonáva poľnohospodársku prvovýrobu ako sústavnú a samostatnú činnosť pod vlastným menom, na vlastnú zodpovednosť a za účelom dosiahnutia zisku, ktorý je hlavným zdrojom jeho príjmu. Nemá viac ako 40 rokov, má zodpovedajúce profesijné zručnosti a schopnosti a prvýkrát zakladá poľnohospodársky podnik ako jeho jediný a najvyšší predstaviteľ. Malý poľnohospodár je samostatne hospodáriaci roľník podnikajúci v poľnohospodárskej prvovýrobe, ktorý dosahuje stanovenú výšku hodnoty štandardného výstupu. " Prístup poľnohospodárov k pôde upravuje nariadenie vlády č. 416/2014 (. pdf ) a zákon (. pdf ) 363/2014. Zb. Oba sú účinné od 1. januára 2015. Podľa tohto doplňujúceho zákona prenajme pozemkový fond pozemky prednostne mladému alebo malému poľnohospodárovi (odst, 9, s. 1). Tento hospodár však zároveň nesmie dať tieto pozemky do podnájmu (ods. 11, s. 1). Výška podpory pre mladého poľnohospodára má dosahovať 50 tisíc eur v dvoch splátkach po dobu 5 rokov, pričom 70 % dostane poľnohospodár po podpise zmluvy o poskytnutí NFP a zvyšných 30 % po realizácii podnikateľského plánu. Výška podpory pre malého poľnohospodára dosahuje 15-tisíc eur v dvoch splátkach počas 5 rokov, pričom 50 % sa vyplatí po podpise zmluvy o poskytnutí NFP a zvyšných 50 % po realizácii podnikateľského plánu. Finančné dotácie budú vyplácané z eurofondov.

podporu pdf pdf pdf mladého malého


Preto je aj proti slovenským záujmom napríklad projekt Nord Stream 2. Máme v tejto veci úplne rovnaký názor s predsedom vlády a dohodli sme sa, že hľadáme podporu u iných partnerov a členských krajín.

Krajiny Vyšehradskej štvorky i Ukrajina sa zhodujú s odmietavou pozíciou voči projektu Nord Stream 2, ktorú zdieľajú aj Kiska a Fico. Viaceré rokovania o vzájomnej podpore spoločných krokov, ktoré jeho realizácii majú zabrániť, už prebehli. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Po informácii o podpise zmluvy o Nord Stream 2 sa zdvihla vlna kritiky zo štátov strednej Európy, ktoré by príslušný plynovod v prípade realizácie projektu obišiel. Hoci Európska komisia ho priamo neodmieta , slovenský premiér Fico ho dokonca označil za "zradu". V podobnom duchu sa vyslovil i ukrajinský premiér Arsenij Jaceňuk, a to aj po rokovaní priamo s Ficom. Kriticky sa o plynovode vyjadril aj český premiér Bohuslav Sobotka. Poľsko z projektu tiež nie je nadšené , podľa poľského prezidenta Andrzeja Dudu ignoruje poľské záujmy. Na prvom spoločnom stretnutí sa Kiska a Duda zhodli v nesúhlasnom stanovisku voči Nord Stream 2.

informácii
neodmieta
označil
vyslovil
vyjadril
nie je nadšené
zhodli


ale je tam jasne vidieť také to ohýbanie toho zákona (o prokuratúre - pozn.), aby naozaj človek, ktorý možno už bol dopredu vybraným, len to možno nechce koalícia dopredu povedať, sa tým generálnym prokurátorom môže stať, veď spomeňme si napr. ten paragraf, ktorý hovorí o tom, že ktorý hovorí o tej bezúhonnosti kandidáta na generálneho prokurátora, ktorý zmenili tak, aby generálnym prokurátorom sa mohol stať aj človek, ktorý bol odsúdený za neúmyselný trestný čin, ktorý napríklad spáchal pán Daniel Lipšic

Tak ako doteraz, tak aj po novom sa generálnym prokurátorom bude môcť stať len človek, ktorý o.i. nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin. Táto podmienka sa nezmenila. Tvrdenie Martina Beluského preto hodnotíme ako nepravdivé. Koalícia OĽaNO, Sme rodina, Za ľudí a SaS zmenila zákon a rozšírila okruh ľudí, ktorí môžu kandidovať na generálneho prokurátora a ktorí môžu navrhovať kandidátov. Priamo do zákona o voľbe zároveň pridala vetu, že šéfom prokuratúry sa môže stať len niekto bezúhonný - a teda niekto, kto o.i. nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin. Tá istá podmienka však platila aj doteraz. Zákon, ktorý upravuje voľbu generálneho prokurátora, síce o jeho bezúhonnosti nehovoril. Generálnym prokurátorom sa však mohol stať len prokurátor - a na nich zákonodarca (rovnakú) podmienku bezúhonnosti už kladie . Keďže koalícia otvorila prístup k funkcii šéfa prokuratúry aj pre iné právnické povolania, bolo potrebné upraviť vztiahnuť podmienku bezúhonnosti aj na nich. Začiatkom mája 2020 označil Richard Sulík (SaS) Daniela Lipšica za jedno z kvalitných mien, ktoré by mohli byť v debate o funkciu generálneho prokurátora. Lipšic v reakcii na to uviedol , že nateraz nevidí dôvod rozmýšľať o kandidatúre a nerozmýšľa o zákulisných ťahoch. V minulosti bol právoplatne odsúdený za prečin usmrtenia - čo je jeden z nedbanlivostných (a teda neúmyselných) trestných činov. Podmienku bezúhonnosti teda spĺňal aj za doterajších pravidiel.

rozšírila pridala kladie koalícia označil uviedol odsúdený prečin


Keď si pozriete viaceré rezolúcie Európskeho paramentu, tak tam nájdete volanie po tom, aby čo najviac eurokomisárov prešlo eurovoľbami.

Tvrdenie M. Ševčoviča považujeme s ohľadom na tlačovú správu zo zasadania EP, ktoré sa konalo dňa 13. marca 2014 za pravdivé. Poslanci EP sa na prehlásení, aby čo najvyššie množstvo eurokomisárov zároveň uspelo v európskych voľbách, zhodli s ohľadom na dosiahnutie vyššej miery demokratickej legitimity Európskej komisie.

tlačová správa


Keď hovoríte, že už nedodávame ani náboj, no a čo to bolo od októbra minulého roku, keď Slovenská republika, to znamená so súhlasom vlády Slovenskej republiky, je vyvezených za 500 miliónov vojenskej techniky. Ešte raz to chcem zopakovať, hovoríte ani náboj, ale s vašimi pečiatkami, so súhlasom vlády Slovenskej republiky naďalej vyvážate zbrane.

Pred voľbami sa koaliční lídri na čele s Robertom Ficom vyjadrovali k dodávkam zbraní skôr odmietavo. Po voľbách však vládna koalícia vyhlásila, že komerčným dodávkam zbraní na Ukrajinu brániť nebude. Slovenské zbrojovky tak naďalej pokračujú v dodávkach zbraní na Ukrajinu. Údaj ohľadom vyvezenej vojenskej techniky v hodnote 500 miliónov sa nám overiť nepodarilo. Tento výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Predstavitelia súčasnej vládnej koalície pred voľbami avizovali kritický postoj k posielaniu zbraní na Ukrajinu. Robert Fico na sneme Smeru-SD v novembri 2022 oznámil svoj zámer ukončiť vojenskú pomoc a prisľúbil, že ak bude Smer-SD vo vláde, tak nepošlú na Ukrajinu ani jeden náboj. Tento prísľub Fico odvtedy viackrát zopakoval .

Predseda SNS Andrej Danko sa otvorene a dlhodobo vyjadroval proti akýmkoľvek dodávkam zbraní na Ukrajinu. V relácii Na hrane ešte v marci 2022 povedal , že Slovensko nesmie dodávať zbrane na Ukrajinu. Aj na priamu otázku tesne pred voľbami odpovedal , že vo vojenskej pomoci Ukrajine nechce pokračovať. Danko sa dokonca vyjadril proti „darovaniu“ húfnic Zuzana, tie však neboli súčasťou vojenskej pomoci, ale boli dodané na základe kontraktu na komerčný predaj . Výrobu ďalších 16 húfnic následne financovali Dánsko, Nemecko a Nórsko, ktoré na tento účel vyčlenili 92 miliónov eur.

Predseda strany Hlas-SD bol vo svojich vyjadreniach zo všetkých koaličných lídrov najmiernejší. Peter Pellegrini sa pred voľbami vyjadroval , že Slovensko do budúcna nemôže výraznejšie pomôcť Ukrajine, pretože už toho veľa nemá. Na druhú stranu označil Ruskú agresiu na Ukrajine za príležitosť pre Slovensko v oblasti zbrojného priemyslu a podporoval komerčné dodávky zbraní. „Nikdy nepoviem vetu, že zo Slovenska neodíde ani náboj, pretože Slovensko má fabriky, ktoré vyrábajú muníciu,“ povedal predseda strany Hlas.

Pred voľbami Pellegrini nevylučoval ani vojenskú pomoc Ukrajine zo skladov Slovenskej republiky. „Je našou povinnosťou svojmu susedovi pomôcť, aj humanitárne aj technicky, pokiaľ máme k tomu ešte nejaké zdroje a vieme posilniť obranyschopnosť tejto krajiny,“ povedal Pellegrini na tlačovej konferencii vo februári 2023. Pellegrini taktiež vyzval na väčšiu empatiu pri debatách o vojenskej pomoci nášmu susedovi. „Tiež by sme sa obracali na svojich susedov a priateľov, aby nám pomohli aj v oblasti výzbroje našej armády alebo dodania zbraní.“ (v čase od 4:28 ).

Po voľbách sa postoj koalície najviac priblížil k vyjadreniam predsedu Hlasu, aj keď predseda SNS Andrej Danko trval na stanovisku, že okrem vojenskej pomoci by zastavil aj súkromné objednávky vojenskej techniky. Róbert Fico však svoje dovtedajšie tvrdenia korigoval, keď v novembri 2023 upresnil , že jeho odmietavý postoj sa týka len prípadných dodávok zbraní a munície zo zásob slovenskej armády a povedal, že nová vláda nebude brániť podnikom pri výrobe a dodávkach zbraní odberateľom.

Tieto tvrdenia potvrdil aj minister zahraničných vecí za Smer-SD Juraj Blanár, keď oznámil , že vojenská pomoc Ukrajine, ktorá funguje na komerčnom základe, bude pokračovať.

Fico ešte pred týmito vyhláseniami podporil vojenskú pomoc Ukrajine na summite EÚ v Bruseli. V záveroch rokovania, ktoré Fico schválil, sa okrem iného spomína aj urýchlenie poskytovania vojenskej podpory.

„Európska únia bude Ukrajine a jej obyvateľom naďalej poskytovať významnú finančnú, hospodársku, humanitárnu, vojenskú a diplomatickú podporu, a to tak dlho, ako to bude potrebné,“ píše sa v záverečnom dokumente , ktorý bol schválený všetkými hlavami štátov EU.

Za toto hlasovanie ho kritizoval aj Andrej Danko, ktorý je dlhodobo proti dodávkam zbraní na Ukrajinu.

oznámil
viackrát
zopakoval
povedal
odpovedal
komerčný predaj
vyčlenili
vyjadroval
4:28
trval
upresnil
oznámil
záveroch
dokumente
schválený
kritizoval


Požičiavame si peniaze na trhoch za 1,5 %. historicky dokážeme najlepšie umiestňovať na finančných trhoch naše produkty.

Slovensko si v júni 2013 požičalo za dokonca nižší úrok ako hovorí predseda vlády. V máji 2013 si však Slovensko požičalo za 1,5% úrok. Ide o najlepšie predané dlhopisy v histórii Slovenska. MF (18. júna 2013): "Slovensku sa úspešne podarilo predať dlhopisy na japonskom trhu. Slovensko tak prvýkrát v histórii predalo dlhopisy v Japonsku spolu za 29,8 mld. jenov. Väčšina dlhopisov v sume 25,8 mld. JPY je so splatnosťou tri roky a zvyšných 4,2 mld. JPY majú splatnosť 5 rokov. Kratšia splatnosť mala kupón na úrovni 0,72 % p.a. a dlhšia splatnosť 0,99 % p.a ." MF (18. júna 2013): "Pri dlhopisoch s desaťročnou splatnosťou celkový dopyt presiahol 272 mil. eur. ARDAL prijal dopyt na úrovni 112 mil. eur. Väčšina z toho smerovala k domácim investorom. Požadovaný priemerný úrok bol 2,49 % p.a. a priemerná akceptovaná priemerná úroková sadzba dosiahla 2,45 % p.a. V pondelňajších aukciách tiež Slovensko predalo bondy splatné v januári 2017 v hodnote 101 mil. eur. Celkový dopyt pritom dosiahol až 235 mil. eur. Požadovaný úrok v priemere 1,19 % p.a., akceptovaný priemerný úrok napokon dosiahol 1,12 % p.a. " TASR (23. mája): "Slovensko dnes na trhu získalo 1 miliardu eur, a to prostredníctvom predaja novej emisie 5,5-ročných štátnych dlhopisov. Informoval o tom Juraj Pekár z Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL). Celkový dopyt pritom dosiahol 2,81 miliardy eur. Dlhopisy vydáva agentúra k 28. máju tohto roka, splatné sú 28. novembra 2018. Úrokový výnos je stanovený ako pevný na úrovni 1,5 % ročne ." TASR informovala 20. februára 2013 o umiestnení novej emisie desaťročného benchmarkového dlhopisu v hodnote 1,75 miliardy eur na trh. Podľa portálu cbonds, sa úrok pohyboval na úrovni 3% . Dlhopisy predané v máji a júni majú nižší úrok, preto je zrejmé, že sú najlacnejšie v histórii. Podľa riaditeľa tlačového odboru ministerstva financií Radka Kuruca: "ide o najlacnejší slovenský dlhodobý dlhopis v histórii. Môžeme to hodnotiť ako prejav dôvery trhov v správnosť nastavenia ekonomickej politiky vlády SR a ocenenie konsolidačného úsilia." Podľa prehľadu cenných papierov ( cbonds.com ), ktoré Slovensko predalo od roku 2004 ide skutočne o najvýhodnejší predaj, ak porovnávame objemovo a tiež podľa dátumu splatnosti porovnateľné dlhopisy. Demagog.sk nemá prístup k starším dlhopisom. Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

MF MF TASR TASR cbonds.com


Kým v (trenčianskom, pozn.) kraji turizmus napriek veľkým výdajom stagnuje, v meste, ktoré vediem ako primátor, sledované ukazovatele rastú.

