Po 10 rokoch vidíme, že práce nepribudlo, dialnice nie sú, rozdiely medzi regióny sa nie že neznižujú, ale skôr prehlbujú, slovenských potravín je v obchodoch menej, a ešte aj v rovnakých značkách sa tu vyrábajú výrobky ako keby 4. kategórie.

Výrok o regionálnych rozdieloch sme už overovali a označili za pravdivý. Podľa ÚPSVaR bol počet nezamestnaných v druhom štvrťroku 2004 399 tisíc ľudí, v máji 2004 bol stav uchádzačov o zamestnanie 410 tisíc. Podľa posledných údajov rovnakého zdroja bol počet nezamestnaných v marci 2014 402 tisíc. Podiel slovenských potravín na pultoch obchodov je sám o sebe problémov vyčíslenia a metódy, keďže je potraviny vyrobené či vypestované na Slovensku môžu byť balené v zahraničí čí naopak a označovanie týchto výrobných procesov môže byť mätúce pri klasifikácii potraviny a ako slovenská. V októbri 2013 predseda Slovenskej poľnohospodárskej a potravinovej komory Milan Semančík na tému podielu slovenských výrobkov vyhlásil, že: "Zastúpenie domácich potravín na vnútornom trhu je stále pod hranicou 50 %, s čím nemôžeme absolútne byť spokojní. Ak zoberiem do úvahy rôzne metodiky merania podielu, tak podiel vychádza od 32 % do 50 %. Treba teda povedať, že viac ako 50 % tovaru na pultoch obchodných reťazcov je z dovozu, pričom takáto situácia pretrváva už dlhší čas," "V roku 2004, teda v roku vstupu SR do EÚ, sa tento podiel pohyboval na úrovni 60 %. Odvtedy postupne podiel naďalej klesá," Semančík i napríklad informácie Ministerstva pôdohospodárstva v septembri roku 2013 potvrdili i že tento podiel variuje i pri jednotlivých druhoch potravín a jednotlivých reťazcov. Čo sa týka diaľníc, Jozef Viskupič pravdepodobne narážal na to, že mnohé diaľničné projekty stále nie sú dostavané a ich termíny sa posúvajú. Je to v prvom rade pravda o hlavnom spojení D1 medzi Bratislavou a Košicami, ale aj o diaľnici na Ukrajinu . Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali

ÚPSVaR

Ministerstva pôdohospodárstva

hlavnom

Ukrajinu


Pre nás je rovnako veľmi dôležité, že sa nám podarilo na základe prijatého zákona poslancami na prelome júna, júla zmeniť zákon, podľa ktorého sme dnes týchto, tieto pozemky (kde má v budúcnosti stáť závod Jaguar, pozn.) vrátili naspäť pôvodným vlastníkom. A vlastne potenciálni špekulanti, ktorí tam boli, sa nikdy nedostanú k peniazom.

Podľa Okresnej prokuratúry v Nitre bol narušený Zákon o nadobúdaní poľnohospodárskeho pozemku (ktorý nadobudol účinnosť v júli 2015). Pozemky pri Nitre, na miestach, kde má stavať závod firma Jaguar Land Rover, odkúpené za podpriemerné ceny spoločnosťou Poľnohospodárska pôda s.r.o. budú vrátené pôvodným majiteľom. Výrok považujeme za pravdivý.

zákonov pozemkov majiteľom spoločnosť


Plyn sme mohli brať cez Ukrajinu, cez rúru lacno a musíme kupovať 4× drahší plyn.

V dôsledku zastavenia tranzitu cez Ukrajinu musí Slovensko počítať s miernym zvýšením ceny plynu. Môžu za to najmä tranzitné poplatky, keďže cenu samotnej suroviny, podobne ako v prípade ruského plynu, určuje trh. Cena plynu sa síce v dôsledku zastavenia ukrajinského tranzitu krátkodobo zvýšila, veľmi rýchlo sa však vrátila na predchádzajúcu úroveň. Z cenovej úrovne, o ktorej hovorí Andrej Danko, plyn stúpal už od jesene 2021 a to okrem vplyvov počasia aj v dôsledku manipulácie s dodávkami zo strany Ruska. Jeho výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Koniec tranzitu cez Ukrajinu priniesol krátkodobé zvýšenie cien

Začiatkom roka 2025 vypršala platnosť zmluvy medzi ruským Gazpromom a Ukrajinskou spoločnosťou Naftogaz, ktorá zabezpečovala tranzit zemného plynu do Európy.

Kyjev zámer nepredĺžiť kontrakt o tranzite ruského plynu avizoval vopred dlhší čas. Svoje rozhodnutie zdôvodnil ozbrojeným konfliktom s Ruskom, ktoré predajom surovín čiastočne financuje svoje vojnové ťaženie na Ukrajine.

Putin navyše 26. decembra 2024 pre agentúru Interfax uviedol , že Ukrajina mala záujem o obnovenie kontraktu, Rusko ho však podmienilo stiahnutím ukrajinskej žaloby na Gazprom z arbitrážneho súdu.

Agentúra Bloomberg 2. januára informovala , že v dôsledku tohto očakávaného kroku európske ceny plynu naozaj vzrástli o 4,3 % na takmer 51 eur. Stalo sa tak v prvý obchodný deň po tom, čo Ukrajina zastavila tranzit ruského plynu. Išlo však len o prechodné obdobie, v nasledujúcich dňoch plyn na hlavnej holandskej burze postupne klesol na 44 eur za megawatthodinu.

Za podobnú cenu sa pritom plyn na burze predával aj v polovici augusta 2024, v čase, keď ešte nebolo jasné, či ruský plyn naozaj prestane do Únie prúdiť a najmä či sa nenájde alternatívne riešenie.

Tieto ceny sú stále veľmi ďaleko od úrovne z augusta 2022, kedy sme zažívali najsilnejšiu energetickú krízu a ceny zemného plynu prekročili hranicu 300 eur za MWh.

Ceny však opätovne stúpli nad 47 eur za megawatthodinu po správach o útokoch na ruské plynovody a po oznámení nových amerických sankcií proti ruskému energetickému sektoru.

Podľa ruského ministerstva obrany sa Ukrajina pokúsila podniknúť dronový útok na kompresorovú stanicu plynovodu TurkStream, ukrajinské ministerstvo zahraničných vecí agentúre Reuters bezprostredne neodpovedalo na žiadosť o komentár.

Zdroj: Trading Economics

Ruský plyn nie je lacnejší

Samotný ruský plyn nie je pre Slovensko výhodnejší, jeho cena je porovnateľná s ostatnými európskymi dodávateľmi. Cena, ktorú si Gazprom za ruský plyn účtuje, sa odvíja od cenového vývoja na burze rovnako, ako aj pri ostatných dodávateľoch. Pre Energie-portal.sk to potvrdil Slovenský plynárenský priemysel, ktorý má s Gazpromom uzatvorenú zmluvu.

Lacnejšia je však jeho preprava už existujúcimi plynovodmi z Ruska. Čím dlhšiu trasu musí plyn prejsť, tým viac sa zvyšujú poplatky za tranzit, ktoré si jednotlivé krajinu účtujú. Slovensko tak musí počítať v dôsledku zastavenia tranzitu cez Ukrajinu so zvýšením poplatkami za tranzit.

Ceny plynu rastú od jesene 2021

Cena plynu na burze sa v posledných rokoch výrazne zvyšovali, rozhodnutie Ukrajiny však v tomto vývoji hralo vedľajšiu rolu.

Európske ceny plynu začali výrazne rásť už na jeseň 2021, čo bolo spôsobené viacerými faktormi vrátane geopolitických napätí a manipulácií s dodávkami zo strany Ruska. Gazprom neplnil európske zásobníky plynu, ktoré mal v správe, čo ďalej zvyšovalo neistotu na trhu a tým pádom aj ceny.

V decembri 2021 sa cez plynovod Jamal zastavili dodávky plynu úplne, pričom plyn prúdil reverzne z Nemecka do Poľska.

Viacerí politici a energetickí analytici však tvrdili , že Rusko zámerne znižovalo dodávky plynu do EÚ, čím zvyšovalo tlak na schválenie prevádzky Nord Stream 2.

Problém s dodávkami plynu mala ruská strana aj po začiatku invázie na Ukrajinu, čím sa zvyšovala aj cena tejto komodity.

Zdroj: Trading Economics

Ruský Gazprom znížil dodávky cez plynovod Nord Stream 1 na 40 % kapacity v júni 2022 a následne na 20 % v júli 2022, čo odôvodnil technickými problémami. Tieto kroky viedli k nárastu cien plynu na európskych trhoch, pričom v auguste 2022 dosiahli ceny historické maximá. Európska komisia vtedy uviedla , že Rusko využíva plyn ako politický nástroj, keďže by mohlo posielať plyn do Európy inými cestami.

vypršala
avizoval
uviedol
podmienilo
informovala
vzrástli
klesol
predával
prekročili
stúpli
pokúsila
Trading Economics
odvíja
preprava
rásť
neplnil
zastavili
tvrdili
Trading Economics
znížil
dosiahli
uviedla


Sú tam napr. podmienky (pozn. v novom zákone o RTVS), ktoré vylučujú súčasného riaditeľa, aby vôbec znova kandidoval na túto funkciu alebo kandidoval na funkciu člena rady, pretože takýto človek alebo teda členom tejto rady nemôže byť človek, ktorý absolvoval osobný bankrot.

Vládny návrh zákona o Slovenskej televízii a rozhlase obsahuje podmienku týkajúcu sa osobného bankrotu. Súčasný riaditeľ RTVS, ktorý v minulosti absolvoval osobný bankrot, je na základe týchto podmienok vylúčený z kandidatúry. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Osobný bankrot je zákonom upravený proces, ktorým sa fyzická osoba, podnikateľ alebo fyzická osoba nepodnikateľ môže oddlžiť od svojich dlhov. Súčasný riaditeľ RTVS Ľuboš Machaj mal vypísaný konkurz o oddlžení 29. mája 2020. Dlh súvisel s pôžičkou na záchranu rádia Twist, za ktorú ručil vlastným majetkom.

Vládny návrh zákona o Slovenskej televízii a rozhlase a o zmene niektorých zákonov, ktorý vláda schválila 24. apríla 2024 uvádza, že:

„Za člena rady možno vymenovať alebo zvoliť odborníka […], voči ktorému nebolo vydané právoplatné rozhodnutie o jeho oddlžení podľa osobitného predpisu […]” ( § 12 ods. 1 );

a

“Za generálneho riaditeľa možno zvoliť fyzickú osobu, ktorá […] spĺňa podmienku, že voči nej nebolo vydané právoplatné rozhodnutie o jeho oddlžení podľa osobitného predpisu” ( § 12 ods. 1 b ).

Podmienky nového zákona teda súčasného riaditeľa RTVS vylučujú z možnej kandidatúry na člena rady a generálneho riaditeľa Slovenskej televízie a rozhlasu.

zákonom
konkurz
súvisel
schválila
§ 12 ods. 1
§ 12 ods. 1 b


V tomto roku sa veľa vecí potvrdilo, že počas sezónnych prác pribúda dohodárov. Veď od začiatku roka ich pribudlo 100 000

Podľa Sociálnej poisťovne bolo k 31. augustu 2014 evidovaných 461 065 dohodárov. Demagog.SK nepozná stav počtu dohodárov, ktorý eviduje Sociálna poisťovňa v januári 2014. Na portáli Sociálnej poisťovne sa nachádza len údaj z augusta 2014. Faktom však je, že číslo 100-tisíc dohodárov nemusí byť nesprávne, keďže podľa INESS hovoril, že medzi februárom a júnom v minulých rokoch stúpol počet uzatvorených dohôd o takmer zhodne o 85 tisíc (2012) a 83 tisíc (2013). Pre chýbajúce dáta za január 2014 hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 29.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Sociálnej uzatvorených


Na tom si robili politickú kampaň všetci tí, ktorí dneska tvoria vládnu koalíciu,  že sa vymedzovali voči predchodcom, že zlepenec, rozhádaní, nefungujú a pod.  a dnes sme svedkami toho, že majú tesnú väčšinu jedného hlasu, rozpočet im náhodou prešiel 79. Zákony im prechádzajú 76 hlasmi. (...) Občas nie sú uznášaniaschopní, lebo sa niekto postaví na zadné, ako napr. pán kolega Migaľ.

Predstavitelia vládnej garnitúry v minulosti kritizovali vládu pre hádky či chaos, súčasnej koalícii sú však po roku vládnutia vyčítané podobné nedostatky. V posledných mesiacoch sme boli svedkami viacerých slovných výmen medzi koaličnými stranami ale aj medzi predstaviteľmi jednotlivých klubov. Niekoľkým rebelujúcim poslancom vládnej koalície sa podarilo pri viacerých zákonoch zablokovať parlament. Situácia vyústila až do bodu, že vládna koalícia bola nútená viaceré návrhy preložiť až na februárovú schôdzu. Navyše sa koalícia dlhodobo nevie dohodnúť na viacerých personálnych nomináciách. Výrok Tomáša Szalaya preto hodnotíme ako pravdivý.

Keď boli predstavitelia súčasnej vládnej garnitúry v opozícii kritizovali vtedajšiu vládu pre jej spory, ktoré prenikali na verejnosť, chaos pri vládnutí či neschopnosť sa dohodnúť. Viacerí predstavitelia hovorili o „vláde chaosu“, líder opozície Fico ju označil pojmom zlepenec , ktorým v minulosti označoval vládu Ivety Radičovej.

Súčasnej vládnej koalícii sú však po roku vládnutia vyčítané podobné nedostatky. V posledných mesiacoch sme boli svedkami viacerých slovných výmen medzi predstaviteľmi jednotlivých strán. Mediálne odkazy si posielajú najmä predstavitelia Hlasu a SNS.

Nezhody však nie sú len v koalícii ale aj v rámci jednotlivých poslaneckých klubov. Ostré slová padali najmä v spore medzi poslancami okolo Rudolfa Huliaka a Andrejom Dankom.

Nezhody sa, napriek opakovaným uisteniam premiéra, pretavili aj do problémov pri presadzozvaní zákonov.

S vládnou koalíciou prestali hlasovať traja poslanci okolo Rudolfa Huliaka, vláda tak mohla naisto počítať len zo 76 hlasmi, čo predstavuje krehkú väčšinu.

Neskôr začali nesúhlas s niektorými návrhmi prejavovať poslanci Hlasu okolo Samuela Migaľa, ktorí už predtým v septembri nehlasovali za odvolanie Michala Šimečku z postu predsedu parlamentu.

