...náš balík, ktorý musíme dať dohromady v tomto a budúcom roku sa dotýka skoro 2,5 miliardy eur.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže viaceré zdroje i naše výpočty udávajú sumu vo výške približne 2,233 - 2,333 mld. eur, čo možno považovať za skoro 2,2 - 2,4 miliardy eur a nie 2,5 ako uvádza P. Kažimír. Podobný výrok o potrebnom objeme financií na konsolidáciu sme overovali už v minulosti ( Na telo , 30. septembra 2012, O 5 minút 12 , 9. septembra 2012, O päť minút dvanásť z 3. júna 2012). Viaceré dostupné zdroje uvádzajú potrebu ušetriť 1,5 mld. eur. K tejto sume pripočítal Peter Kažimír sumu 0,5 mld. eur, o ktorú sa podľa Správy o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií za prvý polrok 2012 a predikcii vývoja do konca roka líši skutočný schodok ŠR na rok 2012 od plánovaného schodku. Nakoľko podľa dostupných zdrojov k sume 1,5 miliardy eur a pripočítaní 0,5 miliardy eur na základe zhoršeného makroekonomického vývoja dostaneme sumu 2 miliardy eur. Podľa poslednej prognózy Inštitútu finančnej politiky publikovanej 27.septembra 2012 dôjde k zníženiu daňových príjmov oproti súčasnému návrhu rozpočtu verejnej správy je 233 miliónov eur v roku 2013. Po započítaní týchto 233 miliónov eur k sume 2 mld. eur dostaneme sumu 2,233 mld eur, čo stále nezodpovedá sume, ktorú uvádza P. Kažimír. Podobný výrok o nutnom objeme konsolidovaných financií sme už overovali v relácii O päť minút dvanásť z 3. júna 2012. Minister Kaliňák v tom čase uviedol číslo 1,8 mld. eur a jeho výrok sme hodnotili ako zavádzajúci. Podľa viacerých dostupných informácií sa zdá, že celková suma, ktorú bude potrebné ušetriť tento a ďalší rok je maximálne 1,5 mld eur. Táto informácia je v súlade s vyjadreniami ministra financií Petra Kažimíra a toto číslo nám vyšlo aj pri jednoduchom prepočte podľa plánu štátneho rozpočtu. 30. júla 2012 minister Kažimír povedal , že suma 1,2 mld, ktorú je potrebné konsolidovať do roku 2013 eur sa z dôvodu výpadku daní spôsobené problémami na daňovej správe zvýši na 1,5 mld. Na to aby sme mali aspoň približný prehľad o tom koľko musí vláda SR do roku 2013 ušetriť môžeme použiť jednoduchý prepočet plánovaného deficitu na HDP. Vychádzať budeme z plánovaných deficitov a odhadov HDP na roky 2012 a 2013 (najnovší odhad Výboru pre makroekonomické plánovanie je zo septembra 2012). Na rok 2012 je plánovaný deficit 4,6 % HDP, čo predstavuje približne na odhadovanom HDP 3,3 mld. eur. V zákone o štátnom rozpočte je uvedená suma 3,8 mld. eur. Na rok 2013 je plánovaný deficit 2,9 % HDP, čo predstavuje z prognózovaného HDP sumu cca. 2,22 mld eur. V prípade rozdielu nášho jednoduchého výpočtu a plánovaným deficitom na rok 2012 uvedeným v zákone, dostaneme sumu približne 1,6 mld. eur. Ak k tejto sume pripočítame sumu 0,5 miliardy eur na základe zhoršeného makroekonomického vývoja a aktuálnu prognózu zníženia daňových príjmov v sume 233 miliónov eur dostaneme sumu 2,333 miliardy eur. Ani tento prepočet nepotvrdzuje Sumu uvádzanú P. Kažimírom.

Na telo
O 5 minút 12
O päť minút
Správy
prognózy
O päť minút
povedal
odhadov


...po parlamentných voľbách pred rokom a pol získalo v 100% rómskej osade Lomnička pán Chudík viac preferenčných hlasov ako premiér Fico.

Obec Lomnička v Prešovskom kraji je z 99 % obývaná etnickými Rómami . V parlamentných voľbách v roku 2016 existovali podozrenia z kupovania hlasov pre kandidátov Smer-SD - vtedajšieho prešovkého župana Petra Chudíka a krajské predsedu Smeru Stanislava Kubánka. Hlasy si mali kandidáti kupovať za cigarety a alkohol. Boli im pritom povedané čísla ktoré majú krúžkovať. V parlamentných voľbách v roku 2016 Smer vyhral v Lomničke jednoznačne, s 82,5 % hlasov. Chudík aj Kubánek získali viac preferenčných hlasov než samotný predseda strany, Robert Fico: Chudík 324, Kubánek 306 a Fico 270. Na základe dostupných dát hodnotíme výrok ako pravdivý. Kubánek aj Chudík sa eventuálne do parlamentu prekrúžkovali a z volebného podvodu obvinení neboli . Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Rómami
kandidáti kupovať
preferenčných hlasov
prekrúžkovali
obvinení neboli


Je ich 111 000 (firiem, pozn.) za rok 2012 pri sadzbe 19% (daň z príjmu právnických osôb, pozn.).