Hoci ukazovatele rozvoja cestovného ruchu v Trenčianskych Tepliciach (Škultéty je v tomto meste primátorom od roku 2006) kontinuálne rastú, a Trenčiansky samosprávny kraj (TSK) skutočne pre rok 2017 vyčlenil enormne veľké finančné prostriedky na podporu turizmu, turizmus v kraji nestagnuje. Štefan Škultéty v príspevku na svojom blogu zo dňa 16. augusta 2017 rozoberá, podľa jeho slov, "katastrofálnu" situáciu cestovného ruchu v TSK: "Medziročne klesá počet lôžok, spomedzi všetkých krajov máme najnižší počet hotelov, počet lôžok v hoteloch i počet prenocovaní. Trenčiansky kraj sa na celoslovenskom počte návštevníkov podieľa iba 6,5%, čo je cca. polovica priemerného slovenského kraja." Ako podklad pre použité údaje mu slúžil Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja TSK na roky 2013-2023 . Fakt, že sa v programe nachádzajú štyri roky staré dáta, predstavuje prvý problém Škultétyho argumentácie. K aktuálnym údajom sa dostaneme nižšie. V prvom rade je potrebné pozrieť sa na rozpočet schválený Trenčianskym samosprávnym krajom pre cestovný ruch ( .pdf , s. 89 – 90): Pre rok 2017 však nastali zmeny v rozpočte a konečný rozpočet pre podprogram cestovný ruch je na úrovni 7 681 903, 00 eur ( .pdf , s 29 – 30). Pre porovnanie, aktuálny rozpočet Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) v oblasti cestovného ruchu na roky 2017-2019 je 1 000 250,00 eur ( .pdf , s. 12), Žilinského (ŽSK) 45 000,00 ( .doc , s. 66) a Banskobystrického samosprávneho kraja (BBSK) 1 105 950,00 eur ( .pdf , s. 4). Pre BBSK je uvedená suma v programe pre regionálny rozvoj a cestovný ruch. Ostatné samosprávne kraje majú zostavené programy rozpočtu inak a cestovný ruch tam samostatne nefiguruje. Je zavádzajúce tvrdiť, že spomínané "sledované ukazovatele" rozvoja cestovného ruchu (počet hotelov, počet lôžok v hoteloch a počet prenocovaní) v TSK majú stagnujúci charakter. Po prvé, počet ubytovacích zariadení pomerne významne narástol z 234 v roku 2014 na 288 v roku 2015. Nasledujúce roky priniesli mierny pokles (287 v roku 2016, 282 v júni 2017 ). Po druhé, počet lôžok v ubytovacích zariadeniach v TSK od roku 2014 kontinuálne stúpal: v roku 2014 bolo v kraji k dispozícii 13 291 lôžok, o rok neskôr 14 981, a v roku 2016 15 259 lôžok. Rok 2017 však zatiaľ priniesol výrazný pokles na 13 955 lôžok. Tretí a azda najdôležitejší ukazovateľ, počet prenocovaní , rastie nepretržite už od roku 2011. V roku 2014 sa jednalo o 987 153 prenocovaní, o rok neskôr o 1 108 518, a v roku 2016 o 1 274 486 prenocovaní. Trenčianske Teplice na rok 2017 vyčlenili na turizmus zo svojho rozpočtu 25 000 eur. ( .pdf , s. 13) To je oproti roku 2016 (7 000 eur) viac ako 4-krát vyššia čiastka. ( .pdf , s. 14) Pre porovnanie, v Bojniciach, druhom kúpeľnom meste kraja, bolo na cestovný ruch v roku 2017 vyčlenených len 1 450 eur. ( .pdf , s. 13) Väčšina z ukazovateľov stavu cestovného ruchu v meste kontinuálne rastie. Jediný pokles je zaznamenaný v rámci počtu prenocovaní návštevníkov: z 319 032 v roku 2014 sa znížil na 317 234 v roku 2015. Toto číslo však v roku 2016 opäť vyskočilo na 377 569 prenocovaní. Škultéty na margo prenocovania návštevníkov kraja v príspevku poznamenal, že " l en samotné Trenčianske Teplice vytvárajú takmer tretinu prenocovaní v celom TSK (32%). Po Tepliciach nasleduje druhé kúpeľné mesto v kraji – Bojnice (vyše 24%) ." Nie je korektné porovnávať kúpeľné mestá s ostatnými, keďže kúpeľné mestá z povahy veci pritiahnu viac turistov ako iné mestá v regióne. Treba tiež dodať, že ak sa zvyšujú financie na cestovný ruch pre TSK, prospech z toho budú z povahy veci mať aj samotné Trenčianske Teplice. Dátum zverejnenia analýzy: 28.08.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

príspevku

.pdf

.pdf

.pdf

.doc

.pdf

počet ubytovacích zariadení

júni 2017

počet lôžok v ubytovacích zariadeniach

počet prenocovaní

.pdf

.pdf

.pdf

ukazovateľov


Uvedomme si, že ČR ide zaviesť veľmi výraznú mieru progresivity.

Podobný výrok R.Fica sme overovali minulý týždeň ( O 5 minút 12, 4.marca 2012). R. Fico hovorí o progresívnom zdanení príjmu. Minister financií ČR M. Kalousek pri snahe o šetrenie navrhuje ako jedno z opatrení zvýšenie dane z príjmu z 15 % na 16 % a taktiež progresívne zdanenie. Pri príjme nad 100 tisíc českých korún mesačne by mala byť daň z príjmu na úrovni 31 %. Inými slovami v prípade presadenia tohto opatrenia by išlo o zrušenie rovnej dane z príjmu a zavedenie progresivity. ČSSD navrhuje dokonca progresívnu daň 38 % pre ľudí zarábajúcich nad 1,2 milióna korún a taktiež zvýšiť daň z príjmu pre podniky z 19 % na 21 %. Evidentné je, že ČR zatiaľ rovnú daň neopúšťa ako tvrdí R. Fico. Všetko je zatiaľ len v rovine úvah maximálne návrhov. Preto hodnotíme tento výrok ako zavádzanie.

overovali


Summitu lídrov vždy predchádza rokovanie rezortných ministrov a zodpovedných ministrov, ktorí pripravujú pozície jednotlivých štátov na to záverečné rokovanie.

Tvrdenie hodnotíme ako pravdivé. Podľa pravidiel organizácie summitov eurozóny sa na prípravných rokovaniach podieľa aj prípravná Euroskupina zložená z ministrov členských štátov. Prípravné práce na summit eurozóny zabezpečuje predseda summitu eurozóny, spolupracuje pritom s predsedom Komisie, a to na základe práce Euroskupiny (.pdf, str.7), neformálneho orgánu tvoreného z ministrov členských štátov EÚ.

Prípravné práce


Vláda pána Roberta Fica to zrušila (program revitalizácie krajiny, pozn.), potom znovu to spustila, ale problém bol v tom, že spustila v pozmenenej forme, obce nemajú záujem.

Zmenené parametre príspevku na podporu zamestnanosti na realizáciu opatrení na ochranu pred povodňami sú účinné od 1. mája 2013, čiže do vysielania relácie (30. júna 2013) účinné dva mesiace. Demagog.sk nezistil žiadne vyjadrenia obcí, o postoji k zmenenému zákonu a parametrom príspevku.

Príspevok na podporu rozvoja miestnej a regionálnej zamestnanosti

§ 49 ods. 4


...biskupská konferencia rozdala po kostoloch niečo podobné ako referendum, petíciu proti registrovanému partnerstvu. Dve tretiny farárov z tých kostolov poslali biskupskej konferencii túto petíciu späť, že to neprislúcha miestnym duchovným, aby vystupovali voči akejkoľvek inej minorite a tá petícia mala skutočne minimálny účinok a politici ju vôbec nevzali na vedomie.

České médiá v júni 2001 informovali o petícii proti prijatiu zákona o registrovaných partnerstvách, ktorá sa konala vo farnostiach v ČR. K petícii Národného centra pre rodinu vyzvala Česká biskupská konferencia. Podľa Mons. Vojtěcha Cikrla, ktorý pre médiá poskytol rozhovor , petícia vyjadrovala stanovisko cirkvi voči vtedy navrhovanému zákonu o registrovaných partnerstvách. Okrem prezentovania stanoviska cirkvi a podpory rodine bolo podľa biskupa úlohou petície aj rozvíriť diskusiu o zákone. Zákon o registrovaných partnerstvách bol napokon v ČR schválený v roku 2006.

Gay Iniciativa na svojom portály uvádza, že petícia sa za začínala prvými akciami už v máji 1999 a podľa Gay Iniciativy "[M] nozí z věřících petici odmítli podepsat, mnoho kněží jí odmítlo v kostele vůbec předložit ". Demagog.SK nezistil, približné číslo alebo iný relevantný odhad koľko kňazov vrátilo petíciu proti prijatiu zákona o registrovanom partnerstve párov rovnakého pohlavia, ktorá bola spustená naplno v polovici roka 2001 . Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

médiá
petícii
vyzvala
rozhovor
Zákon
Gay Iniciativa
2001


A ešte jedna vec, viete veľmi dobre, že časť našich bánk je vlastnená matkami, ktoré sú v Rakúsku. Rakúsko už túto daň zaviedlo, teraz nejdem riešiť v akej sadzbe, ale je pravda tá, že dividendy, ktoré odchádzajú zo Slovenska do Rakúska sú tam v rámci celého hospodárenia tej matky zaťažené práve takouto daňou. (bankovou daňou, pozn.)

Od 1. januára roku 2011 musia špeciálnu daň platiť aj banky v Rakúsku . Rakúske banky tak po novom odvádzajú do rozpočtu 0,055 %, resp. 0,85% z časti pasív. Tlačová agentúra TASR prišla ešte vo februári roku 2010 s informáciou, že Rakúsky vicekancelár a minister financií sa vyjadril, že odvody bánk do štátneho rozpočtu majú byť príspevkom k ozdraveniu štátnych financií.

Rakúsku odvádzajú TASR


Na jeseň parlamentná väčšina doslova prevalcovala v parlamente novelu zákona o kolektívnom vyjednávaní, v ktorom ste oslabili jeden dôležitý inštitút kolektívneho vyjednávania, ktorý bol na Slovensku uplatňovaný.

Návrh zákona, ktorým sa mení a doplna zákon c. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov môžete nájst tu . Náplnou novely je upravenie jediného znenia pôvodného zákona, ktoré po novom znie takto:

V § 7 odsek 1 znie:

"(1) Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (dalej len 'ministerstvo') môže ustanovit právnym predpisom, že kolektívna zmluva vyššieho stupna je záväzná aj pre zamestnávatela, ktorý nie je clenom organizácie zamestnávatelov, ktorá túto zmluvu uzavrela, len ak tento zamestnávatel s rozšírením kolektívnej zmluvy vyššieho stupna súhlasí."

Predkladatelmi tohto návrhu zákona sú poslanci L. Kaník, L. Jurcík, A. Pridal, L. Solymos a S. Janiš. Z nového znenia zákona je zjavné, že kolektívna zmluva vyššieho stupna je pri zamestnávateloch, ktorý nie sú clenmi organizácie zamestnávatelov po novom podmienená ich súhlasom. To znamená, že je to oslabenie inštitútu kol. zmluvy v neprospech zamestnancov a odborov v takejto firme, ak predtým takýto súhlas potrebný nebol.

" Prevalcovanie " je hodnotový súd B.Ondruša, ktoré nehodnotíme, ale dokladáme hlasovania ako postupoval zákon v parlamente.

Hlasovania o tomto návrhu zákona:

20. októbra 2010 - Prvé cítanie. Hlasovanie o návrhu poslankyne V. Tomanovej , nepokracovat v rokovaní o návrhu zákona.

Za: 67 poslancov

Proti: 78 poslancov

20. októbra 2010 - Prvé cítanie. Hlasovanie o návrhu poslanca B. Ondruša , vrátit návrh zákona na dopracovanie.

Za: 66 poslancov

Proti: 79 poslancov

Za: 64 poslancov

Proti: 77 poslancov

14. decembra 2010 – Druhé cítanie. Hlasovanie o pozmenujúcich návrhoch zo spolocnej správy výborov - body 1 a 2 .

Za: 79 poslancov

Proti: 59 poslancov

14. decembra 2010 – Druhé cítanie. Hlasovanie o pozmenujúcich návrhoch zo spolocnej správy výborov - body 3 a 4 .

Za: 79 poslancov

Proti: 57 poslancov

14. decembra 2010 – Druhé cítanie. Hlasovanie o pozmenujúcich návrhoch zo spolocnej správy výborov - body 5 a 6 .

Za: 2 poslanci

Proti: 134 poslancov

14. decembra 2010 – Druhé cítanie. Hlasovanie o pristúpení k tretiemu cítaniu ihned .

Za: 79 poslancov

Proti: 38 poslancov

14. decembra 2010 – Tretie cítanie. Hlasovanie o návrhu zákona ako o celku .

Za: 79 poslancov

Proti: 60 poslancov

tu

o návrhu poslankyne V. Tomanovej

o návrhu poslanca B. Ondruša

o návrhu poslanca B. Ondruša

Hlasovanie o návrhu zákona ako o celku


Propagácia mesta stojí 140 tisíc eur ročne

V rozpočte na rok 2014 v kapitole Podporná činnosť (.pdf, s. 34) je vyčlenených na propagáciu, reklamu a inzerciu celkovo 140 700 eur. V roku 2013 sa na túto činnosť vyčlenilo okolo 160 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 03.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočte


Medzitým ešte vyšiel prieskum AKO, deň predtým ako bol zverejnený prieskum Focusu, kde vlastne som sa dotiahla na pána Mistríka s rozdielom 1,1%.

V mesiaci február 2019 boli vykonané prieskumy agentúry Focus aj AKO, pričom agentúra AKO zverejnila výsledok 12. februára 2019 a agentúra Focus o deň neskôr, 13. februára 2019. Agentúra AKO zaznamenala rozdiel medzi Robertom Mistríkom a Zuzanou Čaputovou 1,1 percentuálneho bodu, na základe čoho výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na podnet politického hnutia OĽaNO vykonala agentúra Focus prieskum verejnej mienky k prezidentským voľbám v dňoch 7.-12.februára 2019 na vzorke 1002 respondentov. Z prieskumu vyšlo, že najvyššie percento opýtaných (20,1 %) by volilo Maroša Šefčoviča, druhý by skončil Robert Mistrík s 17,1 % a Zuzanu Čaputovú by volilo 14,4 %.

Druhý prieskum vykonala agentúra AKO v dňoch 8.-12.februára na vzorke 1000 respondentov. Z prieskumu vyšlo, že prvý by taktiež skončil Maroš Šefčovič s 18,2 %, za ním by nasledoval Robert Mistrík s podporou 15,8 % opýtaných a Zuzana Čaputová s 14,7 %. Rozdiel medzi Mistríkom a Čaputovou bol teda 1,1 percentuálneho bodu.

Podľa predchádzajúcich prieskumov preferencie Zuzany Čaputovej vzrástli. Z prieskumu agentúry Focus vykonaného v januári 2019 vyšlo, že Zuzanu Čaputovú by za prezidentku volilo 9 % opýtaných. Prví skončili Robert Mistrík a Maroš Šefčovič, pričom obidvaja kandidáti získali v prieskume rovnako 16,5 %. Rozdiel medzi Zuzanou Čaputovou a Robert Mistríkom bol teda 7,5 percentuálnych bodov.