Poslanci okolo Migaľa sa niekoľkokrát odmietli prezentovať pri hlasovaní, následkom čoho nebol parlament uznášaniaschopný.

Situácia vyústila až do bodu, že vládna koalícia bola nútená viaceré návrhy preložiť až na februárovú schôdzu.

Navyše sa koalícia dlhodobo nevie dohodnúť ani na personálnych nomináciách. Voľbu predsedu parlamentu, ktorý podľa koaličnej zmluvy patrí strane Hlas, blokuje SNS. Ani zaplniť uvoľnenú pozíciu ústavného sudcu nedokáže vládna väčšina už vyše roka. Zhodnúť sa nevie ani na voľbe členov rady STVR, bez ktorej zas nemôže byť vymenovaný riaditeľ.

Napriek týmto problémom väčšina zákonov koalícii stále prechádza , rozpočet bol dokonca schválený 79 hlasmi, keďže zaň hlasovali aj rebelujúci poslanci.

kritizovali
vládu
pre
predstavitelia
hovorili
zlepenec
označoval
odkazy
posielajú
Ostré slová
padali
uisteniam
prestali
hlasovať
nehlasovali
niekoľkokrát
odmietli
viaceré
blokuje
zaplniť
Zhodnúť
prechádza
schválený


Oni sa rozhodli ísť do dane z pridanej hodnoty a bol som vtedy poslancom Národnej rady a vyjadroval som sa k týmto veciam a poviem vám to, čo som povedal vtedy, že cesta späť nevedie.

Peter Kažimír v rozprave v NR SR dňa 30. novembra 2010, teda v deň, kedy sa hlasovalo o zvyšovaní dane z pridanej hodnoty z 19% na 20% jednoznačne vyhlásil nesúhlas s týmto zvyšovaním dane avšak netvrdil, že cesta späť nevedie.

TU


Je tam jediná výnimka a to je tá, keď v situácii, keď ten človek sa v tej krajine narodil alebo keď má manželku z tej danej krajiny alebo teda manžela. A to sú jediné dve výnimky, ktoré v súčasnom právnom stave sú. (v Slovenskom "odvetnom" zákone o občianstve, pozn.)

Novela zákona č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky s účinnosťou od 17. júla 2010 uvádza dve výnimky . Občan SR slovenské štátne občianstvo nestratí v prípade, ak cudzie občianstvo nadobudol v súvislosti s uzavretím manželstva s občanom iného štátu. Platí to však len za predpokladu, že cudzie štátne občianstvo manžela nadobudol za trvania spoločného manželstva. Druhým prípadom, kedy k strate slovenského štátneho občianstva nedochádza je, ak dieťa cudzie štátne občianstvo nadobudne narodením.

výnimky


...z júna roku 880 je Industria Tue, čiže bolo výročie okrúhle...

Bulou Industria Tue v roku 880 povolil pápež Ján VIII. sloviensku bohoslužbu na Veľkej Morave s tým, že sa evanjelium sa malo prečitať najprv po latinsky. Svätopluka a jeho ľud prijal pápež pod ochranu Svätej stolice, a tým ho uznal za rovnocenného kresťanského panovníka v Európe. Zdroj: Škvarna, D. a kol.: Lexikón svetových dejín - 2. vyd. Bratislava. S.21


Veď len posledné číslo, ktoré bolo zverejnené tento týždeň, pokles počtu eseročiek o 9 000.

Jozef Mihál pravdepodobne referuje k článku z Hospodárskych Novín , kde sa píše o zániku až 9000 firiem v roku 2014. No graf pri článku aj údaje Štatistického úradu ukazujú, že celkový p očet eseročiek sa v roku 2014 v porovnaní s rokom 2013 zvýšil. Mihál nesprávne interpretuje štatistiku. Keďže Jozef Mihál hovorí o celkovom počte spoločností s ručeným obmedzením, nie o počte zaniknutých podnikov, hodnotíme výrok ako zaavádzajúci.

Hospodárskych Novín
graf
Štatistické úradu


Pán Frešo, v roku 2008, keď prvý krát začala veľká hospodárska kríza pôsobiť aj u nás, po prvý raz sedela rada, kde sedeli aj bankári. A veľmi striktne došlo k dohodám a veľmi jasne sa definoval priestor, kde je úloha štátu.

Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


U nás zároveň platí, že nám stúpa počet živnostníkov s výškou nezamestnanosti v regiónoch, takže mnohí takto riešia svoje zamestnanie, lebo si inak nevedia nájsť prácu.

Relevantné údaje o počte živnostníkov podľa jednotlivých regiónov/krajov sa nám nájsť nepodarilo, preto ich nevieme porovnať s mierou/výškou nezamestnanosti.


A ešte druhá poznámka, aby som dokončil, vy veľmi dobre viete, že s výnimkou možno dvoch malých, menej trhovo významných bánk na Slovensku, všetky ostatné banky na Slovensku sú súčasťou, keď nie stredoeurópskeho koncernu, nadnárodného, tak celoeurópskeho nadnárodného koncernu.

Portál SME uvádza päť najväčších bánk za prvý polrok 2011 v tomto poradí: 1.Slovenská sporiteľňa - Erste bank group 2.VÚB - Intesa SanPaulo 3.Tatra banka - Raiffeisen Bank International 4.ČSOB - KBC Belgicko 5.UniCredit - Unicredit Group Je pravdou, že z 15 bánk na Slovensku 11 patrí európskym a americkým finančným skupinám, v prípade Záručnej a rozvojovej banky je 100% akcionárom Ministerstvo financií Slovenskej republiky, hlavným akcionárom Poštovej banky je Istrokapital SE, Prima banku Slovensko (bývalá Dexia) a Privatbanku vlastní Penta Investments. Ponúkame prehľad slovenských bánk a ich materských spoločností, ako sú uvedené na internetových stránkach jednotlivých bánk. Československá obchodná banka, a.s. - KBC ČSOB stavebná sporiteľňa, a. s. - KBC Belgicko EXIMBANKA SR - Exportno-importná banka - Eximbank USA OTP Banka Slovensko, a. s. - OTP Bank Nyrt. Maďarsko Poštová banka, a.s. - Istrokapital SE Prima banka Slovensko, a. s. - Dexia po novom; Penta investments Privatbanka, a. s. - Penta investments Prvá stavebná sporiteľňa, a. s. - Slovenská štátna sporiteľňa, š. p. ú. - v súčasnosti pôsobí pod názvom Slovenská sporiteľňa, a. s. , nemecká Bausparkasse Schwäbisch Hall AG a rakúska Raiffeisen Bausparkassen Managementservice und Beteiligungsges.m.b.H. - v súčasnosti pôsobí pod názvom Raiffeisen Bausparkassen Holding GmbH. Slovenská sporiteľňa, a. s. - Erste bank group Slovenská záručná a rozvojová banka, a. s. - 100% Ministerstvo financií Slovenskej republiky Tatra banka, a. s. - Raiffeisen Bank International UniCredit Bank Slovakia, a. s. - Unicredit Group VOLKSBANK Slovensko, a. s. - rakúska spoločnosť Volksbank International AG (VBI). 100 % akcionárom VBI je ruská Sberbank Všeobecná úverová banka, a. s. - Intesa San Paulo Wüstenrot stavebná sporiteľňa, a. s. - Wüstenrot

SME


Toto je účasť poslancov na zasadnutiach NR SR. Za môjho obdobia to bolo takmer 90%. Za obdobia pána Pašku to bolo takmer 86% a za obdobia pána Hrušovského 78%. Toto je výsledok práve toho nekompromisného dodržiavania pravidiel.

Podľa serveru DoTankoch.sk bola v období predsedníctva Pavla Hrušovského (2002-2006) priemerná účasť poslancov na zasadaniach parlamentu 84% . V období predsedníctva Pavla Pašku (2006-2010) 87% a v období Richarda Sulíka (2010-2011) 91% . Pre zaujímavosť, priemerná dochádza v období predsedníctva Jozefa Migaša (1998-2002) bola 63% . Za predchádzajúce obdobia nie sú údaje dostupné. Napriek tomu, že Richard Sulík podhodnotil výsledok z obdobia Pavla Hrušovského, výrok uznávame ako pravdivý . Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

DoTankoch.sk


„Jsem přesvědčen, že dochází k dramatické změně eurozóny z měnové na fiskální unii. Je to dramatická změna podmínek, něco jiného, než odsouhlasili občané v roce 2003 v referendu,“ prohlásil včera (tj. 30.1.2011) v Bruselu premiér Nečas a zopakoval požadavek, že o paktu by se mělo konat všelidové hlasování, a to při přijímání eura.

Referendum o vstupu České republiky k Evropské unii proběhlo 13. a 14. června 2003, přičemž 77,33% procent oprávněných voličů se vyslovilo pro vstup. Za účelem konání referenda byl přijat ad hoc ústavní zákon č. 515/2002 Sb . Podle u vedeného ústavního zákona zněla otázka pro referendum následovně: „ Souhlasíte s tím, aby se Česká republika stala podle smlouvy o přistoupení České republiky k Evropské unii členským státem Evropské unie? “ (Zdroj: Ústavní zákon 515/2002 Sb, 14. listopadu 2002) Smlouva mezi Belgickým královstvím, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Portugalskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Českou republikou, Estonskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Polskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou o přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii v článku 1 paragrafu 2 uvádí, že „[p] odmínky přijetí a úpravy smluv, na nichž je Unie založena, jež si toto přijetí vyžaduje, jsou stanoveny v aktu připojeném k této smlouvě. Ustanovení uvedeného aktu tvoří nedílnou součást této smlouvy .“ (Zdroj: Smlouva ... o přistoupení k Evropské unii) Podle článku 2 Aktů o přistoupení (.pdf) České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské se „[o] de dne přistoupení […] ustanovení původních smluv a aktů přijatých orgány Společenství a Evropskou centrální bankou přede dnem přistoupení stávají závaznými pro nové členské státy a uplatňují se v těchto státech za podmínek stanovených v uvedených smlouvách a v tomto aktu .“ Původními smlouvami se dle článku 1 Aktů rozumí a)„ Smlouva o založení Evropského společenství („Smlouva o ES“) a Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii („Smlouva o Euratomu“), ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před tímto přistoupením .“ b)„ Smlouva o Evropské unii („Smlouva o EU“), ve znění pozdějších smluv nebo jiných aktů, které vstoupily v platnost před tímto přistoupením .“ (Zdroj: Akty o přistoupení ... k Evropské unii) V době přistoupení ČR k EU pak platil výše uvedené smlouvy ve znění smlouvy z Nice. Podle článku 4 Aktu o přistoupení se „[k] aždý nový členský stát […] účastní hospodářské a měnové unie ode dne přistoupení jako členský stát, na který se vztahuje výjimka .“ (Zdroj: Akty o přistoupení ... k Evropské unii) ČR se přijetím „smlouvy o přistoupení k EU“ stala členem HMU a zavázala se přijmout společnou měnu euro jakmile splní tzv. konvergenční kritéria. Nicméně i v době, kdy je se na ni vztahuje výjimka, je smluvně zavázána dodržovat kritéria Paktu o stabilitě a růstu, avšak není možné vůči ČR uplatňovat sankce. Sankce je možné uplatňovat jen vůči členským státům se společnou měnou euro. Česká národní banka pak se zjednodušením Pakt stability a růstu popisuje následovně: „ Pakt stability a růstu (oficiální, ale neužívaný název je Pakt o stabilitě a růstu) zavazuje členské státy udržovat rozpočty ve střednědobém období blízko vyrovnaným, nebo v přebytku. To členským státům umožňuje počítat s cyklickými fluktuacemi při udržování deficitu veřejných financí pod hranicí 3 % HDP. Deficit nad tímto limitem je považován za nadměrný kromě případů, je-li přechodný a vznikl-li za výjimečných okolností. Tento systém má svoji preventivní a varovnou složku. Prevence je založena na pravidelném dohledu a na systému předběžného varování, což umožňuje provést v případě potřeby nezbytné korekce. Členské státy předkládají své programy stability (země eurozóny), nebo konvergenční programy (země mimo eurozónu), ve kterých si stanovují střednědobé cíle a cestu k jejich dosažení. Programy jsou vyhodnocovány Evropskou komisí (EK). Toto vyhodnocení je podkladem pro stanovisko Rady, která monitoruje realizaci programů. V případě výrazné odchylky od programu předkládá Rada danému členskému státu doporučení, jak takový schodek během určité doby odstranit .“ (Zdroj: ČNB) Petr Nečas v souvislosti s přijetím návrhu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii, ke které ČR nepřipojila svůj podpis, ve svém výroku mluví o tom, že „[j] e to dramatická změna podmínek, něco jiného, než odsouhlasili občané v roce 2003 v referendu .“ Návrh Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii (.pdf) stejně jako Pakt o stabilitě a růstu požaduje po smluvních stranách udržovat vyrovnané či přebytkové rozpočty. Na rozdíl od Paktu o stabilitě a růstu umožňuje strukturální deficit 0,5% HDP při plnění střednědobých cílů nebo 1% HDP u států plnících střednědobé cíle, u nichž je celkové zadlužení výrazně pod 60% HDP a je jen malé riziko udržitelnosti veřejných financí. Smlouva o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii oproti od Paktu o stabilitě a růstu po smluvních stranách, jejich celkový dluh převyšuje 60% HDP, aby tento dluh snižovaly ročně v průměru o 1/20. Další změnou je zavedení automatických sankcí při nedodržení smluvních ustanovení, přičemž k jejich odvrácení je třeba kvalifikované většiny států eurozóny. V Paktu o stabilitě a růstu byla situace opačná, když se pro zahájení řízení o nadměrném schodku veřejných financí musela souhlasit kvalifikovaná většina států společnou měnou eurem. Posledním novým zásadním opatřením je povinnost smluvních stran Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii zavést opatření uvedená v tzv. fiskálním kompaktu (tj. hlavě III, článku 3 Smlouvy) do svých právních řádů, nejlépe ústavní formou. (Zdroj: Návrh Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii) Na základě výše uvedeného je tak možné s určitými výhradami potvrdit výrok Petra Nečase, že přijetím Smlouvy o stabilitě, koordinaci a vládnutí v hospodářské a měnové unii by došlo k zásadní (jeho slovy „dramatické“) změně podmínek, které občané ČR odsouhlasili v referendu. !!!!!!!Keďže si moje odôvodnenie upravoval, nechcem ti to ničiť a netuším kam dať tú časť s definíciou fiškálnej únie, ktorú od nás chcel Matej. Tak ti ju sem vložím aspoň takto, iný spôsob ma nenapadá, prepáč: Problém může nastat se samotnou definicí fiskální unie. Všeobecná definice považuje fiskální unii za přesun rozhodování o fiskálních a daňových politikách členských států na společné instituce. Podle Joe Weisenthala existuje také rozdíl německého a francouzského vysvětlení pojmu. To německé tvrdí, že ve fiskální unii státy, které se dostanou do rozporu s Paktem stability a růstu budou mít povinnost opustit některé části své fiskální suverenity. Francouzská definice je více změřená na konvergenci v oblasti daňové politiky, sociálních systémů a regulací pracovního trhu. Z fiskálního hlediska Pakt upravuje následovné: • Rozpočtový schodek nesmí překročit 3% HDP a deficit veřejných financí musí dosáhnout úroveň pod 60% HDP. • Vládní rozpočty musí být v rovnováze nebo přebytku. Roční strukturální deficit nesmí překročit 0,5% nominálního HDP. Krajiny s úrovní vládního deficitu značně pod 60% a s nízkým rizikem ohrožení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí můžou dosáhnout strukturální deficit ve výšce maximálně 1,0% HDP. • Toto pravidlo se stane součástí národních právních systémů na ústavní nebo ekvivalentní úrovni. Zároveň dojde k zavedení korekčního mechanizmu v případě odchylky, a to na základě principů navržených EK. Ověření tohoto pravidla na vnitrostátní úrovni bude v kompetenci Soudního dvora. • Členské státy budou muset přijmout opatření, které jsou nevyhnuté pro dobré fungování eurozóny za účelem plnění cílů jako posilnění konkurenceschopnosti, podpory zaměstnanosti a přispívaní udržitelnosti veřejných financí a posilnění finanční stability. Největší ekonomické reformy by měli být prodiskutované popředu, a v případě nutnosti koordinované mezi členy a s institucemi EU. • Realizace programu a ročních rozpočtových plánů v souladu s paktem bude kontrolována EK a Radou. • Krajiny eurozóny a předseda EK se budou scházet nejméně dvakrát za rok, nečlenové se budou moci zúčastnit alespoň jednou za rok. Vzhledem na koordinaci rozpočtových programů a plánů a kontrolu jejich zavedení EK a Radou, můžeme hovořit o společné fiskální politice. V případě federálních struktur se otvírá otázka, jestli vytváří tzv. Eurosummity něco jako orgán složený z hlav států a vlád zemí eurozóny. Soudní dvůr se však svými kompetencemi kontroly a trestání členů se tímto orgánem jeví. V oblasti daňové politiky však k unifikaci zatím nedochází. Samotná EK se po summitu v prosinci 2011 zabývajícím se přípravou tohoto paktu vyjádřila , že dochází k nastoupení na cestu směrem k fiskální unii, samotný pakt za přechod k fiskální unii však neoznačila.