Kažimír hovorí o počte firiem v súvislosti s plánovanou licenčnou daňou a počtom s.r.o., ktoré majú nulovú daňovú povinnosť. Podľa štatistického úradu SR bol počet firiem ku koncu roka 2012 na úrovni 164 771. Podľa Spoločnosti Bisnode ich bolo až 204 tisíc, z toho až 197 tisíc s.r.o. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa Podľa Štatistického úradu SR , ktorý vo svojich podkladoch overuje ukazovatele ekonomického vývoja za regióny,medzi inými aj ich organizačnú štatistiku, ktorej súčasťou je tabuľka evidencie počtu podnikateľských subjektov v jednotlivých krajoch. Ku koncu roka 2012, teda ešte pri sadzbe dani z príjmu právnických osôb na úrovni 19%, bol počet podnikateľských subjektov, teda firiem na úrovni 164 771 podnikov. Počet živnostníkov bol na úrovni 387 452 osôb.

TASR informovala, že počet spoločností s.r.o. bol koncom roka 2012 na úrovni takmer 200 tisíc.

"Spoločnosť Bisnode k 31. decembru 2012 vo svojich databázach evidovala celkove 204.667 slovenských firiem, z toho 7535 (3,7 %) akciových spoločností a 197.132, teda 96,3 % spoločností s ručením obmedzeným."

SITA informovala, že koncom roka 2011 bol počet spoločnosti s.r.o. na úrovni 180 tisíc.

"Spoločnosť ČEKIA vo svojich databázach evidovala ku koncu minulého roka (roka 2011, pozn.) celkovo 189 418 slovenských firiem, z čoho bolo 7 584 akciových spoločností a 181 834 spoločností s ručením obmedzeným."

Kažimír aj v čase ohlasovania zavedenia tzv licenčnej dane hovoril o 160 tisíc podnikov.

SME , 10. októbra 2013:

" Licencie si budú musieť kupovať len obchodné spoločnosti, živnostníkov sa novinka nedotkne. Suma 120 miliónov eur by sa vyzbierala, ak by vyše 160-tisíc slovenských podnikov zaplatilo za rok v priemere približne 700 eur. Kažimír povedal, že oni rátali možný výnos pri priemernej sume tisíc eur."

Obchodný register eviduje približne 170 tisíc firiem.

Štatistického úradu SR
TASR
SITA
SME


Generálna prokuratúra alebo konkrétne generálny prokurátor môže povedzme zastaviť účinnosť zákona o platoch sestričiek, napríklad.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, pretože na jednej strane je pravda, že generálna prokuratúra podala návrh na pozastavenie účinnosti zákona o platoch zdravotných sestier, ale rozhodnutie vydal Ústavný súd.

podala návrh
§ 13


Ono keby nebola zverejnená ta cena, respektíve keby nebola zverejnená ta zmluva, tak je podľa nášho zákona neplatná.

Je pravdou, že ak zmluva nebude zverejnená do troch mesiacov od uzavretia, tak podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám, by bola neplatná. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa zákona č. 546/2010 Z. z., , ktorým sa novelizoval Občiansky zákonník sú ministerstvá, ústredné orgány štátnej správy, verejnoprávne inštitúcie a ich podriadené organizácie povinné od 1. januárom 2011 zverejňovať zmluvy ako aj dodatky k zmluvám, ktoré sa týkajú nakladania s verejnými prostriedkami v Centrálnom registri zmlúv, ktorý vedie Úrad vlády SR. Novela z decembra 2010: "§ 47a Účinnosť povinne zverejňovaných zmlúv (1) Ak zákon ustanovuje povinné zverejnenie zmluvy, zmluva je účinná dňom nasledujúcim po dni jej zverejnenia (4) Ak sa do troch mesiacov od uzavretia zmluvy alebo od udelenia súhlasu, ak sa na jej platnosť vyžaduje súhlas príslušného orgánu, zmluva nezverejnila, platí, že k uzavretiu zmluvy nedošlo." Ministerstvo vnútra v zhrnutí novely zákon o slobodnom prístupe k informácia z roku 2010 uvádza: "Základ je, že ak zmluva nebude zverejnená, nenadobudne účinnosť . Avšak ak nebude zverejnená do troch mesiacov od uzatvorenia, platí, že k uzatvoreniu zmluvy nedošlo ." Obchodné tajomstvo a teda teoreticky aj cena podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám, sa nemusí povinne sprístupniť. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

546/2010 Z. z.,
zhrnutí
o slobodnom prístupe


Daňové riaditeľstvo pod priamym vedením, pod priamym vedením ministra financií Ivana Mikloša a jeho najbližšieho priateľa pána riaditeľa Daňového úradu prenajali budovu pre Daňový úrad v Košiciach od svojho okresného predsedu SDKÚ v Nitre.