Focus AKO prieskumu


Prvýkrát v histórii sa stalo, že 19 %, 2,4 miliardy eur ide do regiónov a rozhodujú si o tom sami a naozaj žiaden ministerský úradník, ani nikto iný nemôže povedať, čo urobiť máte alebo nie, to je tá pozitívna vec.

Ministerstvo regionálneho rozvoja regiónom vyčlenilo 2,4 miliardy eur, čo predstavuje 19 % z celkovej sumy eurofondov. Schválenie regionálnych projektov je však naďalej závislé na pravidlách výziev, ktoré určuje a vyhlasuje štát. Projekty, ktoré môžu regióny navrhovať, sú tiež limitované cieľmi európskej a národnej politiky. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V júli 2023, počas vlády Eduarda Hegera, schválilo ministerstvo regionálneho rozvoja reformu eurofondov. V rámci nového programového obdobia 2021 - 2027 zaviedlo Integrované územné investície (IÚI), prostredníctvom ktorých môžu regióny samostatne rozhodnúť , na aké projekty tieto prostriedky využijú. O týchto investíciách rozhodujú vo všetkých krajoch Rady partnerstva, v ktorej sa nachádzajú všetci regionálni aktéri, ktorí sa prostredníctvom tohto orgánu majú možnosť vyjadriť k výberu projektov. V mestských oblastiach o projektoch rozhodujú Kooperačné rady.

Z Programu Slovensko pôvodne vyčlenilo ministerstvo regionálneho rozvoja na IÚI 2,1 miliardy eur ( .pdf , s. 79), úradnícka vláda túto sumu v roku 2023 zvýšila na 2,4 miliardy eur, čo predstavuje 19 % z celkových 13 miliárd eur poskytnutých v Programe Slovensko ( .pdf , s. 6).

O IÚI rozhodujú Rady partnerstva prostredníctvom Integrovanej územnej stratégie (IÚS), ktorá predstavuje 7-ročný investičný plán pre daný región. Finančnú podporu z fondov EÚ dostanú iba projekty zapísané v IÚS. Mestá na rovnaký účel vytvárajú Integrovanú územnú stratégiu udržateľného mestského rozvoja (. pdf , str. 8).

Tieto investičné plány regiónov však podliehajú európskym a národným usmerneniam. Hlavnými prioritami EÚ na obdobie 2021 - 2027 sú digitalizácia vedy a výskumu a zelená transformácia. Záleží aj na investičných prioritách stanovených v Programe Slovensko. Podľa portálu EURACTIV program obsahuje takmer sto investičných priorít s vlastným rozpočtom, ale iba 37 opatrení na investície, o ktorých môžu rozhodovať regióny.

Štát obmedzuje rozhodovaciu právomoc regiónov aj tým, že si ponechal vyhlasovanie výziev. To v praxi znamená , že pred schválením projektov musia územia počkať na vyhlásenie výzvy, ktorá určí podmienky dotácie. Až po nej môžu schváliť projekty, na ktorých sa regionálni aktéri v rámci Rady zhodli. Môže sa stať , že projekty vybrané v Radách nebudú spĺňať podmienky vyhlásených výziev.

Nový systém eurofondov kritizuje aj Európska komisia. Požiadavku vyhlasovať výzvy označila za „administratívnu záťaž,“ ktorá zvyšuje zložitosť systému.

Napriek kritike z analýzy portálu EURACTIV vyplýva, že podľa samospráv systém integrovaných investícií čerpanie eurofondov zefektívnil. Regionálni aktéri vyzdvihujú skutočnosť, že vďaka Radám, ktoré projektové zámery musia schváliť, majú istotu, že na vybrané projekty dostanú finančnú podporu. Samosprávy však naďalej kritizujú nízky objem peňazí, ktoré im štát zveril. V roku 2021 konštatovali , že vzhľadom na nízky objem pridelených peňazí, o ktorých budú môcť rozhodovať samostatne, sa ich rozhodovacia právomoc neposilnila. Poukázali na to, že investičné potreby v regiónoch sú výrazne vyššie. Podľa 25 správ, v ktorých mestá a kraje vypracovali konkrétne projektové zámery, ktorých celková suma predstavovala 33 miliárd eur.

Podľa februárových údajov sa za prvé štyri roky programového obdobia 2021 - 2027 podarilo zazmluvniť 35 projektov v hodnote 133 miliónov eur, teda zhruba 5,5 % z celkovej sumy, ktorú ministerstvo regionálneho rozvoja regiónom v rámci IÚI vyčlenilo.

Všetky peniaze alokované na IÚI sú čerpané z Európskeho fondu regionálneho rozvoja. Peniaze z Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu zostávajú v správe štátu.

Samosprávy stále môžu na získanie eurofondov využívať aj dopytové výzvy vyhlasovené ministerstvami.

schválilo
rozhodnúť
rozhodujú
vyjadriť
.pdf
zvýšila
.pdf
Integrovanej územnej stratégie
pdf
podliehajú
prioritami
obsahuje
vyhlasovanie
znamená
stať
kritizuje
analýzy
kritizujú
konštatovali
podarilo
čerpané
využívať


To bola naša priorita, naše podmienky boli dve. (v súvislosti s pôžičkou z Eurovalu pre Portugalsko, pozn.) Účasť privátneho sektora, teda banky, aby platili tiež a to je ten bankrot krajiny a druhá podmienka bola zmena distribučného kľúča, pretože starý, ktorý dohodla bývalá vláda bol nespravodlivý a nelogický, čiže tieto podmienky boli splnené.

Žiaden mediálny alebo iný výstup hovoriaci o splnení týchto podmienok v súvislosti s pôžickou Portugalsku sa nám nájst nepodarilo.O financnej pomoci pre Portugalsko z Eurovalu rokovali ministri financií v Budapešti v piatok 8. apríla 2011. Zmena distribucného klúca prebehla pred stretnutím ministrov v Budapešti. Správa portálu pravda.sk z 21. marca 2011: "Clenské štáty sa tiež zhodli, že zmenia 'klúc ', podla ktorého sa rozpocítavajú príspevky clenských štátov eurozóny. Doteraz ich výška závisela z polovice od výšky HDP a z polovice od poctu obyvatelov jednotlivých krajín, nanovo sa bude príspevok zo 75 percent odvíjat od výšky národného dôchodku, z 12,5 percenta od hrubého domáceho produktu a z 12,5 percenta bude závisiet od poctu obyvatelov. Slovensko kvôli zmene klúca ušetrí znacné financné prostriedky. Podla ministra financií Ivana Mikloša Slováci takto ušetria približne 1,17 miliardy eur. Mikloš si však myslí, že eurozóna mohla íst v zmene vypocítavania jednotlivých príspevkov ešte dalej. 'V klúci by vôbec nemal byt pocet obyvatelov. Pocet obyvatelov je výrazne zlý a nespravodlivý pre všetky chudobnejšie krajiny. Je to rovnaká situácia ako by ste chceli od chudobného cloveka, aby zaplatil dan z príjmu 40 percent, pricom bohatý by zaplatil desat percent z príjmu. Takáto situácia je absurdná ,' povedal Mikloš po skoncení rokovaní ministrov financií eurozóny." Co sa týka väcšej úcasti privátneho sektora, clánok pravda.sk z 25. marca 2011: "Radicová verí, že predstavitelov SaS sa podarí presvedcit aj o dostatocnom angažovaní privátneho sektora. 'Co sa týka ešte prísnejšej dikcie úcasti bankového sektora, je to na diskusii. Podla môjho názoru tá dikcia je úplne jasná,' povedala s tým, že posudzovanie privátneho sektora bude zohrávat významnejšiu rolu aj podla dalších opatrení, ktoré schválili lídri Európskej únie ."

pravda.sk

pravda.sk


Tam bol pán Naď, ktorý povedal, že tí, ktorí chodia na protesty, sú opice.

V novembri 2020, v reakcii na protivládne protesty počas lockdownu, sa Jaroslav Naď v komentári na sociálnych sieťach vyjadril : „Ja normálnych ľudí demonštrovať nevidím. Iba opice, bitkárov a extrémistov.” Dodatočne vysvetľoval, že mal na mysli tých demonštrantov, ktorí vyliezli na bránu Úradu vlády, avšak jeho komentár je možné interpretovať aj spôsobom, akým to robí Peter Pellegrini. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

17. novembra 2020 sa napriek vyhlásenému núdzovému stavu konali protesty proti vláde Igora Matoviča vo mestách Slovenska, vrátane niekoľkých protestov v Bratislave. Protestov sa zúčastnili tisícky ľudí. Pred budovou Úradu vlády sa zhromaždili futbaloví ultras fanúšikovia a niektorí z nich vyliezli na bránu Úradu vlády a lomcovali ňou. Polícia následne vytvorila koridor medzi protestujúcimi a Úradom vlády.

Vtedajší minister obrany Jaroslav Naď zo strany OĽaNO v komentári na sociálnej sieti Facebook napísal (. jpg ): „Ja normálnych ľudí demonštrovať nevidím. Iba opice, bitkárov a extrémistov.”

Pre Denník N sa k tomuto výroku vyjadril:

„Pri komunikácii o opiciach som hovoril o tých jedincoch, ktorí sa vešali po plote úradu vlády ako opice. V niektorej z komunikácií na Facebooku som to aj explicitne napísal, dokonca opakovane. V žiadnom prípade som nemyslel, že všetci ľudia sú opice, a ak to niekto tvrdí, tak zámerne klame.“

25. júla 2021 sa Jaroslav Naď na svojom Facebooku vyjadril , že si za svojím vyjadrením stojí, zdôraznil však, že myslel ľudí na plote Úradu vlády: „Tí, ktorí sa vtedy vešali po plote Úradu vlády a ničili tak historickú pamiatku, tí sú pre mňa stále opicami, lebo normálny človek toto nedokáže.”

vyjadril
protesty
vyliezli
lomcovali
koridor
napísal
jpg
Denník N
vyjadril


Výdavky (štátneho rozpočtu, pozn.) minuloročné klesli oproti roku 2010.

Ivan Štefanec nešpecifikuje aké výdavky mali byť v roku 2011 nižšie oproti predchádzajúcemu roku. Ak vychádzame zo štátnych rozpočtov na roky 2010 a 2011 tak celkové výdavky štátneho rozpočtu boli v roku 2011 o takmer 650 miliónov eur vyššie ako tomu bolo v roku 2010.

Výdavky štátneho rozpočtu v roku 2010 činia sumu: 16 276 746 951 eur .

Výdavky štátneho rozpočtu v roku 2011 činia sumu: 16 925 557 812 eur. Skutočné výdavky štátneho rozpočtu za rok 2011 boli podľa MF SR 15 278 042 000 eur

Skutočné výdavky štátneho rozpočtu v roku 2011 boli oproti roku 2010 nižšie o takmer 1mld eur.

Výdavky štátneho rozpočtu v roku 2010
Výdavky štátneho rozpočtu v roku 2011
MF SR


Premiér Robert Fico kritizoval medzinárodné spoločenstvo za chýbajúcu mierovú iniciatívu vo vojne na Ukrajine. Od začiatku ruskej invázie v roku 2022 Valné zhromaždenie OSN aj ďalšie medzinárodné fóra opakovane volali po mieri a organizovali iniciatívy vyzývajúce na okamžité zastavenie bojov. Medzi najvýraznejšie patria opakované rezolúcie OSN, africká mierová misia, rokovania v Kodani, Džidde a na Malte, čínsko-brazílsky mierový plán, švajčiarsky mierový samit, diskusie v Saudskej Arábii po nástupe Trumpa či májová iniciatíva „koalície ochotných“. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako nepravdivý.

Premiér Robert Fico v nedeľu 27. júla 2025 publikoval ďalšie video z jeho pravidelnej série Čo sa nezmestilo na tlačovku (archivované tu ). Vo videu kritizoval Západ, opozíciu aj médiá a vyjadroval sa ku konfliktom v Gaze a na Ukrajine.

Okrem iného premiér vo videu obvinil medzinárodné spoločenstvo a najmä Európsku úniu z toho, že v otázke mieru na Ukrajine nie sú dostatočne aktívni: „Podstatne nebezpečnejší je však pre svetový mier vývoj udalostí na Ukrajine. Tu ale nebola organizovaná žiadna spoločná výzva desiatok krajín na okamžité zastavenie vojny a mier. Keď som o niečo podobné žiadal nedávno na Európskej rade, nepochodil som. Nuž, nie je zabíjanie ako zabíjanie. Moje názory na vojnu na Ukrajine sú dostatočne známe,“ povedal Fico vo videu (v čase od 1:48 ).

Fico tento výrok povedal v súvislosti s tým, že sa Slovensko pripojilo k ďalším 25 krajinám a Európskej komisii, ktoré vyzvali na okamžité ukončenie vojny v Pásme Gazy a odsúdili nehumánne zabíjanie civilistov a pokračujúce zadržiavanie rukojemníkov.

Spoločné vyhlásenie odsudzuje aj odopieranie humanitárnej pomoci civilnému obyvateľstvu zo strany Izraela. Súčasný spôsob distribúcie pomoci je podľa signatárov vyhlásenia nebezpečný, destabilizujúci a zbavuje Palestínčanov ľudskej dôstojnosti.

Premiér tvrdí, že neexistuje podobná spoločná výzva na zastavenie bojov na Ukrajine, to však nie je pravda. Po mierovom riešení konfliktu volalo medzinárodné spoločenstvo opakovane, dlhodobo a konzistentne, a to priamo na najvyššom fóre – Valnom zhromaždení OSN.

Reakcia medzinárodného spoločenstva

V reakcii na ruskú agresiu bolo 28. februára 2022 zvolané 11. mimoriadne zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, na ktorom bola následne 2. marca prijatá rezolúcia. Už niekoľko dní po ruskej invázii tak drvivá väčšina krajín vyzvala na zastavenie bojov. Za rezolúciu hlasovalo 141 krajín, proti bolo iba 5 vrátane agresora Ruska. Zvyšné krajiny sa zdržali.

Text vyzýval k okamžitému mierovému riešeniu konfliktu prostredníctvom politického dialógu, rokovaní, mediácie a iných mierových prostriedkov a vyzýval strany, aby dodržiavali Minské dohody.

Rezolúcia taktiež obsahovala výzvu Ruskej federácii, aby okamžite ukončila inváziu na Ukrajinu a bezpodmienečne stiahla všetky svoje vojenské sily z tejto susednej krajiny.

Podobné výzvy sa opakovali aj v nasledujúcich rokoch najmä na výročie invázie, kedy bolo mimoriadne zasadnutie opätovne otvorené.

Generálny tajomník OSN António Guterres navrhol v apríli 2022 dočasné prímerie medzi ruskými a ukrajinskými jednotkami počas Veľkonočných sviatkov s cieľom „otvoriť sériu humanitárnych koridorov a vytvoriť potrebné podmienky pre bezpečný odchod všetkých civilistov, ktorí chcú opustiť oblasti konfrontácie“.