ústavní zákon č. 515/2002 Sb

Smlouva

Aktů o přistoupení

Joe Weisenthala

Pakt

vyjádřila


Komora živnostníkov súhlasila s tými návrhmi, pretože garantujú že ten živnostník napriek tomu ako sa bude snažiť celých 40 rokov, bude ho čakať aspoň o niečo serióznejší dôchodok.

Výrok Roberta Kaliňáka hodnotíme ako pravdivý. Novela zákona o sociálnom poistení by mala vyriešiť nízke dôchodky živnostníkov. Tiež je pravdou, že po sérií rokovaní s novelou súhlasili živnostníci v zastúpení Slovenského živnostenského zväzu. SMER-SD sa pokúša problém s nízkymi dôchodkami živnostníkov vyriešiť prostredníctvom zvýšenia odvodov pre živnostníkov. Toto má zabezpečiť schválená v NR SR novela zákona o sociálnom poistení , s ktorou naozaj živnostníci, konkrétne Slovenský živnostenský zväz, súhlasili. SŽZ (18. júna 2012):

novela zákona o sociálnom poistení
SŽZ
Pravda


Smer odmietol hlasovať za zmenu ústavy v tej istej veci, v ktorej predtým robil referendum za 10 miliónov eur.

Poslanecký klub Smer-SD neodmietol hlasovať za zmenu ústavy v otázke predčasného skončenia volebného obdobia Národnej rady, ale hlasoval proti takej podobe návrhu, ktorý neobsahoval možnosť rozhodnúť o predčasnom skončení na základe referenda. Práve otázka, či by mali mať občania možnosť rozhodnúť v referende o predčasnom skončení volebného obdobia, bola súčasťou referenda, ktoré strana pripravila.

Návrh zákona , ktorým sa mení ústava a umožňuje sa predčasné skončenie volebného obdobia Národnej rady, prešiel tromi čítaniami a hlasovalo sa celkovo desaťkrát, pričom poslanci z klubu Smer-SD, vrátane Juraja Blanára, hlasovali „ za” v šiestich prípadoch. V prvom čítaní podporili pôvodný návrh zákona , pridelenie výborom a skrátenie lehoty k návrhom v rozprave. V druhom čítaní podporili procedurálne návrhy poslancov Borisa Suska (Smer-SD) a Martina Beluského (nezaradený) a námietku poslanca Borisa Suska. Ďalej odmietli a hlasovali proti návrhom poslancov Juraja Šeligu (nezaradený) a Márie Kolíkovej (SaS). Do tretieho čítania išiel návrh zákona s pozmeňujúcim návrhom Márie Kolíkovej, ktorý vypustil možnosť uskutočniť predčasné skončenie volebného obdobia NR SR na základe referenda. Poslanecký klub Smer-SD hlasoval proti takému konečnému zneniu.

Referendum, ktoré sa konalo 21. januára 2023, obsahovalo otázku na možnosť uskutočniť predčasné skončenie volebného obdobia NR SR referendom.

Náklady na referendum boli vyčíslené na viac ako desať miliónov eur a rozdelené medzi štátne rozpočty pre roky 2022 a 2023 .

Návrh zákona
prešiel
podporili
návrh zákona
pridelenie výborom
skrátenie lehoty
Borisa Suska
Martina Beluského
námietku
Juraja Šeligu
Márie Kolíkovej
išiel
pozmeňujúcim návrhom
hlasoval
konalo
obsahovalo
2022
2023


Jednoducho a jasne vyčíslené, že koľko chýba, tento rok 300 miliónov euro a budúci rok 1,5 miliardy eur.

Podľa viacerých dostupných informácií, ktoré sa nám podarilo nájsť sa zdá, že celková suma, ktorú bude potrebné ušetriť tento a ďalší rok je 1,5 mld eur a nie 1,8 mld eur, ako uvádza Robert Kaliňák. Táto informácia je v súlade s vyjadreniami Ivana Mikloša, Petra Kažimíra, Roberta Fica a komentáru Inštitútu finančnej politiky. Toto číslo nám vyšlo aj pri jednoduchom prepočte podľa plánu štáteho rozpočtu. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý. Odchádzajúci minister financií Ivan Mikloš na tlačovej konferencii 15. marca 2012 povedal , že na dodržanie záväzku voči EÚ, teda zníženie deficitu v roku 2013 pod 3 % HDP, bude potrebné ušetriť približne 1,2 miliardy eur. Rovnaké číslo uvádza aj Inštitút finančnej politiky vo svojom komentári. Minister financií P. Kažimír 10. apríla 2012 informoval , že v nasledujúcich mesiacoch plánuje ušetriť najmenej 1,2 miliardy eur. Tento plán oznámil po rokovaní s guvernérom Národnej banky Slovenska Jozefom Makúchom, na ktorom sa zúčastnil aj premiér Robert Fico. Minister ďalej informoval o záujme vlády ošetriť ďalších 300 miliónov eur, ktoré by mali smerovať na priority vlády. Spolu ide o plán ušetriť do konca budúceho roka spolu 1,5 miliardy eur. Inými slovami na stlačenie deficitu na úroveň 3 % je potrebných 1,2 miliardy eur. Vláda R. Fica však plánuje ušetriť ďalších 300 miliónov eur na svoje priority. Týchto 300 miliónov je teda nad rámec toho čo vláda SR musí ušetriť. Denník Pravda 18. mája 2012 informoval, že vláda SR bude musieť tento rok ušetriť dodatočných 250 až 300 miliónov eur. Tieto čísla mal povedať R. Fico v 15. mája 2012 v NR SR, 16. mája tieto slová potvrdil aj štátny tajomník Ministerstva financií P. Pellegrini. Nie je však zrejmé či ide o nový výpadok alebo je spomínaný výpadok súčasťou plánovaného šetrenia 1,5 miliardy eur do roku 2013. Žiadny oficiálny dokument Ministerstva financií výpadok 250 až 300 miliónov eur v tomto roku neuvádza. Opozičný poslanec I. Štefanec taktiež upozorňuje, že rozpočet na rok 2012 už zahŕňa tieto riziká a preto výpadok 250 až 300 miliónov v tomto roku nebude v takom rozsahu ako uvádza Ministerstvo financií SR. Veľkosť výpadku značne závisí od výšky hospodárskeho rastu. Každé percento hospodárskeho rastu prinesie približne 170 miliónov eur. Na to aby sme mali aspoň približný prehľad o tom koľko musí vláda SR do roku 2013 ušetriť môžeme použiť jednoduchý prepočet plánovaného deficitu na HDP. Vychádzať budeme z plánovaných deficitov a odhadov HDP na roky 2012 a 2013. Na rok 2012 je plánovaný deficit 4,6% HDP čo predstavuje približne na odhadovanom HDP 3,3 mld. eur. V zákone o štátnom rozpočte je uvedená suma 3,8 mld. eur. Na rok 2013 je plánovaný deficit 3% HDP čo predstavuje z prognózovaného HDP sumu 2,25 mld eur. V prípade rozdielu nášho jednoduchého výpočtu a plánovaným deficitom na rok 2012 uvedeným v zákone, dostaneme sumu 1,5 mld. eur. R. Kaliňák však uvádza nevyhnutné úspory vo výške 1,8 mld. eur (tento rok 300 mil eur. + budúci 1,5 mld. eur). Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

povedal uvádza informoval Pravda odhadov


Chceme zvyšovať dane jediným firmám, a to sú banky, monopoly energetické, telekomunikačné, a to na 50 %. To, čo týmto získame, Inštitút finančnej politiky vypočítal, postačí na zníženie DPH na všetky potraviny na 10 % a na zvýšenie daňového bonusu všetkým deťom o viac ako 100 % na 500 eur ročne.

Nezistili sme žiadnu analýzu IFP, ktorá by analyzovala dopad zvýšenia dane na monopoly. Ide s najväčšou pravdepodobnosťou o prepočet IFP, ktorý sa dal vypracovať Igor Matovič. V rozhovore pre aktuality.sk naznačil 3. februára, že si opatrenie zavedenia 50 % dane pre monopoly dali prepočítať IFP. Vzhľadom na to, že ide pravdepodobne o verejne nezverejnenú analýzu, ktorú sme na stránkach IFP neobjavili, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

aktuality.sk


Ale tá otázka v skutočnosti vôbec neexistuje preto, lebo vieme moc dobre, že všetky deti do 6 rokov, okrem možno veľmi ťažkých zdravotných stavov, sú u profi rodičoch, kde žijú v normálnej reálnej rodine. Všetky deti do 6 rokov, je to 1 150 detí v roku 2011 to bolo zo 4 600 detí.

Od januára 2012 musí byť do profesionálnej rodiny umiestnené každé dieťa do 6-tich rokov. Ústredie práce chce túto hranicu postupne zvyšovať a umožniť vyrastať v rodinnom prostredí čo najväčšiemu počtu detí. K 31. novembru 2011 v detských domovoch vyrastalo 4589 detí a z tohto počtu 1140 detí práve v profesionálnej rodine. Chromík len mierne prekročil počet detí. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

profesionálnej


pán poslanec, že ste zabudli, čo bolo v programovom vyhlásení vlády, ktorú, v ktorej teda vy ste boli tiež ako premiér a tam bola špecializácia sudcov, tam rovnako vlastne táto zmena už bola v samotnom programovom vyhlásení vlády. Exekučný súd bol z toho jedna časť, ale špecializácia, zväčšovanie obvodov do už bolo v samotnom programovom vyhlásení vlády a práve preto už počas vlastne vašej vlády začal veľký projekt spolupráce s komisiou pre justíciu pri Rade Európy a na základe vlastne tohto výsledku, tej správy nezávislých expertov vyplynulo, že je potrebné robiť zmenu.

Špeciálizáciu súdov predpokladalo už programové vyhlásenie vlády, ktorej premiérom bol Peter Pellegrini. Tvrdenie Márie Kollíkovej preto hodnotíme ako pravdivé. V programovom vyhlásení vlády Petra Pellegriniiho bola špecializácia súdov, nie však zväčšovanie obvodov. Tvrdenie Márie Kolíkovej preto hodnotíme ako nepravdivé. Peter Pellegrini bol slovenským premiérom od roku 2018 do roku 2020. Jeho vláda vystriedala kabinet Roberta Fica, no ponechala si takmer nezmenené programové vyhlásenie vlády. V programovom vyhlásení sa spomína ja špecializácia sudcov: „Za účelom zrýchlenia súdneho konania, ako aj zvýšenia kvality rozhodovacej činnosti súdov, vláda na základe analýzy pripraví návrh opatrení vrátane opatrení na úrovni malých súdov na vytvorenie podmienok na zvýšenie špecializácie sudcov so zameraním na úroveň prvostupňových všeobecných súdov pri zachovaní náhodného prideľovania súdnych prípadov.” (s.60). V súvislosti so špecializáciou PVV spomína aj možnosť zriadenia exekučného súdu (s.59). Zväčšovanie súdnych obvodov sa však v dokumente nespomína. V roku 2017, teda ešte počas vlády Roberta Fica, Ministerstvo spravodlivosti uzatvorilo zmluvu s Radou Európy na vykonanie auditu slovenských súdov. Audit bol súčasťou väčšieho projektu spolufinancovaného zo zdrojov EÚ a vypracovala ho Európska komisia pre efektívnu justíciu (CEPEJ). Experti z tejto komisie v rozsiahlej správe o slovenskom súdnom systéme o.i. odporúčajú zamerať sa na špecializáciu sudcov a súdov (s. 26, 27). V správe sa tiež uvádza, že „...možnosť dosiahnutia istej miery špecializácie sudcu na existujúcich súdoch, a to aj súbežne s „kauzálnou príslušnosťou“, priamo súvisí s ich veľkosťou: čím väčší je súd, tým vyššia je možnosť priradiť niektorým sudcom len jednu agendu, a to nad rámec makro-kategórií občianskoprávnych a trestných vecí. Toto by sa dalo docieliť dvoma rôznymi spôsobmi. Na jednej strane v obvode ktoréhokoľvek z 8 krajských súdov by sa niektoré malé okresné súdy mohli zlúčiť do väčších, ale budovy by zostali zachované. Napríklad v obvode krajského súdu v Banskej Bystrici by zostali len 2 alebo 3 okresné súdy (namiesto terajších 8), ale všetkých 8 súdnych budov by zostalo zachovaných a sudcovia v každej budove by sa špecializovali na konkrétnu agendu.“ „ Správa k stavu justície bola verejne predstavená vo februári 2018 a aj na základe výstupov z danej Správy bola ponechaná formulácia o špecializácii sudcov v Programovom vyhlásení vlády na roky 2018-2020 (schválené v marci 2018), pričom dosiahnutie špecializácie sa predpokladalo práve zväčšovaním obvodov a spájaním súdov v zmysle odporúčaní,” uviedol pre portál Demagóg.SK hovorca Ministerstva spravodlivosti Peter Bubla.

bol ponechala spomína uzatvorilo bol vypracovala správe Správa


V tomto mesiaci ide do realizácie projekt 28 miliónov eur pre terénne sociálne služby. Ideme prijímať 1 600 nových pracovníkov, ktorí sa budú platiť zo strany štátu. Doteraz k 6 500 ľuďom, ktorí sa zaoberajú touto oblasťou, pribudne odrazu takéto veľké množstvo.