Výzvu generálneho tajomníka na prímerie, ktoré sa malo uskutočniť od 21. do 25. apríla 2022, podporila aj Európska únia. Ukrajinská strana s návrhom Guterresa súhlasila, tento plán sa však nikdy nezrealizoval, pretože podľa slov Zelenského ho Rusko odmietlo .

Aj v roku 2023 Valné zhromaždenie volalo po okamžitom ukončení bojov. Prijatá rezolúcia zdôrazňovala potrebu čo najskôr dosiahnuť komplexný, spravodlivý a trvalý mier na Ukrajine v súlade so zásadami Charty OSN a vyzývala členské štáty a medzinárodné organizácie, aby zdvojnásobili podporu diplomatických snáh o dosiahnutie komplexného, spravodlivého a trvalého mieru na Ukrajine. Rezolúciu podporilo 141 krajín, proti bolo 7 a 32 sa zdržalo.

Rezolúcia tiež potvrdila podporu suverenity, nezávislosti, jednoty a územnej celistvosti Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznávaných hraníc.

Aj v roku 2025 Valné zhromaždenie OSN opätovne vyzvalo na rešpektovanie suverenity, nezávislosti, jednoty a územnej celistvosti Ukrajiny v jej medzinárodne uznaných hraniciach. Volalo aj po potrebe zabezpečiť zodpovednosť za zločiny spáchané podľa medzinárodného práva prostredníctvom „spravodlivého a nezávislého vyšetrovania a stíhania na národnej a medzinárodnej úrovni“.

Rezolúcia vyzývala aj k deeskalácii, skorému ukončeniu nepriateľských akcií a mierovému riešeniu vojny proti Ukrajine v súlade s Chartou Organizácie Spojených národov a medzinárodným právom. Vojnu podľa nej charakterizuje obrovské ničenie a ľudské utrpenie, vrátane civilného obyvateľstva.

Text opätovne zdôrazňuje naliehavú potrebu ukončiť vojnu v tomto roku a zdvojnásobiť diplomatické úsilie s cieľom znížiť riziko ďalšej eskalácie a dosiahnuť komplexný, spravodlivý a trvalý mier na Ukrajine.

Celkovo bolo ohľadom ruskej invázie na pôde Valného zhromaždenia OSN dodnes prijatých osem rezolúcií, ktoré volali po mierovom riešení, pričom všetky boli schválené veľkou väčšinou členských štátov.

Výzva na zastavenie bojov na Ukrajine zaznievala aj z ďalších medzinárodných fór.

Africká mierová misia

V júni 2023 sa delegácia siedmich afrických lídrov vydala na dvojdňovú mierovú misiu do Kyjeva a Petrohradu s cieľom sprostredkovať mier v rusko-ukrajinskej vojne a ochrániť africké záujmy v oblasti dodávok obilia, palív a hnojív, ktoré konflikt narušil.

Ich návrh sa zameriaval na deeskaláciu, obnovenie diplomacie a zabezpečenie bezpečných exportných ciest. Hoci misia nemala žiadny hmatateľný vplyv na vývoj konfliktu, bola historicky významná ako prvý pokus o mediáciu, ktorý viedli africkí lídri na inom než ich vlastnom kontinente.

Misia bola kritizovaná za to, že nemala skutočný vplyv ani na Rusko, ani na Ukrajinu, bola zle načasovaná a pôsobila skôr ako symbolická.

Rokovania v Dánsku

Na konci júna 2023 sa v Kodani konalo stretnutie na vysokej úrovni, na ktorom sa zišli zástupcovia viacerých krajín G7, EÚ a krajín globálneho Juhu, aby diskutovali o základoch globálnej mierovej iniciatívy.

Stretnutie malo neformálny charakter a neviedlo k prijatiu spoločného komuniké, vytvorilo však základ pre následné mierové konzultácie v Džidde, na Malte a pre plánovaný globálny mierový summit vo Švajčiarsku.

Hlavným cieľom bolo dosiahnuť medzinárodný konsenzus ohľadom princípov mieru, ako ich načrtol prezident Zelenskyj vo svojom mierovom pláne z októbra 2022.

Zelenského 10-bodový mierový plán je návrhom Ukrajiny na spravodlivé a trvalo udržateľné ukončenie vojny s Ruskom. Hlavnými bodmi sú obnova územnej celistvosti Ukrajiny, dodržiavanie medzinárodného práva a riešenie širších humanitárnych, ekonomických, jadrových a environmentálne dôsledkov vojny. Plán spája okamžité bezpečnostné potreby ako je ochrana jadrových zariadení, ochrana dodávok potravín a energie a prepustenie väzňov s dlhodobými opatreniami, ako je stíhanie vojnových zločinov, náprava ekologických škôd a zavedenie záruk na prevenciu budúcej agresie.

Napriek silnej podpore zo strany západných spojencov Ukrajiny, ktorí obhajovali 10-bodový plán ako zásadný a podstatný plán na dosiahnutie mieru, ho Rusko odmietlo s tvrdením, že sa nevzdá žiadneho územia, ktoré získalo silou.

Samit v Džidde

Začiatkom augusta 2023 usporiadala Saudská Arábia v meste Džidda dvojdňovú mierovú iniciatívu, na ktorej sa zišli predstavitelia národnej bezpečnosti z viac ako 40 krajín, vrátane Číny, Indie, USA a viacerých krajín globálneho juhu. Rusko však pozvané nebolo.

Cieľom stretnutia bolo dosiahnuť konsenzus ohľadom 10-bodového mierového plánu Ukrajiny, s osobitným dôrazom na ukrajinskú suverenitu, stiahnutie ruských vojsk a obnovenie územnej celistvosti. Účastníci sa dohodli na vytvorení pracovných skupín a technickej skupiny veľvyslancov, ktoré majú vypracovať podrobnosti pred navrhovaným samitom. Hoci opäť nebola vydaná žiadna spoločná deklarácia, účastníci sa zhodli na pokračovaní rokovaní o mieri.

Malta

Na konci októbra 2023 sa na Malte konalo tretie kolo mierových rokovaní podporovaných Ukrajinou, na ktorom sa zišlo 66 zástupcov krajín z celého sveta, vrátane Európy, Ázie, Latinskej Ameriky, arabského sveta a Afriky. Rusko opäť nebolo pozvané.

Tieto rokovania sa zamerali na päť kľúčových pilierov 10-bodovej mierovej formuly prezidenta Zelenského.

Napriek absencii formálnej spoločnej deklarácie stretnutie potvrdilo rastúcu globálnu podporu mierových princípov. Účastníci diskutovali o položení základov pre budúci globálny mierový summit na úrovni hláv štátov, ktorý by formálne potvrdil tieto princípy.

Čínsko - brazílsky plán

V máji 2024 Brazília a Čína predstavili šesťbodovú mierovú iniciatívu pre politické vyriešenie ukrajinskej krízy, ktorá zahŕňala neeskaláciu konfliktu, priame rokovania, humanitárnu pomoc, ochranu jadrovej bezpečnosti a podporu stability globálneho obchodu. Plán prezentovali na pôde OSN v septembri 2024, no Ukrajina ho odmietla ako „deštruktívny“.

O rok neskôr, v máji 2025 obe krajiny vydali nové spoločné vyhlásenie, v ktorom privítali Putinov návrh na obnovenie rokovaní a Zelenského otvorenosť k dialógu, zdôraznili, že priama diskusia je jedinou cestou k ukončeniu konfliktu, a nadviazali tak na svoju predchádzajúcu iniciatívu i na septembrové spustenie platformy „Group of Friends for Peace“ zameranej na zapojenie krajín globálneho juhu.

Švajčiarsky mierový samit

V polovici júna 2024 sa vo Švajčiarsku v rezorte Bürgenstock konal samit o mieri na Ukrajine, na ktorom sa zišli zástupcovia z približne 92 krajín a 8 medzinárodných organizácií, vrátane 57 hláv štátov alebo vlád, aby hľadali cesty k spravodlivému a trvalému mieru založenému na Charte OSN a 10-bodovej mierovej formule Ukrajiny.

Hoci Rusko ani tentoraz pozvané nebolo, na samite bolo prijaté spoločné komuniké, v ktorom sa okrem iného požaduje zabezpečenie ukrajinskej kontroly nad jadrovými zariadeniami, odmietnutie jadrových hrozieb, ochrany námorného obchodu a vývozu potravín prostredníctvom civilnej prístavnej infraštruktúry a bezpodmienečné prepustenie vojnových zajatcov a deportovaných ukrajinských detí.

Čína sa samitu nezúčastnila a viaceré krajiny ako napríklad Brazília, India, Saudská Arábia a Južná Afrika sa podpisu komuniké zdržali.

Rokovania v Saudskej Arábii po nástupe Trumpa

V februári 2025 sa v saudskoarabskom Rijáde konali stretnutia na vysokej úrovni, na ktorom delegáti USA a Ruska viedli diskusie zamerané na vytvorenie rámca na ukončenie vojny na Ukrajine. Na stretnutie neboli pozvaní ani Ukrajina, ani európski partneri.

Spojené štáty a Rusko sa dohodli na viacerých bodoch v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi produktami, energetickej infraštruktúry či zabezpečenia plavby v Čiernom mori. Prísľub, že Spojené štáty a Rusko budú naďalej pracovať na dosiahnutí trvalého a dlhodobého mieru, však hmatateľný posun v konflikte nepriniesol.

S podobnými závermi sa skončili aj rokovania americkej a ukrajinskej delegácie v marci 2025, ktoré sa taktiež stretli v Saudskej Arábii.

Koalícia ochotných

10. mája 2025 sa ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyy stretol v Kyjeve s lídrami Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva a Poľska.

Predstavitelia krajín vydali spoločnú výzvu po bezpodmienečnom 30-dňovom prímerí a požadovali, aby Rusko do pondelka 12. mája zastavilo všetky pozemné, vzdušné a námorné nepriateľské akcie, inak bude čeliť „masívnym“ sankciám a eskalácii vojenskej podpory Západu pre Ukrajinu. Ukrajina tento návrh podporila, považujúc ho za nevyhnutný predpoklad pre mierové rokovania.

Rusko však ultimátum odmietlo , navrhlo však, aby sa uskutočnili priame rokovania s Kyjevom. Návšteva, ktorá bola súčasťou iniciatívy „koalície ochotných“, zdôraznila európsku solidaritu a ústrednú úlohu Kyjeva pri formovaní akéhokoľvek prímeria alebo budúcich mierových rokovaní.

video
tu
1:48
pripojilo
vyzvali
Spoločné vyhlásenie
vyzvala
Text
navrhol
podporila
odmietlo
volalo
rezolúcia
Rezolúcia
vyzvalo
Rezolúcia
prijatých
vydala
ochrániť
nemala
kritizovaná
konalo
mierovom pláne
návrhom
Napriek
silnej
podpore
odmietlo
usporiadala
dosiahnuť
konalo
zamerali
predstavili
prezentovali
vydali
konal
nezúčastnila
konali
dohodli
závermi
stretli
stretol
výzvu
odmietlo
bola


Po tom, čo Ústavný súd zrušil Špecializovaný trestný súd, ktorý je základným prvkom boja proti korupcii, sme práve po spoločných konzultáciách pripravili návrh, ktorý vlastne dokázal tento súd obnoviť a dodnes funguje.

Denník SME uvádza chronológiu vzniku a zrušenia Špecializovaného súdu:

uvádza návrhom Článok pomýlili


Ja si pamätám, my sme v 2016 zostavili prekvapivo dobrý výsledok, mali sme v prieskumoch niekde okolo 5 a vo výsledku 12 a hneď potom sme skočili v prieskumoch až až nejakých 15 - 16.

Posledné predvolebné prieskumy namerali strane SaS vo februári 2016 5,5% (Focus), 3,4% (MVK), 5,2% (Polis) a 6,7 % ( AKO ). V marcových voľbách 2016 získala SaS 315 558 hlasov - a teda 12,1%. Tesne voľbách namerali prieskumy strane 16,2% (AKO) 12,5 % a 13 % (Focus). Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

namerali AKO získala namerali


No, k tomu rozbitiu vlády. My sme boli vydieraní. Mne ešte deň pred hlasovaním esemeskou prisľúbila (I. Radičová pozn.), že nespojí hlasovania. Potom to spojila.

Podľa informácii , ktoré boli zverejnené neskôr, je skutočne pravdou, že Iveta Radičová ešte v deň hlasovania, v ktorom nakoniec hlasovanie o eurovale bolo spojené s dôverou vláde, napísala Richardovi Sulíkovi sms, v ktorej písala, že hlasovanie nebude spojené. Oficiálne bola správa o spojení oboch hlasovaní verejnosti oznámená 11. októbra 2011, teda v deň hlasovania ( SITA, ČTK ). Hodnotenie výroku bolo zmenené 29.5.2013 a jeho pravdivostná hodnota upravená z "neoveriteľné" na "pravda". Dátum zverejnenia analýzy: 21.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

informácii
SITA, ČTK


(Vláda, pozn.) pretransformuje súčasný Grantový systém ministerstva kultúry na verejnú inštitúciu, ktorej príjmy, určené na podporu slovenskej kultúry, budú zákonom zabezpečené aj výnosmi z hazardných hier a lotérií.

Na základe dostupných informácií hodnotíme sľub ako splnený. Od januára 2015 sa prostriedky pre Fond na podporu umenia získavajú z výnosov hazardných hier. Návrh zákona bol 12. septembra 2014 schválený Národnou radou Slovenskej republiky. Ide o

zákon
Ministerstvo kultúry
miliónov
stránky


Pán poslanec, ale ta zmienka o tej zdravotníckej reforme nebola ako korektná, lebo my sme robili zdravotnícke reformy z toho dôvodu, že od 1. 1. 2008 za vašej vlády ste dostali zdravotníctvo do nulovej, oddlžili ste všetky zdravotnícke zariadenia. Potom čo sme nastúpili, Všeobecná zdravotná poisťovňa mesačne 8 miliónov eur stratu.

- hej, nepochopil som co som tu mal spravit. a uz vobec nechapem, co tam povedal preboha on!! sorry.. tak ked tak nieco aspon posielam:

Článok tu tu tu materiálu


...opakovane pre SME povie (A. Kiska, pozn.), že je za registrované partnerstvo.