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne informácie o takomto projekte, preto tento výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Jedným z dôvodov je zrejme aj to, že Ján Richter v diskusii neuviedol názov projektu ani iné bližšie informácie.


Pred pár dňami vyšla správa štúdia tej najdôveryhodnejšej a najautoritatívnejšej inštitúcie v oblasti boja proti korupcií a poslanecký klub Kresťansko-demokratického hnutia vyšiel z tejto štúdie ako klub z najvyšším bodovým ohodnotením, čo sa týka prijímania a presadzovania protikorupčných opatrení.

Danú štúdiu vypracovlo Transparency International Slovensko (TIS) ešte v júli 2011, kde hodnotili boj proti korupcii prvého roku vlády I. Radičovej. Štúdia bola vypracovávaná na základe 12 predkladaných zákonov, ktoré obsahovali protikorupčné prvky.

Z danej štúdie vyško skutočne najlepšie KDH, tak ako to spomína R. Procházka. Nasledujú strany SDKÚ, SaS, Most-Híd, SNS a SMER-SD.

Z hodnotených politikov sa najlepšie umiestnil M. Beblavý (SDKÚ), nasledovali O. Dostál (Most-Híd), K. Krnáč (SaS), A. Marcinčin (KDH) a I. Matovič (nezávislý)

Rovnako na prvom mieste sa umiestnilo KDH aj v predchádzajúcom rebríčku boja proti korupcií, ktorý taktiež zostavilo TIS , politických strán z apríla 2010, opäť následovaým SDKÚ, SMK, nezávislí, SNS, SMER a HZDS.

Transparency International Slovensko
TIS


Vláda R. Fica: Dostavba budovy Národného divadla, rekonštrukcia Bratislavského hradu, 600 nových športových ihrísk v obciach

Nová budova Slovenského národného divadla bola dostavaná a slávnostne otvorená 14.4.2007. História výstavby novej budovy však siaha podstatne hlbšie do minulosti a to do roku 1959, kedy vyšiel impulz od vtedajšieho povereníka SNR pre školstvo a mládež Vasiľa Biľaka. Následne bol v roku 1960 schválený návrh výstavby novej budovy SND. Samotná výstavba sa potom začala v roku 1986. V roku 1997 prešlo investorstvo výstavby z SND na Ministerstvo kultúry a v roku 1999 bol na podnet Kňažka pre výstavbu vyčlenený najväčší objem peňazí. V roku 2004 vláda prijala memorandum, v ktorom sa zaviazala budovy dostavať v spolupráci so súkromným investorom, po protestoch umelcov však v roku 2005 rozhodla o dostavaní zo štátnych zdrojov.

bola siaha Rekonštrukcia Podľa


Pán predseda Hrušovský, vtedy predseda Národnej rady, aj pán Bugár, ako podpredseda Národnej rady hlasovali za zákon ( zákon o sociálnom poistení pozn.).

Poslanci Hrušovský a Bugár hlasovali za zákon o sociálnom poistení.

hlasovali


Sme zaviedli druhú sadzbu, zvýšenú sadzbu 25% pre ľudí s vyššími príjmami nad 3 300 eur.

Vláda SR 28. septembra 2012 schválila zvýšenie dane z príjmov z 19 % na 25 % pre zarábajúcich nad 3300 eur. Konkrétne ide o novelu zákona o dani z príjmov. Vláda R. Fica zvýšila sadzbu dane z prímu nielen pre fyzické osoby zarábajúce nad 3300 eur ale aj pre právnické osoby z 19 % na 23 %. Konkrétne ide o § 15 Sadzba dane: "Sadzba dane zo základu dane a) fyzickej osoby zisteného podľa § 4 je 1. 19 % z tej časti základu dane, ktorá nepresiahne 176,8-násobok sumy platného životného minima vrátane, 2. 25 % z tej časti základu dane, ktorá presiahne 176,8-násobok (3300 eur, pozn.) platného životného minima , b) právnickej osoby zníženého o daňovú stratu je 23 %.“. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

schválila novelu


Ukrajina na rozdiel od Československa nemala žiadne zmluvy tohto typu. My sme mali zmluvy so spojencami s Francúzskom a so Spojeným kráľovstvom o tom, že nás budú vždy chrániť. Oni zradili, preto je to mníchovská zrada, pani redaktorka, tak trochu poďme po faktoch. Ukrajina takúto zmluvu ani s nami, ani s Európskou úniou nemala.

Ukrajina mala v čase ruskej anexie Krymu v roku 2014 a neskoršej ruskej vojenskej invázie na jej územie v roku 2022 podpísané Budapeštianske memorandum z roku 1994 s Ruskom, Spojenými štátmi americkými a Spojeným kráľovstom, v ktorom sa dané krajiny zaviazali rešpektovať jej územnú celistvosť a politickú nezávislosť. Rusko tento záväzok porušilo. V čase podpisu mníchovskej dohody v roku 1938 nemalo Československo uzavretú spojeneckú zmluvu obranného charakteru so Spojeným kráľovstvom, ako to uvádza minister Kaliňák. S Fracúzskom malo Československo uzavretú spojeneckú zmluvu, ktorá krajiny nazaväzovala k vojenskej pomoci v prípade napadnutia, iba ku dohode o ďalšom postupe. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže minister Kaliňák uviedol, že Československo malo so Spojeným kráľovstom aj Francúzskom uzavreté zmluvy o tom, že „nás budú vždy chrániť”, čo nebolo predmetom existujúcich zmlúv. Aj uzavretím mníchovskej dohody aj ruskou anexiou Krymu a vojenskou inváziou na Ukrajinu bola narušená územná celistvosť suverénnych krajín.

Československá republika nemala v dobe podpisu Mníchovskej dohody uzavretú obrannú zmluvu s Veľkou Britániou. Spojenecká zmluva s Francúzskom z roku 1924 takisto nemala charakter obrannej zmluvy keďže Francúzsko nezaväzovala poskytnúť vojenskú pomoc Československu v prípade napadnutia. Obe krajiny sa v zmluve zaviazali, že v prípade ohrozenia sa zhodnú na ochranných opatreniach. V mníchovskej dohode z roku 1938 sa predstavitelia Veľkej Británie a Francúzska dohodli s talianskym diktátorom Mussolinim a nemeckým vodcom Hitlerom na odstúpení časti Československa v prospech Nemecka. Táto dohoda sa nazýva mníchovskou zradou aj napriek tomu, že v čase jej podpisu nemalo Československo žiadne spojenectvo, ktoré by mu garantovalo vojenskú pomoc či ochranu od Francúzska alebo Veľkej Británie. Výsledkom mníchovskej dohody bolo narušenie územnej celistvosti Československa.

Predstavitelia Ukrajiny uzavreli v roku 1994 s predstaviteľmi Ruskej federácie, Spojených štátov amerických a Veľkej Británie Budapeštianske memorandum. Signatári sa v memorande zaviazali rešpektovať územnú celistvosť a suverenitu Ukrajiny. Krajiny sa zaviazali neohrozovať ukrajinské územie a jej politickú nezávislosť. Ďalej sa zaviazali k tomu, že nebudú na Ukrajinu ekonomicky tlačiť pre dosiahnutie vlastných cieľov, či hroziť použitím jadrových zbraní, ktorých sa Ukrajina vzdala. V prípade útoku na Ukrajinu musia dané krajiny situáciu okamžite riešiť na Rade Bezpečnosti OSN (. pdf ). Rusko tento záväzok porušilo v roku 2014 keď anektovalo Krym a neskôr v roku 2022 keď začalo vojenskú inváziu na Ukrajinu.

ohrozenia odstúpení zradou rešpektovať neohrozovať pdf inváziu


...podľa eurobarometra máme, čo sa týka polície, naši občania majú najmenšiu dôveru v políciu v Európskej únii.

Podľa najnovšieho prieskumu Eurobarometer , v ktorom bola hodnotená dôvera obyvateľov členských krajín Európskej únie v rôzne inštitúcie, obyvatelia Slovenska majú najmenšiu dôveru v políciu. Výrok Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivý. Posledná dostupná štatistika ohľadom dôvery občanov v políciu je z roku 2017, kedy sa Slovensko nachádzalo s výsledkom 43 % na poslednom mieste medzi členskými štátmi Európskej únii. Dôvera občanov Slovenska v inštitúcie a médiá sa objavilo už niekoľkokrát v analýzach Denagog.SK. Podobný výrok odznel 4. marca 2018 v relácií O 5 minút 12. Európska komisia skúmala dôveru občanov Slovenskej republiky voči slovenskej polícii aj v rokoch 2007 ( .pdf , s. 4), 2008 ( .pdf , s. 4), 2014 ( .pdf , s. 72), 2015 ( .pdf , s. 72) a 2016 ( .pdf , s. 48). V roku 2007 dôverovalo polícii 34 % občanov, v roku 2008 36 %. V roku 2014 dôveryhodnosť polície stúpla na 41 %, v roku 2015 na 43%, v roku 2016 na 47% avšak podľa posledných dostupných údajov z mája 2017 dôvera klesla na 43%. V roku 2014 Slovensko patrilo so 41 % dôverou medzi tri krajiny, ktoré veria polícií vo svojom štáte najmenej - 3.krajina zo zozadu ( .pdf , s.72). V roku 2015 Slovensko sa so 43% dôverou voči polícií nachádzalo na predposlednom mieste aj napriek tomu, že sa v porovnaní s rokom 2014 dôvera voči polícií zvýšila ( .pdf , s.72). Dôvera voči polícií SR sa v roku 2016 zo strany občanov zvýšila na 47%, avšak pozícia Slovenska bola rovnaká ako v roku 2015. SR spolu s Chorvátskom zastávala predposledné miesto v rámci všetkých krajín EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurobarometer štatistika výrok .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf posledných .pdf .pdf


Pán poslanec, ja som v kauze Smer nevystúpil na tlačovke spontánne. Reagoval som na obvinenie generálneho prokurátora. To je fakt.

Tlačová konferencia sa týkala vyvracania obvinení D. Trnku z ovplyvňovania vyšetrovania kauzy financovania Smeru. Nešlo o tlačovku ku financovaniu ako takému.

týkala vyvracania


Moslimskí utečenci majú úplne iné hodnoty, napríklad nemajú rešpekt voči ženám.

Rovnako ako pri iných náboženstvách, postavenie žien v islame je ovplyvnené mnohými faktormi, od interpretácie kľúčových textov po doplňujúce ekonomické, sociálne a kultúrne podmienky. Treba zdôrazniť, že neexistuje jednotná verzia alebo interpretácia islamu, a tak neexistuje ani univerzálny prístup k ženám v tomto náboženstve. Zhoršené postavenie žien vychádza najmä z tradicionalistických interpretácií náboženského práva šaríe. Všetci moslimovia taktiež neodmietajú sekulárnym právo a nepovažujú tieto interpretácie šaríe za správne alebo vhodné. Výrok z týchto dôvodov hodnotíme ako zavádzajúci. Niektoré interpretácie šaríe skutočne upierajú ženám rovnoprávne postavenie. Hlavné sporné body podľa prehľadového článku clarionproject.org sú: Manželské práva

Muž má v niektorých štátoch nárok na štyri manželky, žena má vždy nárok len na jedného manžela.

Zaplatením vena (ktoré ostáva majetkom manželky) sa podľa niektorých výkladov predpokladá úplná sexuálna submisia.

Muž môže iniciovať rozvod bez súhlasu manželky, žena spravidla potrebuje povolenie manžela.

Podľa niektorých interpretácií je povolené bitie manželky, iné to však v dnešnej dobe odmietajú. Korán ( Sura 4:34 ) adresuje bitie žien ako konečné riešenie v prípade, že neposlúchajú manžela: „... Tú manželku, od ktorej sa obávaš arogancie, najprv jej poraď, potom ak pretrváva odmietni ju v posteli a nakoniec ju udri. Ak ťa však začne poslúchať, už proti nej ďalšie kroky nepodnikni .“

Muž kontroluje financie a je vlastníkom všetkého majetku, ktorý bol nadobudnutý po sobáši.

Verejné práva

Ženy majú podľa šaríe nižšie dedičstvo v porovnaní s mužmi.

Taktiež majú nižší status pri svedectvách.

Podľa striktných interpretácií šaríe v niektorých krajinách žena nie je nezávislá, je pod opaterou (guardianship) manžela alebo najbližšieho mužského príbuzného. Mravnostné zákony

V niektorých väčšinovo moslimských štátoch, menovite v Afganistane, Iráne či Sudáne ženy musia dodržiavať prísne pravidlá v otázke odievania, pričom ich nedodržiavanie je trestné.