Ohľadom postoja A. Kisku za registrované partnerstvá informoval denník SME viackrát. Kiska tento postoj viackrát vyjadril aj v iných médiách. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podobný výrok o vyjadrení A. Kisku k registrovaným partnerstvám sme overovali už v minulosti. ( 23.februára 2014 ; 9.marca 2014 ; 12.marca 2014 ). Pre anketu Topiek 23. januára na otázku či je za registrované partnerstvá uviedol: "Manželstvo je pre mňa vzťah medzi mužom a ženou. Som však za takú legislatívnu úpravu, ktorá by párom rovnakého pohlavia zjednodušila ich spoločné spolunažívanie, napr.: možnosť nahliadnuť do lekárskych záznamov partnera, zjednodušenie dedenia a pod." Podobne aj v debate na Paneurópskej vysokej škole v októbri 2013 mal Kiska uviesť, že podporuje registrované partnerstvá. Následne o jeho slovách v tejto debate informoval denník SME . Pre denník sa vyjadril za podporu partnerstiev podľa informácii Demagog.SK v ankete denníka SME 7. februára 2014 "Manželstvo je pre mňa zväzok muža a ženy, domnievam sa však, že dospelí ľudia rovnakého pohlavia, ktorí spolu žijú, by mali mať možnosť usporiadať si niektoré praktické a právne aspekty svojho spolunažívania." Toto isté vyjadrenie sa objavili s súvislosti s Kiskom aj 24. februára 2014 v denníku SME . "Kiska už skôr pre SME povedal, že manželstvo je preňho zväzkom muža a ženy, no zároveň by si „ľudia rovnakého pohlavia, ktorí spolu žijú, mali mať možnosť usporiadať niektoré praktické a právne aspekty svojho spolunažívania“." Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

23.februára 2014
9.marca 2014
12.marca 2014
anketu
debate
SME
SME
SME


Naposledy som sa s ním (s Marianom Kočnerom, pozn.) videl a rozprával 4. decembra 2010. To bude o chvíľku deväť rokov. Ja som toho človeka 9 rokov nevidel. 9 rokov som s ním nič neriešil.

Richard Sulík sa s Mariánom Kočnerom stretával od augusta do decembra 2010. Priznal to v roku 2012 po tom, čo sa na webe objavil videozáznam z ich raňajok. Podľa uniknutej SMS komunikácie, ktorú predseda SAS nespochybnil , si s Kočnerom vymenili správu ešte 5.12.2010. Richard Sulík pre portál Demagóg.SK 26. septembra 2019 uviedol: „Prehlasujem na moju česť, že s Mariánom Kočnerom som sa naposledy osobne stretol v decembri 2010. Keď vyšla von sasanka (to bolo v januári 2012), mal som s ním krátku SMS výmenu ohľadne jeho súhlasu zverejniť našu vzájomnú komunikáciu z decembra 2010. Túto SMS komunikáciu som pripravený dať k dispozícii." Napriek čestnému vyhláseniu Richarda Sulíka nie je podľa nás možné spoľahlivo potvrdiť ani vylúčiť, že Mariána Kočnera „9 rokov nevidel", alebo s ním „nič neriešil" (nič iné než priznanú SMS výmenu z januára 2012). Výrok preto v jeho faktickom jadre hodnotíme ako neoveriteľný.

stretával Priznal objavil nespochybnil vymenili


Je to starý rozhovor, ktorý už aj počuli občania Slovenskej republiky. Neviem, ktoré rádio to bolo alebo ktorá televízia, ale niektoré veci si pamätám, niektoré si nepamätám. To čo si pamätám je, že som tieto nahrávky už v éteri počul. Mohlo to byť 10, 11 rokov?

V správe ČTK sa okrem iného informuje aj o tomto: „Nahrávka nie je nová, médiá o nej informovali a citovali z nej už v roku 1999. Uvádzalo sa, že pochádza z nelegálnych odposluchov. Na polícii v tom čase záznamy odovzdal vtedajší mediálny zástupca HZDS Marián Kardoš, ktorý tvrdil, že ich do centrály strany doručila neznáma osoba. Stalo sa tak na jar pred prezidentskými voľbami. Dzurinda vtedy i dnes pripustil, že s Miškovským telefonoval, bránil sa však, že išlo o štandardný rozhovor. Polícia vo veci nikoho neobvinila. Samotný záznam pochádza asi z obdobia krátko pred parlamentnými voľbami v roku 1998, keď Dzurinda stál na čele stredopravej SDK, v ktorej sa združili strany stojace v opozícii proti vláde Vladimíra Mečiara (HZDS). K pravici patril aj Kresánek. Miškovský pôsobil začiatkom 90. rokov v SNS, neskôr v Demokratickej únii, ktorá spoluvytvorila SDK. “

ČTK


Na to navyše kompletne padla daňová správa, kedy odišlo nie dva, ani štyri ani desať miliónov, ale stovky miliónov vtedy po padnutej daňovej správe, čo bola Vaša zodpovednosť (vlády Radičovej, pozn.)...

Kauza , ktorú Rober Kaliňák spomína, siaha ešte späť do roku 2011, kedy bola vo vláde pod vedením Ivety Radičovej aj strana SaS. Prípad sa týkal podozrivého prenájmu budovy pre košické daňové úrady od firmy Nitra Invest okresného predsedu SDKÚ-DS Ondreja Ščurku. Vtedajším riaditeľom Daňového riaditeľstva SR bol Miroslav Mikulčík, ktorý na výzvy Ivety Radičovej odstúpil z funkcie. 1. januára 2012 došlo ku kolapsu daňovej správy, čím mala štátu vzniknúť škoda v hodnote 6 208 000 eur. Výrok Roberta Kaliňáka preto hodnotíme ako zavádzajúci, keďže podľa zatiaľ dostupných infomácií štát neprišiel o stovky miliónov eur.

Kauza kolapsu


A na druhej strane korekcie boli vždy. To nie je záležitosť tejto výzvy. Korekcie boli aj v minulosti. Majú to všetky krajiny Európskej únie.

Európska komisia zriadila za účelom zvýšenia účinnosti boja proti podvodom s finančnými prostriedkami EÚ, v roku 1999 Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF). Pri zistení porušenia, pri čerpaní finančných zdrojov z EÚ, vydá OLAF odporúčanie, respektíve korekciu Komisii na vrátenie financií do rozpočtu EÚ. Výrok Lubyovej hodnotíme ako pravdivý, pretože korekcie ohľadom eurofondov sa v členských krajinách využívajú.

úlohou .pdf .pdf .pdf zistili korekcií


Ja mu pripomeniem len, aký bol deficit, keď si odovzdával vládu, pán predseda? Osem percent.

Eurostat : Deficit SR v poslednom celom roku, v ktorom hospodárila vláda R. Fica t.j. 2009 bol vo výške 8% HDP. V roku 2010 kedy už pol roka hospodárila nová vláda dosiahol úroveň 7,7%. Ako relevantný pre hodnotenie posudzujeme rok 2009, aj keď s minimálnym zaokrúhlením by bol správny aj rok 2010.

Eurostat


Andrej Kiska bližšie nekonkretizoval svoje tvrdenie o znižovaní zamestnanosti. V niektorých prípadoch by skutočne mohlo platiť, že "zamestnanosť sa znížila", avšak jedná sa o časovo a zdrojovo limitované obdobia, v poslednom roku na pokles zamestnanosti podľa Štatistického úradu o údaji počte zamestnaných medzi 2. a 3. kvartálom, následne však zamestnanosť vzrástla vo 4. kvartály. Pokiaľ porovnávame medziročné údaje za posledné dva roky alebo miery zamestnanosti medzi kvartálmi podľa Eurostatu, nemožno hovoriť o poklese zamestnanosti, práve naopak o miernom náraste. Pokiaľ by Andrej Kiska povedal, že sa odvoláva na odhad EK, jeho výrok by bol pravdivý, v tomto prípade sa však nejedná o konečný údaj, preto ho nemôžeme brať do úvahy. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Ak porovnáme zamestnanosť za rok 2013 s rokom 2012, možno konštatovať minimálny nárast, a teda tiež opačný trend o akom hovorí A. Kiska. Podľa Štatistického úradu SR, ktorý má údaje aj za 4. štvrťrok 2013, zamestnanosť medziročne, teda v porovnaní so 4. štvrťrokom 2012, narástla o takmer 14 tisíc zamestnaných, čo predstavovalo nárast 0,7 percentuálneho bodu.

Čísla ŠÚ SR a Eurostat ( miera a počet zamestnaných ) uvádzame v tabuľkách nižšie:

Eurostat má zatiaľ najaktuálnejšie údaje len za 3. štvrťrok 2013. Podľa týchto údajov zamestnanosť medziročne, teda v porovnaní 3. štvrťroku 2013 a 3. štvrťroku 2012, klesla o 0,1 percentuálneho bodu, čo predstavovalo úbytok približne 8 tisíc zamestnaných.

Je možné, že Kiska uvádza odhad zamestnanosti podľa Európskej komisie ( Winter forecast ) z februára 2014, ktorý (s. 97) hovorí o percentuálnom medziročnom poklese v roku 2013 na úrovni 0,8. Ide však len o odhad (s. 165 - "Data for 2013, 2014 and 2015 are forecasts") nie konečné čísla. Preto výrok hodnotíme podľa konečných čísel ŠÚ SR ako zavázajúci.

ŠÚ SR
miera
počet zamestnaných
Winter forecast


Európska komisia hovorí, že Slovensko patrí medzi krajiny, kde je najmenšie riziko prepadnutia do chudoby.

Podľa štatistík každoročne aktualizovaných Európskou komisiou sa Slovensko v roku 2015 nachádzalo na 11. mieste v tabuľke o riziku prepadnutia chudoby celkovo z 33. krajín. Európsky priemer sa pohybuje okolo 23% pričom na Slovensku je podľa odhadu v hrozbe prepadnutia do chudoby je 18,4% slovenskej populácie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Európska komisia každoročne spracováva dáta o príjmoch a životných podmienkach občanov jednotlivých členských štátov EÚ, na základe ktorých vytvorí štatistiku na webe Eurostat . Jednou zo zložiek je aj tabuľka poskytujúca údaje o rizike chudoby a sociálnom vylúčení podľa rôznych kritérií, akými sú napríklad pohlavie, vek, stupeň urbanizácie, dosiahnutý level vzdelania či typ domácnosti a iné. Ak sa pozrieme na tabuľku, môžeme vidieť, že Slovensko sa nachádza približne v strede tabuľky, do ktorej je zahrnutých 33 európskych krajín. zdroj: Eurostat Za rok 2015 bolo na Slovensku zaevidovaných 18,4% populácie s rizikom prepadnutia do chudoby alebo sociálneho vylúčenia. V porovnaní napríklad s rokom 2007, kedy tento údaj predstavoval 21,4%, tak môžeme pozorovať klesajúci trend. V roku 2015 bola krajina s najvyšším percentom populácie smerujúcej k chudobe Bulharsko so 41,3%. Naopak, krajina, ktorej sa najlepšie darí udržať sa nad hranicou rizika chudoby je za rok 2015 Island s 13%. Oproti krajinám akou je Bulharsko sa pohybujeme na výrazne lepších priečkach, aj keď napríklad susedná Česká republika sa nachádza na druhom mieste hneď po Islande. Dátum zverejnenia analýzy: 01.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


A teraz poviem o učebniciach. Áno, chýba nám ešte 90 učebníc. Je to dlhodobý deficit rokov 2008-2011.

Informácie o chýbajúcom počte učebníc sa rôznia, v októbri 2011 uvádza SME, že školám chýba ešte 60 titulov, v decembri agentúra SITA hovorí o 25 učebniciach. Žiadny zdroj nehovorí o 90 učebniciach.

SME SITA


Ak by sme splnili požiadavky, ktoré časom pribúdali, napríklad aj koeficient za odpracované roky, ktorý, mimochodom, určoval alebo žiadal, aby za odpracované roky, respektíve za ošetrovateľskú prax boli zarátané aj roky, keď sú, keď sú sestry na materskej dovolenke, na rodičovskej dovolenke alebo keď sú PN-ky alebo vojenská základná služba, tak to by znamenalo celkové navýšenie v budúcom roku na 200 miliónov eur.

Podobné tvrdenie Čisláka sa už objavilo v médiách 25. novembra 2015. Nepodarilo sa nám síce dohľadať, koľko by stálo splnenie požiadavok sestier, ale určitú predstavu o potrebných financiách môžeme získať z analýzy Health Policy Institute zo septembra roku 2014, ktorá sa zaoberá s mzdovým vývojom v zdravotníctve. Keďže nevieme navýšenie v danej sume potvrdiť ani vyvrátiť, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Minister Čislák už predtým hovoril o čiastke 200 miliónov eur v prípade, že by chcel vyhovieť sestrám. Nepodarilo sa nám dohľadať, koľko by skutočne stálo splnenie požiadavok sestier, ale nejakú predstavu o potrebných financiách môžeme získať z analýzy Health Policy Institute zo septembra roku 2014, ktorá sa zaoberá s mzdovým vývojom v zdravotníctve: " Ak by sa mali súčasne zvyšovať mzdy lekárov, realizovať požiadavky sestier (v plnej miere) a implementovať OOP [odvodová odpočítateľná položka, pozn.] so zvýšením minimálnej mzdy, mohlo by to znamenať výpadok zdrojov v zdravotníctve v súhrnnej výške okolo 266 mil. eur (výpadok kvôli OOP plus potreba financovania vyšších miezd lekárov a sestier). Ak by sa navyše zvýšila mzdová hladina u časti zamestnancov prostredníctvom kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa, mohol by súhrnný dopad všetkých týchto vplyvov dosiahnuť až sumu do 272 mil. eur. " Sestry už dlhodobo žiadajú od ministra zdravotníctva riešenie ich platových podmienok. Počas celého programového obdobia súčasnej vlády sa snažia dohodnúť na legislatívnom rámci ich požiadaviek s ministerstvom. Vláda Ivety Radičovej sa snažila riešiť situáciu zdravotníckych pracovníkov, preto bol predložený v roku 2012 návrh zákona ešte pred predčasnými voľbami. Ustanovenia tohto zákona mali platiť pre všetky sestry a pôrodné asistentky, zákon mal zohľadňovať roky praxe a taktiež sa zvýšili koeficienty, pomocou ktorých sa vypočíta minimálna výška mzdy. Zákon bol však v roku 2012 pozastavený a o rok neskôr zrušený . Nález Ústavného súdu týkajúci sa zákona o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek uvádza, že protiústavnou skutočnosťou v tomto zákone bolo obmedzenie vlastníckeho práva zásahom do podnikateľskej činnosti súkromných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Nález Ústavného súdu taktiež uznal, že zvýšenie platov nebolo finančne kryté, no nepovažuje to za protiústavnú skutočnosť. Sestry odvtedy žiadajú, aby ich platy sa dorovnával i rýchlejšie v porovnaní k priemernej mzde v hospodárstve s tým súvisia vyššie koeficienty upravujúce ich výplaty, žiadajú ďalej, aby navýšenie (úprava) základnej zložky mzdy sa netýkalo len sestier a pôrodných asistentiek v zdravotníckych zariadeniach ktoré patria pod MZ SR, ale aby všetky zariadenia boli povinné navýšiť základnú zložku mzdy. Chcú, aby pro odmeňovaní sa zohľadňovali roky praxe (po každom trojročnom intervale navýšenie o minimálne 0,03 násobok priemernej mzdy), a aby sa do rokov praxe započítavala aj doba rodičovskej dovolenky a vojenskej služby. (Zdroj: SITA ) Lekárski odborári podporujú protest sestier, ktoré začali podávať hromadné výpovede (ako prvé podali výpovede sestry vo fakultnej nemocnici v Žiline a v Prešove). Senior analytik Health Policy Institute-u, Tomáš Szalay nemyslí, že s hromadnými výpoveďmi dosiahnu sestry splnenie svojich požiadavkov: " Záver tejto akcie bude, že viacero sestier výpovede stiahne. Nemocnica nemá náhradu zo dňa na deň, sestra nemá kam ísť. " (Zdroj: TASR )

analýzy
hovoril
analýzy
pozastavený
zrušený
dorovnával
zohľadňovali roky praxe
SITA
hromadné výpovede
TASR


Z limitu v roku 2011, z ktorého sme mali vyčerpať 1,8 miliardy eur, bola vyčerpaná 0. To vychádza z ITMS, to znamená Informačný systém eurofondov, ktorý je monitorovaný, kontrolovaný aj Európskou komisiou, aj nami. jediné, čo bolo z toho limitu vyčerpané, boli platy euroúradníkov 2,1 milióna eur. Ale z ostatných ďalších 10 operačných programov bola vyčerpaná 0.