Ako sme však už uviedli šaría a jej rôzne interpretácie nie sú univerzálne pre všetkých moslimov ani väčšinové moslimské spoločnosti. Podľa Oxfordského inštitútu pre islamské štúdiá " sú muži a ženy v islame pred bohom morálne rovnocenní a predpokladá sa, že budú dodržovať rovnaké zásady spojené s vierou... Islam vo všeobecnosti zlepšil postavenie žien v porovnaní so skoršími arabskými kultúrami. " Inštitút taktiež poukazuje na to, že ženy v islame historicky aj v modernej dobe zastávali dôležite politické, spoločenské a ekonomické úlohy od hláv štátov cez aktivitu v občianskych hnutiach až po biznis. Taktiež existuje " napätie medzi tradicionalistami, ktorí presadzujú zachovanie patriarchátu a reformistami, ktorí sú za prehlbujúcu sa liberalizáciu žien .“ Rôzny prístup k ženám možno nájsť aj v kresťanských spoločnostiach. Ak poukazujeme na zmieku o poslúchaní manžela a presadzovanie tejto poslušnosti v Koráne, je korektné poukázať aj na zmienky o úlohe žien podľa Biblie, ktorá pri selektívnej interpretácii taktiež môže viesť k znižovaniu statusu žien. Napríklad podľa prvého listu Korinťanom (11:8-9): „ 8 Veď nie je muž zo ženy, ale žena z muža. 9 Lebo ani muž nebol stvorený pre ženu, ale žena pre muža. (14:34-35): 34 ženy nech v cirkevnom zhromaždení mlčia. Nedovoľuje sa im hovoriť, ale nech sú podriadené, ako to hovorí aj zákon. 35 Ak sa však chcú niečo naučiť, nech sa opýtajú doma svojich mužov, lebo je neslušné, aby žena v cirkevnom zhromaždení hovorila. “ V liste Efezanom (5:21-24) sa zasa píše: “ 21 Navzájom sa podriaďujte v bázni pred Kristom . 22 Ženy svojim mužom ako Pánovi , 23 pretože muž je hlavou ženy, ako aj Kristus, Spasiteľ tela, je hlavou Cirkvi. 24 Ako je Cirkev podriadená Kristovi, tak vo všetkom aj ženy mužom .“ Biblia explicitne nezakazuje bitie žien, čo je niekedy interpretované ako povolenie k takémuto konaniu. Menšinové interpretácie kresťanstva taktiež presadzujú podriadenú úlohu ženy či ospravedlňujú domáce násilie, podobne ako pri islame však na ich základe nemožno súdiť celé náboženstvo.

neexistuje

neodmietajú

nepovažujú

clarionproject.org

niektorých

Sura 4:34

Oxfordského inštitútu

presadzujú

ospravedlňujú


Pozrite, vedľa nás je veľké Poľsko. Veľké Poľsko má tohto roku 3% rast, 3,5% na budúci rok, jednocifernú nezamestnanosť tohto roku.

Figeľ hovorí o prognóze, ktorú vydala Európska komisia v máji 2014. Poľsko (s. 87) má prognózovaný rast v roku 2014 na úrovni 3,2% a v roku 2015 na úrovni 3,4%. Čo sú (s toleranciou) čísla, ktoré uvádza Figeľ. Odhadovaná nezamestnanosť Poľska v roku 2014 je na úrovni 9,9% a v roku 2015 na úrovni 9,5%. Ide teda tesne, ale predsa o jednociferné číslo.

Európska komisia


Do toho vstupuje vzrast ceny tejto komodity ako takej kvôli nepokojom v Severnej Afrike.

Podľa natankuj.sk " Ceny ropy rastú už niekoľko týždňov pre nepokoje, ktoré postihli najprv Tunisko a potom sa objavili aj v Egypte. Tlak na ceny výrazne stúpol po tom, čo prepukli nepokoje v Líbyi. Tá je totiž dvanástym najväčším producentom čierneho zlata. V Líbyi sa denne vyťaží zhruba 1,6 milióna barelov ropy." Aj aktuality.sk uvádzajú, že nepokoje v Líbyi obmedzili domácu ťažbu asi o 400 000 barelov.

natankuj.sk

aktuality.sk


Z tejto dohody (Vatikánska zmluva, pozn.) vyplývajú pre Slovenskú republiku iba povinnosti, kdež to povinnosti na druhej strane nie sú žiadne. Nie je v nej klauzula, ktorá by umožňovala odstúpenie od nej.

Vatikánska dohoda je Základná zmluva č. 326/2001 Z.z. medzi SR a Svätou stolicou, ktorá bola uzatvorená v roku 2000. Táto zmluva upravuje vzájomné vzťahy a vzájomné práva a povinnosti zmluvných strán. V zmluve sú však práva pre SR len minimálne a nie je možné od nej ani odstúpiť. Výrok Martina Poliačika preto hodnotíme ako pravdivý.

Vatikánska dohoda
Pravda
vypovedaná
článku
Demagog.SK


Pred voľbami nikto nevedel, aká situácia skutočná je v štátnom rozpočte, možno najlepší minister financií, ten áno.

O zlom stave verejných financií a potrebe konsolidácie hovorili pred parlamentnými voľbami v roku 2023 Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, ekonomickí experti aj premiér a minister financií úradníckej vlády. V správe z apríla 2023 Rada pre rozpočtovú zodpovednosť konštatovala, že z hľadiska dlhodobej udržateľnosti sú verejné financie vo vysokom pásme rizika. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

V správe o dlhodobej udržateľnosti verejných financií z apríla 2023 Rada pre rozpočtovú zodpovednosť hovorí, že „verejné financie sa dostali do pásma vysokého rizika”. Rada skonštatovala , že dlhodobá udržateľnosť verejných financií nebola dosiahnutá ani v roku 2022, keď ukazovateľ dlhodobej udržateľnosti dosiahol 5,5 % HDP.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť pred voľbami vyzvala politikov, aby sa konsolidácia verejných financií stala spoločným cieľom politických strán. Na tlačovej konferencií predseda RRZ Ján Tóth uviedol : „Bez prijatia konsolidačných opatrení môžeme očakávať, že už o dekádu, čiže po roku 2032, budeme čeliť dôsledkom problémov súvisiacich s nadmernou zadlženosťou štátu”.

O zlom stave verejných financií na Slovensku hovoril po vymenovaní úradníckej vlády jej minister financií Michal Horváth: „Slovenské verejné financie sú v zlom stave z hľadiska udržateľnosti. Slovensko je aj nadmerne zadĺžená krajina, keď sa pozrieme do budúcnosti, ten vývoj vôbec nie je dobrý, veci sú nastavené tak, že ak sa nezmení politika štátu tak nás čaká séria vysokých deficitov a neskôr na dlhšom horizonte budú tieto deficity budú ešte zvyšovať v dôsledku starnutia obyvateľstva,“. Premiér Ľudovít Ódor tiež varoval pred „gréckou cestou”. „Verejné financie nevyzerajú veľmi dobre. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií je vo vysokom riziku,“ zhodnotil premiér Ódor.

V paneli Denníka N sa väčšina ekonómov zhodla , že z hľadiska dlhodobej udržateľnosti sú naše verejné financie naozaj vo veľmi zlom stave a podľa niektorých aj v historicky najhoršom.

O zlom stave verejných financií hovorí aj vysoký štrukturálny deficit. Štrukturálny deficit predstavuje dlh očistený o vplyv hospodárskeho cyklu a mimoriadnych jednorazových vplyvov. Kým v roku 2022 dosahoval len 1 % HDP, v júni 2023 RRZ odhadovala jeho hodnotu pre rok 2023 na 4,3 % HDP.

správe skonštatovala vyzvala uviedol hovoril varoval zhodnotil zhodla odhadovala


Provizórium rozpočtové, na čo zákon o štátnom rozpočte pamätá, hovorí vlastne o tom, že ak sa nedohodne, ak sa neprijme nový zákon, tak v podstate ide sa podľa predošlého rozpočtu a delí sa to jednou dvanástinou na každý mesiac.

Zákon o rozpočtových pravidlách hovorí, že ak NR SR neschváli návrh zákona o štátnom rozpočte na nasledujúci rok do 31. decembra, bude od 1. januára hospodáriť podľa rozpočtu z minulého roka, čo nazývame rozpočtovým provizóriom . ( 3:05 )

Pričom „ výdavky štátneho rozpočtu v každom kalendárnom mesiaci počas rozpočtového provizória nesmú prekročiť jednu dvanástinu celkových výdavkov" minuloročného rozpočtu. Keďže sa Matovičov výrok zhoduje so zákonom, hodnotíme ho ako pravdivý.

Zákon
rozpočtovým provizóriom
3:05


Ako prezident mám stále vysokú dôveryhodnosť (...)

Prezident Andrej Kiska sa v posledných prieskumoch agentúr Focus a AKO umiestnil v rebríčku dôveryhodnosti politikov na prvej priečke. Na popredných priečkach prieskumov dôveryhodnosti politikov agentúry Focus sa držal v priebehu celého svojho funkčného obdobia. Prieskum agentúry Focus , ktorý sa uskutočnil v termíne od 18. do 25. septembra 2018 na vzorke 1015 respondentov, ukázal, že prezidentovi Kiskovi vyjadrilo dôveru 41,3 % opýtaných. Oproti poslednému prieskumu dôveryhodnosti z apríla 2018 si však pohoršil o približne päť percentuálnych bodov.

Graf 1: Dôveryhodnosť politikov podľa agentúry Focus . September 2018.

Graf 2: Dôveryhodnosť politikov podľa prieskumu agentúry AKO . Marec 2019.

Graf 3: Nedôveryhodnosť politikov podľa prieskumu agentúry AKO . Marec 2019.

Graf 4: Dôveryhodnosť politikov podľa agentúry Focus. Júl 2014.

Graf 5: Dôveryhodnosť politikov podľa agentúry Focus. September 2015.

Graf 6: Dôveryhodnosť politikov podľa agentúry Focus. Jún 2016.

Graf 7: Dôveryhodnosť politikov podľa agentúry Focus. August 2017.

Prieskum agentúry Focus
agentúry Focus
najaktuálnejšieho prieskumu
agentúry AKO
agentúry AKO
zdroj údajov
infogram.com


Čo sa týka štrukturálneho deficitu, ten máme okolo 5 percent. Je to strašne vysoké a je to neudržateľné do budúcna.

Štrukturálny deficit sa momentálne podľa odhadov nachádza na úrovni 4,3 %. Na úroveň 5 % by sa však mal dostať až okolo roku 2025, a to tiež len za predpokladu, že nebudú prijaté konsolidačné opatrenia. Výrok Milana Uhríka preto hodnotíme ako nepravdivý.

Štrukturálny deficit predstavuje dlh očistený o vplyv hospodárskeho cyklu a mimoriadnych jednorazových vplyvov. Inými slovami sa jedná o deficit, ktorý automaticky pretrvá aj do budúcnosti, ak sa neprijmú dodatočné opatrenia.

Podľa zverejnenej správy Rady pre rozpočtovú zodpovednosť dosiahol štrukturálny deficit za rok 2022 hodnotu 1,2 %. V roku 2021 bol štrukturálny deficit na ešte nižšej úrovni, keď dosiahol hodnotu 1,1 % (. pdf , s. 4).

Tohtoročný štrukturálny deficit verejných financií odhaduje Rada pre rozpočtovú zodpovednosť na 4,3 % HDP.

Pre nasledujúce roky by toto malo byť ešte vyššie. Na hodnotu 5 % by sa podľa ale Rady mal štrukturálny deficit dostať až okolo roku 2025, a to iba pokiaľ vláda a parlament neprijme nové trvalé konsolidačné opatrenia.

Zdroj: Rada pre rozpočtovú zodpovednosť

Demagóg.sk sa 26. 9. 2023 obrátil so žiadosťou o vyjadrenie na Milana Uhríka, avšak nezareagoval.

pdf
odhaduje
dostať
Rada pre rozpočtovú zodpovednosť


Moderátor: "Poďme k tej maďarskej vláde. Je veľmi zaujímavé, že Viktor Orbán vás nepovažuje za svojho nejakého prirodzeného partnera. Nebývalo to vždy tak. Čo sa stalo?" Oni podporovali počas volebnej kampane veľmi tvrdo, veľmi viditeľne len SMK

Orbán verejne vyjadril podporu SMK v parlamentných voľbách 2010.

vyjadril


Niektoré banky dokonca odhadujú, že bude pokles reálnych miezd v tomto roku, čo je zásadný rozdiel.

Podľa Výboru pre makroekonomické prognózy , kde má okrem iných zástupcu aj NBS, by mala reálna mzda v roku 2011 vzrásť o 0,2%. Rovnaký vývoj predpokladá aj materiál (.pdf) IFP MF SR. Denník Pravda prišiel 4. marca 2011 s názormi niektorých analytikov: "V odvetviach, ako je napríklad veľkoobchod a maloobchod, kde stále cítiť váhavý spotrebiteľský dopyt, budú zamestnávatelia zrejme opatrní pri tvorbe nových pracovných miest aj pri raste platov," uviedol Vladimír Vaňo, analytik Volksbank. "Ďalší veľkí zamestnávatelia, ako napríklad verejná správa, pracovníci v oblasti sociálneho zabezpečenia, školstva, zdravotníctva, ktoré tvoria necelých 22 percent zamestnancov, sa musia pripraviť v niektorých prípadoch na škrtanie miest či znižovanie platov," dodal Vaňo. "Regióny na strednom a východnom Slovensku reagujú na oživovanie hospodárstva oneskorene. Napríklad v okolí Banskej Bystrice rástli mzdy vlani o päť percent, v Prešovskom kraji o 3,7 percenta. Práve regióny s vysokou nezamestnanosťou a nízkymi mzdami by mohli v tomto roku zaznamenať výraznejší rozvoj," konštatoval Dávid Dereník, analytik UniCredit Bank. Nenašli sme žiadne komerčné prognózy, ktoré by vývoj reálnych miezd pre tento rok označovali ako negatívne.

Výboru pre makroekonomické prognózy
materiál
Pravda


Preto by som chcel povedať, že Úrad pre verejné obstarávanie bol pod absolútnou kontrolou opozície

Predseda Úradu pre verejné obstarávanie bol Béla Angyal (Most-Hid) a podpredseda bol Rudolf Kulman (SDKU) .

Predseda
Béla Angyal (Most-Hid)
Rudolf Kulman (SDKU)


Iste v duchu interpretácie nálezu Ústavného súdu o vymenúvaní a vymenovaní bude možné vyhodnotiť a zvážiť morálnu osobnostnú a inú kvalifikáciu toho, koho mi predostrie Súdna rada ako predsedu Najvyššieho súdu.