ITMS je centrálny informačný systém , ktorý slúži na evidenciu, následné spracovávanie, export a monitoring dát o programovaní, projektovom a finančnom riadení, kontroly a auditu ŠF a KF". Oprávnenými používateľmi tohto systému sú žiadatelia o nenávratný finančný príspevok. Prístup do tohto systému teda z našej strany nebol možný. Správa Čerpanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu k 31.1.2012 uvádza čerpanie záväzku na rok 2011 na úrovni 3,44% z celkovej sumy záväzku 2,11 mld. eur. Ide teda o sumu 72 miliónov eur. Celkovo až 8 operačných programov malo čerpanie na úrovni 0%. V správe Čerpanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu k 31.12.2011 sa neuvádza plnenie záväzku za rok 2011 ale len za rok 2010 až 2008.

centrálny informačný systém


My sme k 1.1. (2012 pozn.)menili 102 daňových úradov na 9 daňových úradov.

V dôsledku reformy daňovej a colnej správy vznikla k 1. januáru 2012 finančná správa. Výsledkom je aj tranformácia 102 daňových úradov na 9 daňových úradov , z ktorých 8 bude v sídle vyšších územných celkov a deviaty bude Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty. Je potrebné dodať, že pôvodné daňové úrady úplne nezanikli, zmenila sa len ich funkcia a väčšina slúži ako kontaktné miesto. Plnohodnotné funkcie ostali len 9 spomenutým daňovým úradom.

9 daňových úradov


... je nevyhnutné rokovať a hľadať v rámci vecí, ktoré sme si zadefinovali v programovom vyhlásení vlády, to znamená deficit do 3% HDP pre budúcich rok.

V programovom vyhlásení vlády na roky 2012 - 2016 (. pdf ) sa v kapitole Trvalo udržateľný hospodársky rozvoj (s. 15), píše:" Konsolidacia verejnych financii je zakladnym predpokladom pre udrzatelny rozvoj Slovenska, a to nielen v obdobi neistoty na financnych trhoch. Primarnym cielom v tejto oblasti musi byt znizenie deficitu verejnych financii pod 3 % HDP v roku 2013."

pdf


...napríklad od 1.1.2008 sme pomohli invalidom v tom, že by bolo bývalo zrušené, keby sme neboli zasiahli a doba vlastne prekvalifikovávanie dôchodku, respektíve priznávanie invalidného dôchodku končilo dňom dovŕšenia dôchodkového veku a priznaním starobného alebo predčasného starobného dôchodku.

Viac informácií o takejto zmene sa nám nájsť nepodarilo.


A jeden, je niekoľko foriem výkladu zákona a jeden, jedna forma výkladu zákona sa menuje autorský výklad. A jeden z tých autorov Ústavy som aj ja. Aj ja mám právo povedať, ako to znenie budem vykladať v zákone.

Je síce pravda, že Ivana Gašparoviča možno považovať za spoluautora návrhu ústavy, ktorý bol schválený 1.9.1992. Tiež autorský (resp. autentický) výklad je skutočne jednou z druhov výkladu zákona podľa subjektov. Ivan Gašparovič však zavádza, že s využitím autorského výkladu má právo povedať, ako bude sám vykladať znenie istej svojej právomoci a podľa nej ju vykonávať. Autentický výklad je totiž záväzný iba vtedy, ak ho uplatňuje štátny orgán, ktorý predpis vydal (v našom prípade národná rada formou napr. legálnych definícií v zákonoch) nie osoba, ktorá sa podieľala na tvorbe jeho textu. Okrem tejto formy výkladu sa môžu uplatňovať len metódy výkladu aplikačnými orgánmi, t.j. súdmi, v prípade ústavy iba Ústavným súdom SR. Prístup I. Gašparoviča je v rozpore s princípom deľby moci v demokratickom právnom štáte, preto jeho výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Ako uvádzajú Malová a Láštic, návrh slovenskej ústavy bol prijatý vládou SR koncom júla 1992 a následne bol predložený do parlamentu. Tento návrh bol výsledkom vládnej (nie parlamentnej) komisie pod vedením Milana Čiča. Jej členmi boli okrem Čiča V. Mečiar, I. Gašparovič, J. Moravčík, I. Sečanský (všetci HZDS), Ľ. Fogaš (SDĽ) a A. Hrnko (SNS) (k dispozícii je aj výpoveď ďalšieho člena komisie, Ľ. Fogaša). I. Gašparovič sa teda skutočne s istým nadhľadom (keďže formálne je autorom ústavy parlament, ktorý ju prijal) môže považovať za jedného z tvorcov textu, ktorý sa stal ústavou. Pokiaľ ide o výklad (syn. interpretáciu) práva, podľa subjektov (t.j. toho, kto zákon interpretuje) sa rozlišuje viacero druhov výkladu (pozri napr. Ottová, E.: Teória práva. Šamorín, Heuréka, 2010, s. 259-261 a obdobné učebnice teórie práva). Jedným z nich je aj autorský (resp. autentický) výklad, ktorý podáva "štátny orgán, ktorý právnu normu vydal" (Ottová 2010: 259). Už z tohto je teda zrejmé, že autorský výklad nemôže podať I.Gašparovič, lebo sám nereprezentuje demokraticky zvolenú väčšinu v zákonodarnom orgáne. Navyše, prinajmenšom rovnako dôležitá než existencia druhov výkladu je aj právna záväznosť každého z nich. Autentický výklad je záväzný iba vtedy, ak je súčasťou prijatého textu zákona (napr. formou legálnych definícií). Nie je teda záväzný výklad, ktorý odznie napr. v parlamentnej rozprave alebo v dôvodovej správe k zákonu. Charakteristiky autentického výkladu možno sumarizovať nasledovne: "Autentický výklad je výklad normy tým štátnym orgánom, ktorý ju vydal. Má rozmanité formy a podľa toho, v akej forme sa podáva, možno spoľahlivo zistiť, či je alebo nie je právne záväzný. Autentickým výkladom zákonov sú napríklad dôvodové správy, ale bez právnej záväznosti. Zaužívanou formou autentického výkladu sú legálne definície - rámec autentického výkladu je zachovaný, ak tieto tzv. normy o normách vydal orgán, ktorý prijal nielen integrujúcu, ale aj interpretovanú normu." Pochybnosť prístupu I. Gašparoviča sa znásobuje tým, že prezident nehovorí o výklade obyčajného zákona, ale predpisu, ktorý stojí na čele hierarchie právnych predpisov SR, t.j. ústavy. Podľa čl. 128 ústavy, " Ústavný súd podáva výklad ústavy alebo ústavného zákona, ak je vec sporná. (...) Výklad je všeobecne záväzný odo dňa jeho vyhlásenia." Jediným orgánom, ktorý môže vykladať ústavu, je podľa ústavy samotnej ústavný súd. Fakt, že si Ivan Gašparovič ako súčasť výkonnej moci privlastňuje právomoc vykladať si svoje právomoci z titulu toho, že je jedným zo spoluautorov textu ústavy, je v rozpore s princípom deľby moci v demokratickom právnom štáte, pretože túto právomoc má iba sčasti zákonodarná moc (zahrnutím definícií do textu ústavy) a sčasti súdna moc (ústavný súd pri výklade ústavy). Problém je vhodne zhrnutý v nasledovnom citáte: " Nemožno zľahčovať oprávnenie uskutočňovať výklad práva kýmkoľvek. Môžu tak robiť nielen štátne orgány, ale aj laici, i tí, ktorým to vyplýva z ich povolania. Na druhej strane však všeobecnú, respektíve individuálnu záväznosť nadobúdajú výsledky výkladu len subjektov štátnych orgánov. V závislosti od toho, kto je subjektom výkladu práva, poznáme napríklad legálny výklad. Je všeobecne právne záväzný a zaoberá sa ním štátny orgán, ktorému ústava zverila právomoc podávať všeobecne záväzný výklad zákonov a ostatných právnych predpisov."

uvádzajú boli výpoveď sumarizovať zhrnutý


...(vláda, pozn.) vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa vysokoškolských učiteľov od 1.9.2016 a následne počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila v priemere o 6 %, na čo zabezpečí primerané zvýšenie finančných prostriedkov.

V máji 2016 vláda predložila novelu zákona zo 7. novembra 2003 o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v skrátenom legislatívnom konaní, ktorá následne nadobudla účinnosť 1.9.2016. Novelu predložil minister školstva Peter Plavčan (nominant SNS). Na základe tejto novely malo dôjsť k zvýšeniu platovej tarify vysokoškolských učiteľov priemerne o 6 percent od 1: septembra 2016 a následne každoročne od 1. januára 2018. Vládny sľub považujeme za splnený.

novelu zákona dva Zákon


..Mariánom Kočnerom, ktorý tu pravdepodobne riadil bývalého generálneho prokurátora, ktorý bol voči nemu absolútne v submisívnom postavení.

Z nahrávky rozhovoru medzi Dobroslavom Trnkom a Mariánom Kočnerom z leta 2014 vyplývajú silné podozrenia, že Marián Kočner ovplyvňoval trestné konania a Dobroslav Trnka mu v tom pomáhal. Kočner na nej vtedajšieho generálneho prokurátora vypočúva, správa sa k nemu vulgárne a vyhráža sa mu zabitím. Výrok Ľubomíra Galka preto hodnotíme ako ešte pravdivý. Galko hovorí o nahrávke z leta 2014 medzi vtedy generálnym prokurátorom Dobroslavom Trnkom a Mariánom Kočnerom. Nahrávku zverejnil DenníkN v októbri 2019. Kočner na nahrávke „vyšetruje ” Trnku a pýta sa ho, ako presne a prečo spolu s Trnkovými kamarátmi vydierali Jaroslava Haščáka, keď od neho žiadali peniaze za zvukovú nahrávku „Gorily”. Kočner po Trnkovi kričí, opakovane mu nadáva, varuje ho, že ho „ zabijú” a že si to odnesie aj jeho syn. Pripomína mu tiež, že peniaze za kauzy, kde Kočner vraj niečo „ ustál”, má Trnka uložené u neho a vždy, keď Trnka peniaze potreboval, Kočner mu ich dal. „Nie, ty si nezobral nikdy nič. Ak sa niekto odmenil a ešte raz, nebol to ani Rehák, nebol to ani Majský, všetky peniaze, ktoré skončili u mňa, ty si nikdy nechcel vedieť, koľko a za čo, a povedal si, že ich mám držať ja,” hovorí na nahrávke Trnkovi Kočner. Vtedajší generálny prokurátor na nahrávke vysvetľuje , ako manipuloval s „ Kočnerovým” zvukovým záznamom, ktorý pre neho schovával; ako ho ukladal u maďarského notára a ako s ním chceli vydierať Jaroslava Haščáka. Kočner Trnkovi hovorí , že Trnka vraj vie, že Haščák je „ človek, ktorý okrem iného pomáhal, do p..e, a kupoval poslancov, keď si sa mal stať generálnym prokurátorom.” Trnka sa pred Kočnerom bráni - namiesto toho, aby nahrávku a informácie o nej poskytol polícii a nechal ju aj Kočnera preveriť. Podľa DenníkaN si nechala polícia k nahrávke vypracovať znalecký posudok, ktorý hovorí , že hlasy na nej skutočne patria Trnkovi a Kočnerovi.

zverejnil „vyšetruje „ Pripomína „ hovorí vysvetľuje „ hovorí „ hovorí


Tú umelú pľúcnu ventiláciu robí prístroj, ktorý obsluhuje špecialista odborník. Sú to pracovníci z jednotky intenzívnej starostlivosti, z anestéziologických resuscitačných oddelení a aj na počet obyvateľov máme tých ventilátorov aktívnych viac, ako Taliansko

Podľa infektológa Petra Sabaka je optimálne, ak pľúcnu ventiláciu obsluhujú anestéziológovia. V krajinách, kde je počet pacientov s ťažkým priebehom ochorenia Covid-19 veľa, však ventiláciu po zaškolení obsluhujú aj iní skúsení špecialisti. Podľa Ministerstva zdravotníctva malo Slovensko pred nákupom nových ventilácií 450 kusov takých, ktoré sú použiteľné pre pacientov s koronavírusom. Ďalšiu stovku majú nakúpiť Štátne hmotné rezervy. Na Slovensku tak máme resp. budeme mať približne 1 ventiláciu na 9818 obyvateľov. Taliansko má spolu 5000 pľúcných ventilácií - a teda 1 ventiláciu na cca 12-tisíc obyvateľov. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako pravdivé.

obsluhujú obsluhujú sú majú má


Bol to Ivan Mikloš, terajší minister financií, ktorý úplne surovo po roku 2009, po neuveriteľne ťažkom roku prišiel s návrhom na začiatku roku 2010, lebo sa blížili voľby, že ideme znižovať dane.

Podobný výrok R. Fica sme už v minulosti overovali . Na jednej strane podľa agentúry TASR 27.3.2010: Podľa podpredsedu SDKÚ-DS nebude kvôli nezodpovednej politike súčasnej vlády v najbližších štyroch rokoch priestor na znižovanie daní. "Bolo to možné ešte v roku 2006, v súčasnosti však bude neľahkou výzvou otočiť aktuálny nepriaznivý ekonomický vývoj, zastaviť zadlžovanie a zároveň nezvyšovať dane," uviedol na dnešnej programovej konferencii opozičnej SDKÚ-DS jej podpredseda Ivan Mikloš. Na druhej strane podľa agentúry SITA 1.2.2009: Mikloš: Keď chce Fico zastaviť prepúšťanie, musí znížiť dane. Opozícia nemá výhrady voči opatreniam, ktoré robí koalícia na riešenie hospodárskej krízy, považuje ich však za nedostatočné. V diskusnej relácii STV O päť minút 12.... "Navrhovali sme kroky, zníženie daní, odvodov, vláda s nami odmietala komunikovať," dodal. Opozícii sa napríklad nepáči zriaďovanie sociálnych podnikov, ktoré sú podľa Mikloša neefektívne a považuje ich za škodlivé, keďže môžu byť spojené s korupciou. Ivan Mikloš o pláne znižovať dane hovoril naposledy v roku 2009. V roku 2010 naopak tento úmysel vylúčil. Dátum zverejnenia analýzy: 19.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali
agentúry TASR
agentúry SITA


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Podrobné štatistiky vedené Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny, zverejnené na ich stránke dokazujú toto tvrdenie, dlhodobo nezamestnaných (občan, t. j. osoba, ktorá bola zaradená v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 12 po sebe nasledujúcich mesiacov) v minulom roku naozaj ubudlo, v decembri roku 2015 bolo vedených 172 908 takýchto osôb, pričom údaje za december 2016 už vykazujú cifru 137 332, čo činí rozdiel presne 35 576 osôb, preto hodnotíme výrok ako pravdivý. V rozmedzí od decembra 2015 až december 2016 sa každý mesiac znižoval počet dlhodobo nezamestnaných v priemere o 2 964, 58 osôb. Najväčší úbytok počtu nezamestnaných osôb bol v mesiaci marec - apríl 2016, kedy sa počet takto evidovaných osôb znížil o 5 094 ľudí. Naopak, najmenší zaznamenaný úbytok dlhodobo nezamestnaných predstavuje mesiac júl - august, kedy sa zamestnalo iba 208 osôb. Uvedený číselný údaj Jána Richtera, 38 tisíc je jemne nadnesený, no nemožno ho považovať za účelové zavádzanie, nakoľko na stránke Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny sa nad štatistickými údajmi píše nasledovné: „ z dôvodu prechodu na nový informačný systém služieb zamestnanosti sú zverejnené štatistiky predbežné", preto je možné, že minister práce ešte v tú dobu nedisponoval kompletnými informáciami, z dôvodu prechodu na nový IS. Dátum zverejnenia analýzy: 16.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke
dlhodobo nezamestnaných


(Andrej Danko, pozn.) zabránil veľakrát schváleniu strategických dokumentov, bezpečnostnej stratégie, zmluvy s Američanmi.

S Bezpečnostnou stratégiou mala Dankova SNS problém opakovane. Tento strategický dokument vláda schválila v roku 2017, vtedajší predseda brannobezpečnostného výboru Anton Hrnko (SNS) však povedal, že jeho strana má k dokumentu výhrady. Problémom malo byť označenie Ruska ako bezpečnostnej hrozby pre Slovensko. Podobné komplikácie sprevádzali aj prijatie Obrannej stratégie SR. Oba dokumenty nakoniec schválila až súčasná parlamentná zostava v roku 2021.

V roku 2019, keď prebiehala diskusia o obrannej dohode s USA, sa vtedajší predseda NR SR Andrej Danko aj s ostatnými predstaviteľmi SNS postavili proti takejto spolupráci. USA ponúkali Slovensku 105 miliónov eur, podmienkou však bolo podpísanie obrannej zmluvy. Danko povedal , že Slovensko má dostatok svojich financií a v prípade prijatia pomoci SNS odíde z vládnej koalície. Ministerstvo obrany vedené nominantom SNS nakoniec spoluprácu s USA odmietlo.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

mala
dokumenty
schválila
postavili proti
povedal


Už sme od pána Fica počuli, že vyrovnaný rozpočet do roku 2018.

Na tlačovej konferencii strany SMER-SD 15. februára bol predstavený ako jeden z cieľov vyrovnaný rozpočet, ktorý by mohol byť dosiahnutý už v roku 2018 vďaka lepšiemu výberu daní a odvodov. Vtedy ho vyslovil minister financií, Peter Kažimír. Výrok však hodnotíme ako pravdivý, keďže možnosť vyrovnaného štátneho rozpočtu do roku 2018 spomenul aj Fico v diskusných reláciach a plánovaný nulový deficit figuruje aj v schválenom rozpočte verejnej správy na roky 2016-2018. Fico sa v 35. minúte predvolebnej diskusie na TA3, V politike vyjadril, že v roku 2018 môže dosiahnuť vyrovnaný štátny rozpočet. "V roku 2018 môže byť na Slovensku po prvýkrát v histórii vyrovnaný rozpočet,“ "Po zapracovaní tejto novej prognózy do fiškálneho rámca rokov 2017 a 2018 máme vyrovnaný rozpočet v roku 2018, bez dodatočných potrebných opatrení, ale aj bez krytia vládnych priorít, ktoré vzídu z ďalších parlamentných volieb," avizoval na konferencii Peter Kažimír. Druhej vlády Roberta Fica sa podarilo dostať deficit verejných financií pod tri percentá, hodnotil Demagog.SK . Ďalšie zníženie deficitu a dosiahnutie vyrovnaného rozpočtu figuruje aj v schválenom rozpočte verejnej správy na roky 2016-2018 " Cieľová hodnota deficitu verejnej správy na rok 2016 stanovená vo výške 1,93 % HDP. V ďalších rokoch sa predpokladá znižovanie deficitu na úroveň 0,42 % HDP v roku 2017, zodpovedajúcej dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa a po prvýkrát sa navrhuje hospodárenie rozpočtu verejnej správy v roku 2018 na úrovni 0,00 % HDP " (hlavná kniha, s.2 ) Za rok 2015 vybral štát na daniach o 489 miliónov € viac oproti odhadom. V roku 2016 by malo dôjsť k zvýšeniu príjmov o 410 miliónov €, v roku 2017 o 369 miliónov a v roku 2018 o 444 miliónov €. "Ak budú výsledky dobré ako sú, môžme garantovať v rokoch 2016 - 2020, že budú reálne mzdy rásť, tvrdí Fico. Chceme vytvárať nové pracovné miesta, cieľ je vytvoriť 100-tisíc nových pracovných miest a znížiť nezamestnanosť pod desať percent, čo je predkrízová úroveň z rokov 2007 a 2008," prehlásil na konferencii Robert Fico. Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
konferencii
Demagog.SK
rozpočte verejnej správy
konferencii


Oni jednotlivé diecézy tam majú nejakú tú subjektivitu, aspoň takto som to ja zachytil, kde sa majú právo vyjadrovať.

Je pravdou, že v rámci vnútornej štruktúry majú diecézni biskupi (akým je aj arcibiskup Orosch) a diecézy autonómiu v mnohých vnútorných organizačných otázkach cirkvi, ako napríklad v oblastiach vzdelávania, misie, vnútorných súdnych sporov. V konfesnom práve majú diecézy vlastnú kanonickú právnu subjektivitu, zatiaľ čo konferencia biskupov nie je hierarchicky nadriadený orgán biskupom, ale iba akési spoločné zhromaždenie biskupov (Jiří Rajmund Tretera, Záboj Horák, Konfesní právo, Praha, Leges, 2015, s. 134-141). Aj v kódexe kánonického práva (2. Kapitola, 2. Článok) sa uvádza, že diecéznemu biskupovi prislúcha v jemu zverenej diecéze všetka riadna, vlastná a bezprostredná moc.

napríklad
kódexe kánonického práva


No a veď stále pozitívny, ale klesá. (rast HDP, pozn.) Veď aj my udržíme pozitívny, ale menší, ako sme sa nádejali. Ty si nečítal ani noviny, ani nevieš, že prezident Sarkozy predstúpil pred národ a povedal, že tiež musia znižovať odhad hospodárskeho rastu.

Sarkozy sa 27. októbra 2011 vyjadril , že odhad ekonomického rastu na tento rok zostáva vo výške 1,75%. Budúci rok sa však zníži z 1,75% na 1%.

vyjadril


...máme najvyššiu nezamestnanosť (v Prešovskom samosprávnom kraji, pozn.)...

Podľa posledných údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) zo septembra 2017 je miera evidovanej nezamestnanosti v Prešovskom samosprávnom kraji na úrovni 10,32 % druhou najvyššou na Slovensku. Najviac nezamestnaných je v Košickom samosprávnom kraji, a to 10,48 % ( .xls , tab. 1). Výrok tak hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 30.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.xls


Na Ukrajine Porošenko legitimizoval Banderovcov. Minulý rok im priznali sociálne dávky a náhradu výsluhových dôchodkov a myslím si, že Banderovci, každý kto pozná históriu, sú ľudia, ktorí v histórii ublížili a spolupracovali s Nemcami a napáchali obrovské krvavé činy.

V decembri 2018 bývalý ukrajinský prezident Petro Porošenko podpísal zákon, ktorý priznáva status vojnových veteránov aj príslušníkom rôznych nacionalistických organizácii, ktoré sa v priebehu 20. storočia podieľali na ozbrojenom boji za nezávislosť Ukrajiny. Nový zákon sa týka aj Organizácie ukrajinských nacionalistov (OUN) a Ukrajinskej povstaleckej armády (UPA), ľudovo nazývanej aj Banderovci. Podľa predchádzajúcej právnej úpravy sa sociálne výhody vojnových veteránov priznávali iba tým bojovníkom UPA, ktorí sa zúčastnili bojov proti nemeckým nacistom na okupovanom území Ukrajiny, pričom nespáchali vojnové zločiny a boli rehabilitovaní. Sociálne dávky, dôchodky a iné výhody pre vojnových veteránov určuje Zákon o postavení vojnových veteránov. Stepan Bandera je na Ukrajine dodnes kontroverznou postavou dejín, český historik Jiří Plachý upozorňuje na to, že v Česku a na Slovensku bol obraz banderovcov ovplyvnený komunistickou propagandou. Banderovci spolupracovali s Nemcami pri útoku na Sovietsky zväz, neskôr sa obrátili proti nim a bojovali tiež proti Sovietom a Poliakom, Volyňský masaker poľského obyvateľstva je ich najznámejším vojnovým zločinom.

podpísal priznávali Zákon upozorňuje spolupracovali


... a čo chýba Národnej strane je to, čo sa stalo v Írsku, že vláda seriózne ponúkla občanom Írska to, že za nich hypotéky, ktoré nevládzu splatiť vo výške 6 miliárd euro sanuje.

Írska vláda zatiaľ len zvažuje návrh popredného Írskeho ekonóma Morgana Kellyho, podľa ktorého by odpustenie splátok hypoték insolventných občanov Írska v hodnote šesť miliárd eur mohlo byť jedným z vhodných riešení, ako prispieť k rýchlejšiemu zotaveniu írskej ekonomiky. Nenašli sme informácie o tom, že by už k takémuto kroku došlo.

Írska vláda


V tomto roku sa ambulantným lekárom zvyšovali odmeny aj od zdravotných poisťovní aj z titulu, že poplatky zanikli.

Zdravotníctvo samo o sebe, a najmä platy lekárov, sú na Slovensku horúcou témou. Minuloročný zákon o zrušení povinných poplatkov prinútil lekárov žiadať od poisťovní navýšenie príspevkov a kapitačných platieb. Otázka poplatkov ani príspevkov ešte nie je vyriešená, ale informácie od zdravotných poisťovní Všeobecná zdravotná poisťovňa a Dôvera potvrdzujú, že úhrady lekárom sa zvýšili. Výrok Tomáša Druckera hodnotíme ako pravdivý.

Plat lekára sa skladá z dvoch zložiek. Prvou je kapitačná platba , ktorú dostávajú ambulancie podľa počtu svojich pacientov. Jej výška zohľadňuje vek pacientov a líši sa v závislosti od poisťovne. Druhá časť mzdy sa odvíja od práce, ktorú lekár reálne vykoná. Ovplyvňujúcim faktorom je teda počet pacientov, druh vyšetrenia, aj množstvo preventívnych prehliadok.

Zrušenie poplatkov zaviedla novela zákona z marca 2015, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 577/2004 Z.z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. V tejto novele sa konkrétne uvádza: “ Súčasťou zdravotného výkonu je aj objednanie poistenca na vyšetrenie vrátane objednania na konkrétny čas (...) Poskytovateľ, s ktorým má zdravotná poisťovňa poistenca uzatvorenú zmluvu nesmie požadovať od poistenca úhradu za zdravotnú starostlivosť, ktorá sa plne uhrádza na základe verejného zdravotného poistenia podľa tohto zákona.Poskytovateľ nesmie podmieňovať poskytnutie zdravotnej starostlivosti úhradou nad určenú spoluúčasť poistenca. ”

Po schválení tejto novely lekári hromadne vypovedali zmluvy s poisťovňou Dôvera, stalo sa to v máji 2015. Dôvodom výpovedí 4000 lekárov bolo práve zrušenie poplatkov, medzi inými aj zrušenie doplatku za prednostné vyšetrenie. Lekári sa preto obrátili na tri slovenské poisťovne so žiadosťou o zvýšenie platieb o 20-30 %. Dôvera im ponúkla zvýšenie o požadovanú sumu, nie však hneď, ale v priebehu troch rokov. Všeobecná zdravotná poisťovňa (VZP) mieru požadovaného zvýšenia poplatkov spochybnila s tým, že zvýšenie príspevkov o 20 až 30 % sa rovná 66 až 99 miliónom, ktoré podľa toho potom mali pacienti zaplatiť za rok za prednostné vyšetrenie pred zrušením doplatkov. Skutočné odhady však predpokladali, že lekári na týchto poplatkoch ročne vybrali v porovnaní len 20 miliónov eur, čo by zodpovedalo zvýšeniu o približne 7 % zo strany poisťovní.

Na stránke poisťovne Dôvera sa uvádza, že poisťovňa zvýšila v posledných troch rokoch platby za preventívnu prehliadku o štyri eurá a že v apríli 2016 celoplošne zvýšila platby za svojich poistencov o 5 %. Na webovej stránke VZP sú dohladateľné zápisnice z rokovaní so zástupcami poskytovateľov, je tu dohladateľná aj dohoda so združením Zdravita, ktorá združuje súkromnývh lekárov. V dohode (.pdf) sa VZP a Zdravita zhodli na kumulatívnom 16 % navýšení celkových úhrad za zdravotnú starostlivosť k 1. aprílu 2016 v porovnaní s obdobím pred 1. júlom 2015. Podobné navýšenie (.pdf) bolo ponúknuté aj Asociácii nemocníc Slovenska , aj Slovenskej lekárskej komore , s ktorými má VZP zmluvný vzťah. Dohodu sme medzi tými združeniami a VZP nenašli.

Otázka zrušených poplatkov ešte nie je uzavretá, Drucker sa v samotnej nedeľnej diskusnej relácii nechal počuť: „ Chcem sa téme venovať a určiť pravidlá, v akom rozsahu sú poplatky povolené “.

V septembri sa minister vyjadril , že uvažuje o znovuzavedení poplatkov. Nie síce za prednostné vyšetrenia, ale za prijatie pacienta po pracovnej dobe alebo vo vymedzených časoch počas pracovnej doby.