P. Osuský naráža na uznesenie Ústavného súdu z 24. októbra 2012, ktoré umožnilo prezidentovi SR nevymenovať kandidáta na generálneho prokurátora z dôvodu nesplnenia zákonných predpokladov, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu. V prípade, že by sa prezident rozhodol nevymenovať predsedu Ústavného súdu, pravdepodobne by musel opäť rozhodovať Ústavný súd o ústavnosti tohto kroku. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa Ústavy SR čl. 145 ods. 3 môže prezident vymenúva predsedu Najvyššieho súdu: " Predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky vymenúva na návrh Súdnej rady Slovenskej republiky zo sudcov Najvyššieho súdu Slovenskej republiky prezident Slovenskej republiky na päť rokov. T á istá osoba môže byť vymenovaná za predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky alebo za podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky najviac v dvoch po sebe nasledujúcich obdobiach. Pred uplynutím funkčného obdobia môže prezident Slovenskej republiky odvolať predsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky alebo podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z dôvodov ustanovených v čl. 147." P. Osuský naráža na uznesenie Ústavného súdu z 24. októbra 2012. Nález ÚS SR sa najmä týkal čl. 150 Ústavy o vymenovaní generálneho prokurátora. Podľa tohto nálezu : "Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné." Čo sa týka textu uznesenia morálne a osobnostné predpoklady môžu byť dôvodom na nevymenovanie prezidentom do funkcie. Tieto dôvody môžu znižovať vážnosť funkcie, ktorú má kandidát zastávať a tak môže dôjsť k ohrozeniu a riadnemu fungovaniu inštitúcie. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Podľa Nález uznesenia


Ona je vrchná veliteľka ozbrojených síl len v čase vojny a v čase mieru alebo aj výnimočného stavu jednoducho nepreberá ona úlohy vrchnej veliteľky ozbrojených síl.

Matovič spomína kompetencie prezidentky v súvislosti so schválením celoplošného testovania. Prezidentka je podľa Ústavy SR hlavným veliteľom ozbrojených sí l. Nie je v nej však bližšie špecifikované, že túto úlohu vykonáva iba v čase vojny. Podľa zákona o ozbrojených silách SR prezidentka vydáva okrem iného rozkazy ozbrojeným silám či schvaľuje a vydáva základné vojenské poriadky. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Ústavy zákona


V koaličnej zmluve ale bolo aj ustanovenie, že to, čo je v programovom vyhlásení vlády, za to budú všetky 4 strany hlasovať a to, čo tam nie je na tom sa musia všetky 4 strany dohodnúť.

Výrok R. Sulíka hodnotíme ako pravdivý, pretože v koaličnej zmluve (.pdf, s.2) z roku 2010, ktorú podpísali strany SDKÚ, KDH, SaS a Most- Híd je uvedené: "Všetky zásadné rozhodnutia a uznesenia vo vláde SR, v NR SR a v koaličnej rade budú prijímané po vzájomnej dohode všetkých koaličných partnerov. Pokiaľ nedôjde k dohode, ani jeden z partnerov nepredloží spornú vec na rokovanie príslušného orgánu, kým nezaujme k veci stanovisko koaličná rada. Ak na schôdzi vlády vyjadrí člen vlády nesúhlas svojej strany, predseda vlády stiahne sporný bod z programu schôdze. Do programu takýto bod zaradí až po tom, ako ho prerokuje Koaličná rada (právo veta)."

koaličnej zmluve


Spojené štáty porušili medzinárodné právo v Iraku.

V marci 2003 Spojené štáty spustili vojenskú inváziu do Iraku kvôli podozreniu z držby zbraní hromadného ničenia. Podľa stanoviska vtedajšie generálneho tajomníka OSN porušili Spojené štáty vojenskou inváziou Iraku bez mandátu Bezpečnostnej rady OSN medzinárodné právo.

Na základe čl. 39 Charty OSN môže Bezpečnostná rada OSN legitimizovať použitie sily pri zabezpečovaní mieru. Bezpečnostná rada OSN má právomoc udeľovať mandát na použitie vojenskej sily s cieľom zachovať mier a bezpečnosť. Päť stálych členov rady – USA, Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Čína a Rusko – má právo vetovať akékoľvek rozhodnutie.

Vtedajší prezident USA George W. Bush začal v roku 2003 vojenskú inváziu do Iraku bez získania mandátu od Bezpečnostnej rady OSN, čím porušil ustanovenia Charty OSN. Toto stanovisko podporil aj vtedajší generálny tajomník OSN, Kofi Annan, ktorý uviedol , že invázia nebola v súlade s Chartou OSN, a preto bolo podľa neho použitie sily nezákonné .

Spojené štáty americké argumentovali , že vojenská invázia bola nutná z dôvodu irackej držby zbraní hromadného ničenia. Bezpečnostná rada OSN v roku 1991 nariadila Iraku zničiť všetky zbrane hromadného ničenia na svojom území. V roku 1998 Irak prestal kooperovať s inšpektormi OSN, ktorí mali kontrolovať odsun a likvidáciu týchto zbraní. Nakoniec sa však ukázalo , že zbrane hromadného ničenia v Iraku neboli.

inváziu
čl. 39 Charty OSN
legitimizovať
začal
porušil
podporil
uviedol
nezákonné
argumentovali
nariadila
prestal
ukázalo


Áno, samozrejme, dokonca aj jeden bývalý náš člen predsedníctva (odpoveď na otázku, či sa niektorí členovia SMK vrátili nazad, pozn.).

Dátum zverejnenia analýzy: 25.12.2010 Naspäť Nahlásiť chybu


V roku 2009 zamestnanci dostali navýšenie v príspevkových organizáciách pod ministerstvom zdravotníctva 2,5%. Bolo to piate navýšenie, lebo v rokoch 2006-2009 to bolo 4x 10% základných platov a 1x 2,5%.

Podľa TASR (14. júla 2009) sa platy v zdravotníctve zvyšovali v roku 2006 dvakrát po desať percent, v roku 2007 o desať percent, v roku 2008 opäť o desať percent. Ďalšie zvýšenie platov bolo rozhodnuté na začiatku roka 2010. Platy sa tak zamestnancom zvýšili od novembra 2009 o 2,5%.

TASR zvýšili


No viete, vy ste spomenuli tiež, že máme radi Maďarov, no áno, na papieri je to a ja potrebujem ale to, čo aj pán predseda váš Fico povedal, že sme podcenili lojalitu Maďarov.

2. januára 2011 SITA uverejnila správu, v ktorej Fico uvádza, že podcenili lojalitu slovenských Maďarov k Slovensku. Podcenenie je tu vnímané v zmysle rozhodnutia voličov, ktorí uprednostnili Most-Híd pred SMK, čo Fico hodnotí ako prejav určitej miery lojality slovenských Maďarov k nášmu štátu.

SITA


...a zástupcovia všetkých menšín na Slovensku vyjadrili jednoznačný súhlas s koncepciou predmetného návrhu, pokiaľ ide o zníženie tejto hranice z 20 na 10%.

Ktorí zástupcovia nár. menšín sa stretnutia zúčastnili a ani ich postoje voči zníženiu hranice nevieme overiť.


My sme to vlastne hovorili počas celého toho priebehu, že tieto rázne kroky (proti pandémii COVID-19, pozn.) bolo nevyhnutné urobiť a teda je dobré, že ich vláda urobila.

Eduard Heger myslí v kontexte povedaného zatvorenie hraníc a obmedzenie pohybu. Igor Matovič 12. marca povedal , že súhlasí so zavedením karantény po príchode zo zahraničia. Nový minister zdravotníctva Marek Krajčí podporil ešte pred nástupom do funkcie podporil mimoriadne opatrenia dosluhujúcej vlády, ktoré obmedzovali pohyb občanov, aby zabránili šireniu koronavírusu. Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

povedal podporil


Ja som najviac spokojný s tým, čo som dosiahol ako predseda delegácie Európskeho parlamentu pre krajiny západného Balkánu. ...Ako člen zahraničného výboru a podvýboru pre ľudské práva som sa tak isto mohol angažovať v otázkach, ktoré sú dôležité pre, pre občanov všetkých štátov Európskej únie.

V súčasnosti je Kukan ako poslanec Európskeho parlamentu predsedom Delegácie pre vzťahy s Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, Srbskom, Čiernou Horou a Kosovom v Európskom parlamente, teda krajiny západného Balkánu. Kukan je tiež členom Výboru pre zahraničie a Podvýboru pre ľudské práva. V tomto výroku nehodnotíme jeho aktivitu v týchto orgánoch.

predsedom


Som hrdý na to, že sa mi podarilo presvedčiť Európsku komisiu, aby na podporu verejnej dopravy dala viac ako 300 mil. eur.

Milan Ftáčnik v čase vedenia Hlavného mesta SR Bratislavy v rokoch 2010 – 2014 získal od Európskej komisie približne 300 miliónov eur v rámci projektu Operačný program Doprava (OPD), ktoré boli využité na nákup nových vozidiel, rekonštrukciu Starého mosta, vybudovanie eletričkovej trate do Petržalky, na projekt integrovanej dopravy a iné. Pre úplnosť treba dodať, že jednaní s Európskou komisiou sa Milan Ftáčnik nezúčastňoval sám, ale spolupracoval s Bratislavským samosprávnym krajom i s rezortom dopravy. Výrok Milana Ftáčnika hodnotíme ako pravdivý. Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc. bol primátorom Hlavného mesta SR Bratislavy v rokoch 2010 až 2014, v roku 2009 – 2013 bol poslancom Bratislavského samosprávneho kraja. Výrok Milana Ftáčnika o financiách z Európskej únie vo výške asi 300 miliónov eur na verejnú dopravu Demagog.SK už overoval v minulosti ( 18. júl 2017 ). V rokoch 2010 až 2014 získalo mesto Bratislava v rámci Operačného programu Doprava (OPD) viac ako 300 miliónov eur. ( .pdf , s. 12) Financie mali byť pôvodne použité na projekt TENT-T 17, avšak ten bol neskôr vyhodnotený ako nerentabilný a nerealizovateľný v danom termíne. Preto bolo naplánované využitie financií na Nosný systém integrovanej hromadnej dopravy, rekonštrukciu Starého mosta a vybudovanie električkovej trate do Petržalky a nákup nových trolejbusov a električiek. Ako informuje tlačová správa TASR zverejnená 29. júla 2011 na portáli aktualne.sk i na webových stránkach mesta , primátor Milan Ftáčnik, predseda BSK Pavol Frešo a zástupcovia rezortu dopravy rokovali s predstaviteľmi Európskej komisie (EK) o projekte budovania Nosného systému integrovanej hromadnej dopravy v Bratislave a okolí. Slovensko sa uchádzalo o financie z eurofondov, ktoré by pokryli realizáciu projektu v troch jeho etapách (železničný úsek Predmestie stanica Filiálka, mestské prestupové terminály pre integrovanú dopravu a etapa koľajovej dopravy do Petržalky). Ako je spomenuté vyššie, hoci Milan Ftáčnik bol v čase jednaní s Európskou komisiou vo funkcií najvyššieho predstaviteľa mesta Bratislavy, rokovaní sa nezúčastňoval sám. Spolupracoval tiež s BSK a odborníkmi z rezortu ministerstva dopravy. Dátum zverejnenia analýzy: 17.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.
18. júl 2017
.pdf
využitie financií
tlačová správa
webových stránkach mesta


Ja som bol na rozprave. Tam určenie miesta, či to je presne plenárna, či je to salón poslancov lebo volebná miestnosť nie je presne stanovená a ja som využíval tento priestor, že proste to celé je plénum, to je chránené prejavmi, tam sa vlastne keď ústava hovorí o prejavoch v pléne, o prejavoch v parlamente, myslím sa tým rokovacia sála.

Ústava hovotí v čl.78 odsek 2 o slobode prejavu v NRSR, a to nasledovne:

(2) Za výroky pri výkone funkcie poslanca prednesené v Národnej rade Slovenskej republiky alebo v jej orgáne nemožno poslanca trestne stíhať , a to ani po zániku jeho mandátu. Poslanec podlieha disciplinárnej právomoci Národnej rady Slovenskej republiky

Ústava hovorí o prejavoch prednesených v Národnej rade, a nie o určenom mieste ako hovorí pán Kaliňák. Sloboda prejavu sa tým pádom skutočne vzťahuje na výroky v Národnej rade počas rokovaní. Je však diskutabilné, či je z tohto možné vyvodiť záver, že pán Kaliňák bol v tomto konkrétnom prípade na rozprave prítomný, aj keď sa fyzicky nachádzal v inej miestnosti.

Ústava


Definovanie pravidiel pre organizáciu a prevádzku minimálnej povinnej siete garantovaných ambulancii lekárskej služby prvej pomoci (ďalej len „LSPP“) pre dospelých aj deti, ako aj zubno-lekárskej a lekárenskej pohotovosti s 24-hodinovou službou. Ostatnú časť LSPP odporúča ponechať ako doplnkovú s možnosťou kratšej prevádzky.

Minister zdravotníctva Tomáš Drucker (nominant Smeru) dňa 1. februára 2016 predstavil verejnosti pripravované zmeny v zdravotníctve. Po úspešných rokovaniach by mala reforma týkajúca sa pohotovostných služieb nadobudnúť účinnosť 1. júla 2017. V súčasnosti návrh čaká medzirezortné pripomienkové konanie a následné prerokovanie vládou. Sľub preto hodnotíme ako čiastočne splnený. Ministerstvo zdravotníctva pripravilo zmeny vo fungovaní lekárskej služby prvej pomoci (ďalej len „LSPP“). Pohotovostí má byť menej, no majú byť efektívnejšie a napojené na urgentné príjmy nemocníc. Nový koncept Ambulantnej pohotovostnej služby zavedie rozdelenie pohotovostí na pevnú a doplnkovú sieť, pričom zabezpečovať ich budú organizátori, ktorých vysúťaží štát. Povolenie dostanú na šesť rokov. Organizátori budú zabezpečovať aj lekárov. Tí by mali zarábať minimálne 12 eur za hodinu v hrubom. Pevná sieť ambulancií navrhovaná MZ je povinná. Oproti dnešným 95-tim LSPP pre dospelých ich má byť 51. Pre deti ich zredukujú zo 73 na 45 miest. Ambulantnú pohotovostnú službu v pevnej sieti majú organizátori prevádzkovať v čase od 16. hodiny do 7. hodiny nasledujúceho dňa a v dňoch pracovného pokoja nepretržite. Doplnková sieť je dobrovoľná a zriadiť ju môže organizátor, ktorý bude poskytovať aj pevnú pohotovostnú službu. Doplnkové služby môžu trvať najviac 4 hodiny denne v čase od 16. 00 h do 22. 00h. Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti upravuje aj poplatky za pohotovostné služby. Návšteva ambulantnej pohotovosti sa navýši o symbolický jeden cent, bude teda stáť rovné dve eurá. Ak pacient nemá akútny stav, a napriek tomu vyhľadá urgentný príjem, zaplatí až desať eur. Poplatok sa nebude týkať tých, ktorí urgentnú pohotovostnú službu vyhľadajú bezprostredne po vzniku úrazu. „Nie je cieľom pýtať si viac peňazí, ale je tu istý nástroj ako presmerovať pacientov, ktorí sú určení pre ambulantné ošetrenie, na ambulantnú pohotovostnú službu. Práve preto aj rozširujeme okruh osôb, ktoré nebudú vôbec platiť tento poplatok, čo v zásade predstavuje veľkú väčšinu pacientov, pre ktorých je určená ústavná pohotovostná služba,“ zdôraznil minister . Minister zdravotníctva uskutočnil prvé rokovania o reforme lekárskej služby prvej pomoci (ďalej len „LSPP“) už v roku 2016 po nástupe do funkcie. Slovenská lekárska komora, ktorá sa aktívne zúčastňuje rokovaní na MZ SR k problematike organizácie a legislatívnej úpravy LSPP, vo svojej správe z rokovania (.pdf, s.2) prejavila nádej ku konsenzu a očakávaným pozitívnym zmenám. Reformu víta aj Asociácia súkromných lekárov. Naopak, Asociácia nemocníc Slovenska vidí problém hlavne v otázke odmeňovania LSPP. „My trváme na tom, že lekári, ktorí slúžia na ústavnej pohotovostnej službe v nemocniciach, v žiadnom prípade nemôžu mať nižšiu mzdu ako na LSPP,“ dodal Marián Petko, prezident ANS. Druckerove návrhy skutočne definujú akési pravidlá pre organizáciu a prevádzku novej Ambulantnej pohotovostnej služby pre dospelých aj deti. Zubno-lekárskej pohotovosti s 24-hodinovou službou sa návrh zatiaľ špeciálne nevenuje. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zmeny koncept sieť minister rokovania správe odmeňovania


Dneska sa ukázalo, že pán Figeľ nemal jeden byt, ale dva byty dostal od mesta (Bratislava, pozn.) a poberal poplatok pre poslanca z mimobratislavského regiónu.

Podľa informácií SME boli Jánovi Figeľovi pridelené dva byty . Jeden mu bol pridelený v roku 1994, v ktorom býval až do roku 1999, keď ho vrátil mestu. O dva roky na to mu bol pridelený druhý byt v Starom meste, ktorý neskôr odkúpil za približne 1800 eur. Čo sa týka príplatku, Ján Figeľ v roku 2002, kedy bol zvolený do NR SR, mal prihlásený trvalý pobyt v obci Čaklov, aspoň tak to vyplýva z kandidátnej listiny KDH . V tomto prípade mal nárok a zrejme aj poberal príplatok pre mimobratislavských poslancov. Zo slov R. Kaliňáka môže vyplývať, že všetky tieto výhody J. Figeľ poberal v jednom čase. Avšak ako vyplýva z vyššie uvedeného, J. Figeľ nemal k dispozícií obidva byty súčasne, ale druhý mu bol pridelený až o dva roky. Vnímame to preto zo strany R. Kaliňáka ako zavádzanie.

dva byty
kandidátnej listiny KDH


Po druhé, som prekvapený, že sa nevie počkať na najnovšie sčítanie ľudu, ktoré bude myslím, že 20. mája budúceho roku a vychádza sa z čísiel, ktoré nemusia byť presné, pretože sú za roky 1991 a 2001.

Sčítanie ľudu bude vykonané k 21. máju 2011. Sčítanie sa koná raz za desať rokov, posledné sčítanie prebehlo v roku 2001.

bude Sčítanie


Gerhard Schröder, nemecký spolkový kancelár za soc. dem. Robil tú najväčšiu reformu práva, pracovného práva.

Nemecký kancelár Gerhrard Schröder získal v decembri 2003 súhlas parlamentu s reformou systému sociálnej starostlivosti. Nevieme overiť či išlo o "najväčšiu reformu práva" ako tvrdí P. Paška. Je to skôr jeho vnímanie tohto kroku.

Agenda 2010


Z nejakého 9. miesta som sa prekrúžkoval so skoro 22 tisíc hlasmi.

Podľa stránky NRSR Pavol Frešo v SDKÚ skončil štvrtý, postúpil z deviateho miesta na kandidátke s 21 732 hlasmi.

stránky


(...) argumentujem ústavou, podľa ktorej každý poslanec má hlasovať podľa svojho vedomia, svedomia (...)

Druhý odsek článku 73, piatej hlavy Ústavy Slovenskej republiky uvádza: " Poslanci sú zástupcovia občanov. Mandát vykonávajú osobne podľa svojho svedomia a presvedčenia a nie sú viazaní príkazmi. " Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavy Slovenskej republiky


Jedno je isté, že nič viac sme neurobili, len sme odstránili tú, dá sa povedať, tie pasáže, alebo sme zjemnili niektoré, hlavne hovorím teraz o pokutách, ktoré vyvolávali strach.

V decembri 2010 poslanci schválili novelu zákona o štátnom jazyku, ktorá zmierňuje pokuty za nedodržiavanie zákona. Kým podľa zákona , ktorý prijala Ficova vláda boli pokuty stanovené v rozmedzí 100 až 5000 eur, novela ich znižuje na 50 až 2500 eur. Po novom je možné pokutu udeliť za porušenie ustanovení zákona a ak ide o nezverejnenie informácie verejnej správy a informácie týkajúce sa ohrozenia života, zdravia, bezpečnosti alebo majetku občanov SR.

zákona novela novele


Jedna a tá istá osoba je posudzovaná opakovane na rôzne účely a v niektorých prípadoch je posudzovanie zdvojené. Samotný výkon posudkovej činnosti (zdravotného stavu, pozn.) vykonáva štátna správa, verejná správa aj samospráva.

Posudková činnosť zdravotného stavu prebieha na niekoľkých úrovniach. Na úrovni štátnej správy sa ňou zaoberá Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny. Na úrovni verejnej správy Sociálna poisťovňa a na úrovni samosprávy ide o poskytovanie sociálnych služieb.

zákona zákona zákona


Celú 1 miliardu eur škrtáme na výdavkoch štátu. Z toho 40% na platoch ústavných činiteľov a na bežných výdavkoch ministerstiev.

V rozpočte (.doc) na tento rok je na strane 28 uvedené, že základné výdavky na chod štátu v porovnaní s rokom 2010 klesnú o 1,1 miliardy eur. Podľa informácií uvedených na portáli webnoviny.sk : "Samotné škrty v mzdových výdavkoch by mali v budúcom roku (roku 2011, pozn.) oproti očakávanej skutočnosti za tento rok dosiahnuť 153,7 mil. eur . Zníženie prevádzkových výdavkov jednotlivých kapitol, okrem rezortu obrany, predstavuje 60,7 mil. eur a úspory v samotnom rezorte obrany majú dosiahnuť 89 mil. eur." Súhrnne sa škrty na mzdách a bežných výdavkoch ministerstiev dostanú na úroveň 28%.

rozpočte

webnoviny.sk


Povedzme rozpočty, ktoré sa schvaľovali v zastupiteľstve, kde je všetko vlastne, sa schvaľovali tak, že nebol žiadny hlas ani opozície proti.

Milan Belica si skutočnosť prikrášľuje. Napriek tomu, že skutočne sa stávalo, že pri hlasovaní o rozpočte nebol proti ani jeden poslanec, súčasný rozpočet na rok 2013 nebol pri hlasovaní podporený dvoma poslancami, ktorí hlasovali proti. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

rozpočte

3. decembra

opäť


Ďalej veľmi intenzívne pracuje minister s riaditeľmi nemocníc, pokiaľ ide o prvý kontakt pacientov s nemocničnými zariadeniami. Ide sa robiť prvé centrálne obstarávanie pri nákupoch zdravotníckej techniky...

Minister zdavorníctva Tomáš Drucker už po vymenovaní do funkcie sa stretával s riaditeľmi nemocníc a predstaviteľmi asociácií a odborov, aby sa zoznámil s problémami v rezorte. Minister postupne prichádza s návrhmi riešení, ako zlepšiť stav zdravotníctva. Jedným z návrhov je aj centrálne obstarávanie zariadení pre nemocnie- tie už teraz majú fungovať podľa nariadenia Druckera, aby ministerstvo informovali o zámere a technických špecifikách jednotlivých obstarávaní. O problémoch s primárnym kontaktom alebo s dlhými čakacími dobami na zákroky minister už hovoril, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Minister zdravotníctva Tomáš Drucker už avizoval konkrétne zmeny, ktoré plánuje z rezorte urobiť, pri niektorých informoval aj o tom, dokedy by mali byť dané zmeny realizované. Nemocniciam chýbajú rôzne zariadenia, preto ministerstvo pripravuje podmienky centrálneho obstarávania pre nemocnice: " Pre nákup zdravotníckej techniky platia pre štátne nemocnice nové pravidlá od decembra 2015. Okrem benchmarkingu cien sú povinné aj cost-benefit analýzy. V rámci pilotnej fázy projektu benchmarkovania cien sa od tohto apríla posunula hranica povinnosti porovnávať ceny techniky na 40 000 eur. Od septembra má klesnúť na 30 000 eur. V rámci nových pravidiel sa posudzujú napríklad ekonomické prepočty, správnos ť predpokladanej ceny zákazky či strategická opodstatnenosť nákupu. " Minister pritom ešte v apríli vydal pokyny , aby nemocnice najprv zaslali ministerstvu technické požiadavky na zariadenie, ktoré chcú kúpiť. Tým je zabezpečené, že ministerstvo odsúhlasí začatie verejného obstarávania: " Na ich základe ministerstvo stanoví priemernú cenu požadovanej zdravotníckej techniky a zašle ju nemocnici. Tá si urobí prieskum trhu a predloží ministerstvu žiadosť so všetkými zistenými detailmi. Ministerstvo ju posúdi, ešte raz porovná ceny, ktoré ponúkajú firmy s databázou, až potom vydá stanovisko. (...) Samotný proces verejného obstarávania, použitý postup, ako aj uzavretie zmluvy s úspešným uchádzačom sú v kompetencii príslušnej nemocnice". Minister zdravotníctva Tomáš Drucker diskutoval s Alanom Suchánkom v relácií O päť minút dvanásť 15. mája 2016. Moderátor Martin Strižinec sa ich pýtal aj na plánované zmeny, ktoré by sa mali týkať zaobstarávania zdravotníckych zariadení. Minister nastínil plán s rámcovými zmluvami pre zaobstarávanie daných zariadení: " Chceme realizovať nákup takzvanými rámcovými zmluvami, ku ktorým by sa potom pripájali povinne naše zariadenia, alebo v konkrétnom prípade nemocnice, dobrovoľné to bude aj pre nemocnice vyšších územných celkov. Ide o to, aby sme zoskupili dostatočný počet požiadaviek a špecifikácií, aby rozsah bol väčší, tým pádom aj súťaž bude istým spôsobom atraktívnejšia. Samozrejme, že chceme predtým diskutovať aj s príslušnými výrobcami, oslovovať ich, aby sa nám nestávalo, že sa nám do aukcií alebo cez trhovisko prihlásil iba jeden potenciálny záujemca. Našou ambíciou je mať na každú dodávku, povedzme, rámcový kontrakt s dvomi potenciálnymi dodávateľmi. Chceme, aby bolo úplne jasné, koľko bude stáť samotný komponent, koľko budú stáť jednotlivé moduly a koľko bude stáť servis, prípadne nejaké alternatívy záruk na toto vybavenie." Minister sa zaviazal konať aj v probléme nedostatku niektorých liekov: " Chceme vytvoriť aj zmenu v oblasti možnosti predávania liekov komukoľvek, takisto pravidlá pri kategorizovaných liekoch a možnosti požadovať vývoz takýchto liekov". S riaditeľmi nemocníc sa minister stretol už pred zostavením programového vyhlásenia vlády, odvtedy diskutoval aj so zástupcom Asociácie súkomných lekárov, s Mariánom Šóthom, kto ich diskusiu na tému primárneho kontaktu popísal takto: " Je už desať minút po dvanástej. Lekári prvého kontaktu už stratili nádej, sú apatickí, nechcú čakať. Minister nemôže odkladať túto problematiku, musí ju akútne riešiť. Minister hneď zvážil akútnosť problémov a riešili sme ich na ďalšom stretnutí." V spomenutej televíznej debate k primárnemu kontaktu minister povedal toto : "lekári, ktorí prichádzajú, alebo mali by prichádzať do primárnej zdravotnej starostlivosti, častokrát nemajú dostatočnú prax a potom máme problémy s tým, aby sme práve nové diagnostikovanie pacienta dokázali zabezpečiť v tej primárnej sfére a prechádza nám ten pacient zbytočne do tej špecializovanej, prípadne ústavnej zdravotnej starostlivosti.(...) tie zmeny, ktoré si zdravotníctvo pýta, pýta si ich niekoľko rokov a veci, keď sme hovorili o primárnej zdravotnej starostlivosti, o lekároch, to sú dôsledky 10-15 rokov, ktoré sa nedejú." Minister sa venoval aj otázke čakacích lehôt na zákroky, s legislatívnou úpravou pokrývajúcou túto otázku chce prísť začiatkom roka 2017. Chystá sa aj investícia do lôžkových zariadení.

pripravuje
pokyny
O päť minút dvanásť
zaviazal
stretol
diskutoval
televíznej debate
čakacích lehôt
investícia


Nezamestnanosť klesá, naopak stúpa nám počet ľudí, ktorí sú zamestnaní.

Je pravdou, že podľa štatistických údajov aj počtu evidovaných uchádzačov o zamestnanie v posledných mesiacoch miera nezamestnanosti pomaly klesá. Podľa Štatistického úradu stúpa počet zamestnaných ľudí aj ich podiel na ekonomicky aktívnom obyvateľstve.

ŠÚ SR


Rešpektujem to, čo povedal bývalý minister financií pán Mikloš v parlamente pred 2 dňami. Veľmi jasne povedal, že celoplošné opatrenia sa minuli, čiže o to to máme horšie, a bez zvyšovania daní to nepôjde. To povedal veľmi jasne bývalý minister financií.