Plat lekára
kapitačná platba
577/2004 Z.z.
novely
vypovedali
spochybnila
Dôvera
VZP
dohode
navýšenie
Asociácii nemocníc Slovenska
Slovenskej lekárskej komore
Drucker
vyjadril


Som veľmi rada, že vláda SR do toho ďalšieho viacročného finančného rámca zaradila aj veľké dopravné infraštruktúrne projekty. … Začne sa konečne stavať D4 nultý obchvat a R7.

Operačný program doprava na roky 2014-2020 ešte nie je schválený. Flašíková-Beňová nešpecifikuje, ktorá vláda mala tieto projekty do viacročného rámca zaradiť. Projekty R7 a D4 boli zaradené do Programu pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 – 2014 už v máji 2011, teda v čase pôsobenia vlády I. Radičovej. V aktualizovanom dokumente vládou R. Fica sa tieto cesty nachádzajú tiež. Nový program na obdobie od roku 2014 ešte nebol schválený. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý, pretože je pravdou, že vláda SR zaradila tieto projekty do viacročného programu. Dokument Analýza dopravy v BSK, ktorá bola na programe vlády 6. novembra 2013 uvádza v sekcii PPP projekty, projekty D4 a R7: "V rámci zlepšenia dopravnej obsluhy regiónu sa počíta s vybudovaním diaľnice D4 na úseku Jarovce – Stupava, tzv. nultého obchvatu hlavného mesta Bratislavy. S projektom diaľnice D4 v úseku Bratislava Jarovce – Ivanka pri Dunaji – križovatka Rača sa v súčasnosti uvažuje ako s kandidátom na financovanie prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva. Okrem nej sa plánuje výstavba rýchlostnej cesty R7 z diaľničnej križovatky D1 v Bratislave v smere na Dunajskú Stredu. V súčasnosti sa analyzuje možnosť realizácie úsekov Bratislava Prievoz – Bratislava Ketelec, Bratislava Ketelec – Dunajská Lužná a Dunajská Lužná – Holice formou verejno-súkromného partnerstva." V dokumente z mája 2011, teda ešte počas vlády I. Radičovej bol schválený Program pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 – 2014. Už v tomto dokumente sa počítalo so stavbou D4 a cesty R7. "Nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest Dokument bol schválený uznesením vlády SR č.162/2001. Definuje hierarchiu cestných koridorov podľa medzinárodného, celoštátneho a nadregionálneho významu. K pôvodnému rozsahu siete boli v ďalších rokoch uzneseniami vlády SR doplnené ešte diaľnica D4 a rýchlostné cesty R7 a R8, okrem toho bolo definované aj predĺženie ťahu R1. ...K prioritným úsekom na začatie výstavby v období do roku 2014 patria aj najdôležitejšie úseky rýchlostnej cesty R7 a diaľnice D4, ktoré by mali odľahčiť najviac preťažené cesty v oblasti hlavného mesta Bratislava. Nízky stupeň doterajšej pripravenosti však umožní začať výstavbu až v roku 2014. Iba pri jednom z úsekov R7 je možné začatie stavebných prác v závere roku 2013 – v prípade hladkého výkupu pozemkov. R7 Bratislava, Prievoz – Bratislava, Ketelec. Šesťkilometrový úvodný úsek rýchlostnej cesty by mal eliminovať každodenné dopravné zápchy na vstupe do Bratislavy v smere od Dunajskej Stredy. ...Zatraktívnenie železničného spojenia však preťaženosť cesty I/63 na vstupe do metropoly od Dunajskej Lužnej iba zmierni. Vyrieši ho až nová dopravná radiála Bratislavy, ktorá vznikne predĺžením rýchlostnej cesty R7 – pôvodne plánovanej iba po hranice mesta a križovatku s D4 – až po Bajkalskú ulicu a križovatku s D1." ...R7 Bratislava – Dunajská Lužná. Zhruba 7-kilometrový úsek R7 odľahčí najviac preťažený úsek cesty I/63 mimo hraníc hlavného mesta a vytvorí dlho očakávaný obchvat obcí Rovinka a Dunajská Lužná. ...R7 Dunajská Lužná - Holice. Nadväzujúci 18-kilometrový úsek priblíži rýchlostnú cestu R7 až takmer k Dunajskej Strede." Aktualizovaný dokument Programu pokračovania prípravy a výstavby diaľnic a rýchlostných ciest na roky 2011 až 2014 z decembra 2012, teda z obdobia vlády R. Fica tiež uvádza projekty ciest R7 a D4. "Termíny začatia výstavby úsekov R2 Mýtna – Lovinobaňa v dĺžke 10,1 km (1/2 profil), R4 Kapušany – Lipníky v dĺžke 6 km, R7 Dunajská Lužná – Holice (1/2 profil) v dĺžke 17,5 km, D4 Bratislava ... ...Po roku 2014 sa uvažuje v predloženom harmonograme aj so začatím výstavby úseku rýchlostnej cesty R4 Prešov – severný obchvat a dvoch úsekov rýchlostnej cesty R7 Bratislava, Ketelec – Bratislava, Prievoz a R7 Bratislava – Dunajská Lužná. ...D4 Bratislava Jarovce – Ivanka pri Dunaji sever (dĺžka úseku 23,200 km). Územie, ktorým prechádza diaľnica D4, je na hranici katastrálneho územia Bratislavy, v trase nultého okruhu mesta Bratislavy. Záverečné stanovisko MŽP SR z procesu posudzovania vplyvov stavby na životné prostredie (proces EIA) pre diaľnicu D4 Bratislava, Jarovce – Ivanka sever bolo vydané dňa 28.9.2012. Dňa 7.2.2012 bolo vydané záverečné stanovisko pre úsek Ivanka sever – Rača." Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

program program Analýza dokumente dokument


List, ktorý prišiel do parlamentu od vašich bývalých kolegov AZZ a RUZ, teda od zamestnávateľov, že nesúhlasia s touto verziou (Zákonníka práce, pozn.).

O liste od Asociácie zamestnávateľských zväzov a združení (AZZZ) a Republikovej únie zamestnávateľov (RUZ) sa nám nepodarilo nájsť žiadne informácie.

média vyhláseniach dokumente


Niektoré signály aj zo strany organizátorov sú skôr ako vyjadrením uspokojenia, možnože aj takého relatívneho, že to nebolo horšie. Ale už samotné takéto podujatia vyvolávajú často konflikty a práve aj kvôli budúcnosti, aj kvôli ostatným skúsenostiam naša polícia potrebuje byť možno aktívnejšia a lepšie pripravená, konať preventívne. Pripomeniem aj iné akcie. Napríklad v Šarišských Michaľanoch. Pri futbalových zápasoch, pri návšteve čínskeho prezidenta. Je tu množstvo lekcií aspoň za posledné štyri roky, ktoré hovoria o tom čo treba zlepšiť v konaní, alebo v pripravenosti.

Organizátori proti zabezpečeniu akcie nemali, ako uvádzame vyššie, podstatné námietky. Ešte raz slová Schlessinger (ktorá by určite nemala dôvod políciu chváliť za niečo, čo by v skutočnosti nespravila): "Chcela by som vyzdvihnúť prácu slovenskej polície, štátnej aj mestskej, ktorá nás tu koordinovala a spolupracovala s nami na veľmi vysokej profesionálnej úrovni,".

Schlessinger


Keď hovoríme o číslach, dobre viete, že v roku 2009 bola svetová hospodárska kríza najväčšia v histórii od 30-tych rokov a my sme vám odovzdali na konci roku krajinu s priemerným deficitom s priemerným dlhom a s najvyšším hospodárskym rastom v Európskej únii.

Výrok Roberta Fica o tom, že krajinu odovzdávali vláde Ivety Radičovej s najvyšším hospodárskym rastom v EU sme v minulosti už niekoľkokrát overovali ( Na Telo , 26. októbra 2011). Robert Fico tento výrok napriek tomu zopakoval aj tento krát a to hneď v dvoch reláciách. Aj v tomto prípade výrok hodnotíme ako nepravdivý. R. Fico sa nepoučil a opäť v prípade hospodárskeho rastu nehovorí pravdu. V druhom kvartáli 2010, v čase keď vláda R. Fica odovzdávala krajinu, malo Slovensko hospodársky rast na úrovni 4,4 %. V tom čase mali vyšší hospodársky rast Švédsko 4,5 % a Luxembursko 5,5 % , (Fínsko malo rovnaký hosp. rast ako Slovensko). Eurostat neposkytuje mesačné porovnania vývoja deficitov verejných rozpočtov jednotlivých krajín. Aj časť výroku o priemernom deficite a dlhu v rámci EU sme už overovali v minulosti. Výrok o priemernom deficite sme overovali v Na Telo , 26. októbra 2011. Deficit SR bol za rok 2009 8% HDP. V roku 2010 bol tento deficit na úrovni 7,7%. V oboch rokoch bol však priemerný deficit EÚ nižší . V roku 2009 bol priemerný deficit krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 6,9 % HDP. To znamená, že R. Fico si prispôsobil deficit o 1,1%. Eurozóna mala deficit dokonca ešte nižší a to na úrovni 6,4%. V roku 2010 bol priemerný deficit krajín EÚ 6,6%. To je opäť nižší deficit ako náš o 1,1%. Deficit krajín eurozóny dosiahol v roku 2010 úroveň 6,3%. Z daných údajov vyplýva, že výrok R. Fica je nepravdivý, pretože či už v roku 2009 alebo 2010 bol deficit SR vyšší o 1,1% ako bol deficit krajín EÚ. Dlh SR bol za rok 2009 35,5 % HDP. V roku 2010 bol dlh SR na úrovni 41% HDP. V oboch prípadoch bol priemerný dlh krajín Európskej únie podstatne vyšší ako dlh SR. V roku 2009 bol priemerný dlh krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 74,8 % HDP. Dlh SR bol za rok 2009 35,5 % HDP. To znamená, že priemerný dlh krajín Európskej únie bol o 39,3 % HDP vyšší ako dlh SR. V roku 2010 bol priemerný dlh krajín EÚ (27 krajín) na úrovni 80 % HDP. V roku 2010 bol dlh SR na úrovni 41% HDP. To znamená, že priemerný dlh krajín Európskej únie bol o 39 % HDP vyšší ako dlh SR. Z oficiálnych údajov je zrejmé, že tak v roku 2009 ako aj v roku 2010 bol dlh SR v priemere o 39 % nižší ako bol priemer Európskej únie. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Na Telo
hospodársky rast
Na Telo
Deficit
Dlh


No je to zoznam potravín, ktoré sa najčastejšie alebo často vyskytujú v tom spotrebnom koši a myslím si, že ak povieme, že tam patrí mlieko, všetky druhy mlieka, patrí tam chlieb. Keď sa pozrieme na tú špecifikáciu chleba, tak naozaj je tam obrovské množstvo druhov chleba. Patrí tam maslo. Patrí tam všetko mäso. Je to bravčoviny, je to...Čerstvé mäso. Je to hydina...A ešte dodám, sú tam sladkovodné ryby

Jednotlivé položky zoznamu potravín, na ktoré bude znížená DPH a ktoré zároveň vymenúva premiér Fico, sa skutočne zhodujú s položkami, ktoré majú v spotrebnom koši Slovenska časté zastúpenie a patria aj medzi najčastejšie kupované potraviny. Treba však upresniť, že v zozname je síce uvedené mlieko, no nesmie to byť mlieko, ktoré je zahusťované alebo sladené. Výrok však celkovo hodnotíme ako pravdivý.

TASR
noviny.sk
Denník N
Štatistický úrad


My sme prišli s návrhom, a to je veľmi dôležitá informácia pre verejnosť, a podporíme to v Národnej rade, že nemôže lekár niesť zodpovednosť za vakcínu, ktorú nakúpi štát.

Strana Smer začiatkom marca navrhla , aby zodpovednosť za použitie neregistrovanej vakcíny neniesol lekár ale štát. „Len čo štát kúpi vakcínu, preberá zodpovednosť za to, že s nejakou mierou informácií ju v dobrej viere kúpil, aby pomohla ľuďom," uviedol, vtedy Robert Fico. Jeho tvrdenie hodnotíme ako pravdivé.fico

navrhla


Podielové dane sa prideľujú na základe sčítania obyvateľstva, nie na základe trvalého pobytu

Pri prideľovaní výnosu z daní vyšším územným celkom, ktoré spomína Uhler, sa berú do úvahy ukazovatele odvodené od počtu ľudí s trvalým pobytom v kraji. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. O rozdelení výnosu dane vyšším územným celkom hovorí Nariadenie vlády o rozdeľovaní dane z príjmov územnej samospráve vo svojom treťom paragrafe nasledovne:

Nariadenie vlády


Smer použil svoju hrubú silu, ktorou v parlamente disponuje na to, aby nám zatvoril ústa a aby tú rozpravu obštruoval. (rozprava o stave súdnictva a odvolávaní T. Boreca pozn.)

Mimoriadna schôdza NRSR o odvolaní ministra spravodlivosti Tomáša Boreca sa odkladá na 20. 11. 2012. NRSR nebola uznášaniaschopná bolo prítomných len 69 poslancov a potrebných je aspoň 76. Zo SMERU bolo neprítomných až 71 poslancov.

NRSR


... ku cirkvám sa dnes na Slovensku hlási drvivá väčšina obyvateľstva, je to niečo nad 70 %...

Podľa posledných údajov o sčítaní obyvateľov, domov a bytov z roku 2011 (.xls) sa ku cirkvám hlási približne 75,5 % obyvateľov. Z celkového počtu obyvateľov 5 397 036 sa ku registrovaným cirkvám na Slovensku hlási 4 076 897 obyvateľov, čiže 75,5 %. Ku iným než registrovaným cirkvám sa hlási 23 340 obyvateľov (0,4 %). K ateistom sa hlási 725 362 (13,4 %) obyvateľov a nezistených je 571 437 (10,6 %) obyvateľov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


Každý piaty sudca je dnes v príbuzenskom vzťahu s iným sudcom.

Podobný výrok sme overovali už v relácii V politike 15. decembra 2013. Vtedy Hrušovský tvrdil, že každý štvrtý sudca je v príbuzenskom vzťahu. Oceňujeme, že tentokrát už Hrušovský správne uvádza, že podľa Transparency International, je každý piaty sudca v príbuzenskom vzťahu. To či je alebo nie je sudca v príbuzenskom vzťahu s iným sudcom sa dá zistiť len na základe majetkových priznaní sudcov, ktorí sú v nich povinní zaznačiť mená blízkych osôb v justícii. Tieto údaje z majetkových priznaní sudcov spracoval portál otvorenesudy.sk (Transparency International Slovensko). Citujeme zistenia, ktoré publikovali prostredníctvom blogu : "Zo sudcovských priznaní za minulý rok vyplýva, že z 1383 aktívnych sudcov, ktorí minulý rok podali majetkové priznanie, má blízky rodinný vzťah k inému sudcovi či zamestnancovi na súdoch 277 z nich, čiže každý piaty ." Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
otvorenesudy.sk
blogu