Ivan Mikloš skutočne v parlamente povedal, že bez zvyšovania daní to nepôjde. Rovnako povedal, že celoplošné škrty už ďalej nie sú možné a bude nutné pristúpiť k štrukturálnym riešeniam. Robert Fico sa svojou interpretáciou nevzďaľuje tomuto významu, jeho výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Ivan Mikloš na rokovaní NRSR dňa 4.5. 2012 tvrdil : "Pán poslanec Duchoň, hovoríte, že aj Holandsko zvyšuje dane . Veď ja som nikdy netvrdil, ani SDKÚ - DS netvrdilo, že sa dá vyriešiť, dajú vyriešiť dnešné problémy bez zvyšovania daní. SaS to tvrdila, my nie. My si nemyslíme, že sa dajú bez zvyšovania, ale je rozdiel, či sa napríklad zvýši rovná daň, alebo či sa zruší, alebo, či sa zvýšia niektoré iné dane, alebo nie." Na rovnakom rokovaní sa ďalej Mikloš vyjadril v rozprave k predloženému programovému vyhláseniu vlády nasledovne: "Zároveň platí a dávam za pravdu aj ministrovi financií Kažimírovi, ktorý to aj včera aj vo výbore povedal a je to tak, že to nebude jednoduché pretože plošné znižovanie deficitu už viac menej nie je možné. Priestor na ďalšie plošné škrty, či už v platoch alebo v znižovaní bežných výdavkov bol naozaj takmer vyčerpaný a preto jediný spôsob ako pokračovať v úspešnom ozdravovaní verejných financií sú štrukturálne zmeny. Zároveň platí a tu tiež dám za pravdu ministrovi financií Kažimírovi, že z krátkodobého hľadiska sa to nedá urobiť sa konsolidácia nedá v prevažnej miere urobiť na strane výdavkov. Nedá, pretože ak plošné škrty, ak na ne už takmer nie je priestor a už sa to dá robiť len hlbšími štrukturálnymi reformami, tie vyžadujú istý čas. Takže je pravda, že ozdravenie v tomto roku a v budúcom roku nebude také jednoduché a že bude musieť dokonca z prevažnej miery byť asi aj na príjmovej stránke. Mimochodom bývalá opozícia, dnešní poslanci Smeru nás veľmi tvrdo kritizovali za to a zaznelo to aj vo vystúpení pána premiéra včera, že sme spomalili ekonomiku, lebo sme málo šetrili na výdavkovej strane a príliš??? na príjmovej. No tak chcem povedať, že my sme viac šetrili na výdavkovej ako na príjmovej strane a boli to zhruba 2/3 efektu zníženia deficitu v roku 2011 boli dosiahnuté na strane zníženia výdavkov a len 1/3 na strane zvýšenia príjmov cez DPH a niektoré spotrebné dane. To objektívne hovorím a priznávam, že takýto pomer nebude možné dosiahnuť a nevedeli by sme dosiahnuť ani my ak by sme ďalej vládli v roku 2012 a v roku 2013, ale zásadne dôležité bude ako zvýšením akých príjmov a akých daní vláda bude riešiť konsolidačné úsilie." Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

tvrdil vyjadril


...A potom som prečítal z najväčšieho poľského denníka Gazety Wyborcze v roku 2003, presne o 5 rokov, kde sa písalo o slovenskom tigrovi. Potom som prečítal z Harald Tribune, keď sa písalo o tom, ako sa zrodil v Európe nový Detroit, automobilová veľmoc.

Zmienku v Gazete Wyborcze a Harald Tribune sa nám nepodarilo nájsť, avšak v období 2004 – 2007 je možné nájsť množstvo relevantných zahraničných zdrojov, ktoré píšu o Slovensku ako o ekonomickom tigrovi. Vzhľadom na fakt, že sa jedná o obsah výpovede v relevantnom zahraničnom médiu, výrok hodnotíme ako pravdivý, napriek tomu, že sme túto správu nenašli v Dzurindom zmieňovaných periodikách, ale v iných zahraničných médiách.

množstvo


...žijeme v takom prostredí, kde z 19 členských krajín eurozóny 5 majú Á-čka alebo jednotky, pretože sú úplne v súlade s tým, čo sa má robiť.

Na základe kontextu daného výroku vyplýva, že minister Kažimír naráža na tzv. úverový rating (credit rating) krajín eurozóny. Tieto hodnotenia prebiehajú na stupnici od AAA po D(DD). Naprieč rôznymi hodnotiacimi metódami bolo viacerým než len 5 krajinám z celkového počtu 19 udelené "Áčko", no najvyššie hodnotenie AAA si momentálne držia iba Luxembursko, Fínsko, Nemecko, Holandsko a Rakúsko. Pokiaľ vezmeme do úvahy, že minister sa v tomto výroku odvoláva na najvyšší stupeň úverového ratingu, výrok môžeme vyhodnotiť ako pravdivý.

Úverový rating "je založený na posúdení celkového zdravia subjektu so zameraním na jeho schopnosť splácať úver. Súčasťou úverového ratingu je hodnotenie finančnej aj nefinančnej bonity subjektu na základe dát o ňom získaných ako aj na základe dát z iných zdrojov."

" Úverový rating uľahčuje investorom pri investovaní do dlhopisov hodnotenie rizík s investovaním spojených. Úverový rating prideľujú ratingové agentúry (Moody’s, Standard & Poor’s, Fitch Ratings, Japan Credit Rating Agency) (...). Členenie ratingových stupníc je obvykle na investičný stupeň (AAA, AA, A, BBB) a špekulatívny stupeň (BB, B, CCC, CC, D) ."

Napriek tomu, že sa v prípade niektorých krajín ich hodnotenia rôznia, iba 5 až 8 krajín Eurozóny nespĺňa "Áčkový" rating. Týmito krajinami sú Cyprus, Grécko, Taliansko, Portugalsko, Španielsko, a podľa agentúry Moody aj Írsko a Slovinsko, kdežto podľa Standard & Poor-a sa "Bčkové" hodnotenie týka aj Malty.

Úverový rating
hodnotenia
Trading Economics
hodnotenie
rating


My sme povedali veľmi jasne a rozumiteľne, že podpis tohto balíka má význam len vtedy, ak bude garancia, že budú v parlamente prijaté zákony, ktoré súvisia s celým týmto procesom.

Fico podmienil podpis pomoci súhlasom budúcej vlády.

Fico


Na samotnú kampaň som minul do konca februára 350 tisíc eur.

Podľa vyjadrení Andreja Kisku si ako nezávislý kandidát financuje cel ú kampaň sám: “Od žiadnej politickej strany som neprijal a neprijmem ani cent.” Zo všetkých prezidentských kandidátov priznáva najviac bilboardov Andrej Kiska a zároveň dodáva: "Celkové náklady na propagáciu mojich aktivít od ohlásenia zámeru kandidovať do konca februára 2014 dosiahli 350.000 eur." Tieto náklady nezahŕňajú len bilboardy, ale i ostatné náklady ako napríklad cesty po Slovensku či volebné noviny, a preto dodáva, že náklady spojené s oficiálnou volebnou kampaňou riadne zverejní . Keďže všetky informácie pochádzajú priamo od Andreja Kisku, nevieme overiť či sú tieto čiastky skutočne presné.

financuje cel
priznáva
zverejní


Keď si pozriete, komu som koľko vrátil, tak dokonca možno vláde pána premiéra Fica som vrátil viac ako pánovi Dzurindovi.

Prehľad vrátených zákonov prezidentom na opätovné prerokovanie NRSR nachádzame na oficiálnych stránkach prezidenta SR (a pre posledné volebné obdobie aj na stránkach NR SR ).

prezidenta
NR SR


Naozaj nám klesá podiel európskej ekonomiky vo svete. Kým v roku 2008 to bolo každé štvrté euro, ktoré vyprodukovala európska ekonomika, dnes je to až každé ôsme euro a klesá to.

Podiel európskej ekonomiky vo svete klesá. Kým v roku 1980 predstavovalo HDP Európskej únie vyše štvrtinu celosvetového HDP, v roku 2008 sa tento podiel znížil len na 17,35%, teda menej ako „každé šieste euro“. V súčasnosti predstavuje podiel únie na svetovej ekonomiky už len 14,17%, čo je približne sedmina svetovej ekonomiky. Výrok Jany Bittó Cigánikovej preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa dát Medzinárodného menového fondu (IMF) bol v roku 1980 podiel Európskej únie na svetovom HDP podľa parity kúpnej sily 25.84%, čo predstavovalo vyše štvrtinu svetového HDP. Postupom času však tento podiel klesal, v roku 2008 dosahoval len 17,35% svetového HDP, teda menej ako šestinu svetového HDP. V súčasnosti (v roku 2024) už predstavuje len 14.17%, teda iba sedminu svetového HDP.

Podobné tvrdenia uverejnil v minulosti aj čestný predseda strany SaS Richard Sulík. Ten v statuse na Facebooku a v článku na rozdiel od Jany Bitó Cigánikovej tvrdí, že Európska únia vyprodukovala každé štvrté euro ešte ešte v roku 1980, nie 2008. Podobne ako Cigániková však hovorí o každom ôsmom eure v súčasnosti.

Bittó Cigániková sa pri vyslovení tohto výroku odvolávala na graf z volebného programu strany SaS (v čase od 59:13 ). Graf sa nachádza v časti nazvanej Konkurencieschopná Európa (s. 63 ) a pochádza z portálu Statista , ktorý ako zdroj jeho dát uvádza práve IMF. Podľa tohto grafu podiel ekonomiky Európskej únie klesol z 17,35% v roku 2008 na 14,17% v roku 2024. V prepočte na eurá to znamená, že zatiaľčo v roku 2008 bolo v EÚ vyprodukované približne každé 5,7 euro, v roku 2024 to bolo až každé siedme euro.

Vyjadrenie Jany Bittó Cigánikovej pre Demagog.sk z 4. 6. 2024: "Áno, to som povedala zle, ani som si to neuvedomila. Samozrejme, že som myslela 1980, tak ako je v grafe uvedené. Keďže som zároveň ukazovala graf, kde je to uvedené správne, považujem za nekorektné uviesť tento výrok ako nepravdu, išlo len o obyčajné popletenie si čísla."

dát statuse článku odvolávala 59:13 63 Statista


(o odvolaní R. Bezáka) Ja som podpísal výzvu na to, aby si strany sadli za stôl, aby si pozreli do očí a vysvetlili si tie veci. Mal som možnosť podpísať takýto list ešte v úvode.

Podľa webu aktuality.sk (29.6.2012) sa “poslanci Národnej rady SR Daniel Lipšic, Jana Žitňanská (obaja nezaradení) a Radoslav Procházka (KDH) u zástupcu pápeža Benedikta XVI. na Slovensku prihovárajú za trnavského arcibiskupa Roberta Bezáka.”

Zástupcu pápeža Benedikta XVI. na Slovensku v liste žiadajú o tlmočenie ich znepokojenia . "Nie je nám ľahostajný ďalší osud Katolíckej cirkvi na Slovensku a preto sa obraciame na Vás, Jeho excelencia, aby ste tlmočili svätému otcovi Benediktovi XVI. nielen naše znepokojenie nad vzniknutou situáciou, ale aj prosbu slovenskej verejnosti, osobností, či už veriacich alebo neveriacich, aby zvážil definitívne rozhodnutie a ponechal otca arcibiskupa Bezáka v Trnavskej arcidiecéze."

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

aktuality.sk

znepokojenia


Boli ste (pozn. Uhrík) v Zbehoch na koncerte neonacistických kapiel, vrátane kapely Ortel a Ďurica vystupoval tiež. Však sa priznajte a teraz vy hovoríte, že už nemáte s neonacistom a s extrémistami nič spoločné, boli ste včera v Zbehoch na neonacistickom koncerte a kapela Ortel, ktorá tam vystupovala s Ďuricom, ta tá kapela nieže naše ministerstvo vnútra, ale české ministerstvo vnútra ju považuje za extrémistickú a neonacistickú kapelu, tak sa netvárte, že s tým nemáte spoločné.

Europoslanec Milan Uhrík sa preukázateľne zúčastnil koncertu, kde vystúpil spevák Tomáš Ortel s kapelou a Ondrej Ďurica. V minulosti bola kapela Ortel označená českým ministerstvom vnútra za extrémistickú. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V obci Zbehy pri Nitre sa konal koncert kapely Tomáša Ortela a Ondreja Ďuricu. Zúčastnil sa ho aj europoslanec Milan Uhrík, o čom informoval aj na svojej facebookovej stránke 19.8. 2023.

České Ministerstvo vnútra kapelu spomína vo Výročnej správe o extrémizme z roku 2015 (.pdf, str. 16). Označuje ju za jednu z prvých extrémistických kapiel, ktorá sa zameriava na čisto komerčné koncerty. Líder kapely, Tomáš Ortel, tvoril podľa ministerstva protiislamské texty. Ministerstvo však konštatuje, že tvrdé neonacistické jadro sa od kapely dištancuje, keďže ich tvorbu považuje za umiernenú.

Tomáš Ortel taktiež pôsobil v kapele Conflict 88, ktorú české Ministerstvo vnútra v roku 2012 považovalo za neonacistickú kapelu ( .pdf , str. 54), v roku 2010 ju radilo k tzv. White Power Movement music (hudba hnutia Bielej sily) ( .pdf , str. 19).

V minulosti bola kapela Ortel spájaná s českou politickou stranou Dělnická strana, ktorá využívala jej skladbu Hadr ako svoju hymnu. Dělnická strana bola v roku 2010 na návrh Vlády ČR rozpustená rozhodnutím Nejvyššího správního soudu ČR s odôvodnením, že program, podujatia a predstavitelia strany smerujú k vyvolaniu národnostnej, rasovej, etnickej a sociálnej neznášanlivosti, potlačeniu základných ľudských práv a slobôd, jej činnosť je protiprávna a program so symbolikou strany nadväzujú na nemecký nacionálny socializmus ( .pdf , str. 112-121).

konal informoval spomína pôsobil .pdf .pdf bola .pdf


Že organizujeme podujatie, ktoré sa volá Deň úcty k poľnohospodárom ...

Trnavský kraj skutočne uskutočnil podujatie s názvom Deň úcty k poľnohospodárom. Stalo sa tak v obci Červeník pri príležitosti 900. výročia prvej písomnej zmienky o obci a ku 60. výročiu založenia COOP Jednota Trnava. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pdf stránke


..pri schôdzach Smeru-sociálna demokracia, kde som riadnou členkou

V parlamentných voľbách v roku 2016 kandidovala Saková za SMER-SD. V januári 2017 Robert Fico označil Sakovú ako nastupujúcu politickú generáciu strany SMER-SD, vtedy ešte riadnou členkou strany nebola, plánovala do nej vstúpiť. Podľa informácií zverejnených v článku na portáli SME si členovia strany Smer-SD na sneme v apríli 2018 zvolili nové predsedníctvo, ktorého členkou sa stala aj Denisa Saková. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

kandidovala
januári 2017
článku