Ústredné daňové riaditeľstvo , ktorého riaditeľom je Mikulčík (nominant SDKÚ), podpísalo zmluvu o prenájme budovy s firmou Nitra Invest 8. marca 2011 . Jej väčšinovým vlastníkom je okresný šéf SDKÚ O. Ščurka. 15. apríla Ščurka od zmluvy písomne odstúpil.

Ústredné daňové riaditeľstvo
8. marca 2011


Spomínam si, že pred voľbami roku 2002 nám (SDKÚ pozn.) prieskumy namerali okolo 6 %, nakoniec sme pokračovali vo vláde a boli najsilnejšou vládnou stranou roku 2002 - 2006

Je skutočne pravda, že predvolebné prieskumy ukazovali výrazne menej preferencií strane SDKÚ, než aké v skutočnosti získala strana vo voľbách, avšak nie na úrovni 6%. Konkrétne predvolebné prieskumy dopadli takto: OMV SRo (25.8.-1.9.02) - 9,5% UVVM (31.8.-3.9.02) - 8,5% Dicio (6.-26.8.02) - 12,3% NOC (3.-4.9.02) - 11,4% MVK (27.7.-1.9.2002) - 10,4% Vo voľbách konaných 20. a 21. septembra 2002 nakoniec SDKÚ získala 15,09% a stala sa najsilnejšou koaličnou stranou (SMK 11,16%, KDH 8,25%, ANO 8,01%)

prieskumy voľbách


Sa tam robia, iste, sú tam isté zásadné zmeny, ktoré sa samozrejme, u ktorých ustupujeme, samozrejme nedivím sa ani potom reakcia Benátskej komisie je úplne zmätená v tejto oblasti, nemám právo ju hodnotiť, lebo to sú odporúčacie opatrenia.

Posudok benátskej komisie má odporúčací charakter.


Keď som navrhol uznesenie na výbore pre zdravotníctvo, tak kolegovia zo Smeru nezahlasovali za to, aby sme pozvali námestníka generálnej prokuratúry aj pani predsedníčku Ústavného súdu na výbor, aby nám dali informácie o tom, prečo vlastne pozastavili tento návrh zákona.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože V.Novotný na rokovaní zdravotníckeho výboru parlamentu chcel naozaj uznesením prizvať na toto rokovanie aj predsedníčku ÚS SR a námestníka generálnej prokuratúry a poslanci tento návrh uznesenia zamietli. Počas rokovania zdravotníckeho výboru parlamentu, ktoré sa konalo 24.júla 2012 a riešilo protest zdravotných sestier proti rozhodnutiu ÚS SR o pozastavení účinnosti zákona o ich minimálnych platoch, člen tohto výboru V.Novotný chcel uznesením prizvať na rokovanie výboru predsedníčku ÚS SR I.Macejkovú a zastupujúceho generálneho prokurátora L.Tichého, aby dôvody svojich rozhodnutí poslancom objasnili. Poslanci tento návrh uznesenia odmietli. Bližšie si o tom môžete prečítať na stránke NR SR alebo na stránke Slovenského rozhlasu . Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

NR SR
Slovenského rozhlasu


My sme urobili opatrenia v objeme 1,5 miliardy eur. To je vyše 2% hrubého domáceho produktu.

Program stability a rastu na roky 2014-2017, prijatý vládou 23. apríla 2014, uvádza nasledovné (s. 29-30): " V rozpočte verejnej správy bola na rok 2013 stanovená cieľová hodnota deficitu verejnej správy vo výške 2,94 % HDP. Notifikované údaje za rok 2013 sú lepšie, vo výške 2,77 % HDP. Pri kvantifikácii konsolidačných opatrení, ktoré k tomuto výsledku viedli, sa vychádzalo z vývoja verejných financií za predpokladu nezmenených politík, pričom východiskovým rokom bola skutočnosť 2012. Za predpokladu nezmenených politík by bol deficit verejnej správy dosiahol v roku 2013 hodnotu 4,9 % HDP. Rozdiel medzi úrovňou za predpokladu nezmenených politík a notifikovanou skutočnosťou za rok 2013 predstavuje 2,2 % HDP , čo vymedzuje rozsah opatrení prijatých na splnenie rozpočtového cieľa ." Výška opatrení je podľa rovnakého dokumentu vyčíslená na 1,557 miliardy eur (tabuľka 15). (overenie výroku bolo doplnené 6.5.2014 a pravdivostná hodnota výroka bola zmenená z "neoveriteľného" na "pravdivý"). Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Program vládou


Igor Matovič, keď bol vo vláde, keď bol premiérom alebo ministrom financií, nastavil hospodárenie a deficity verejných financií tak, že napriek obrovským krízam, a to sme sa bavili o celosvetovej pandémii, vojna na Ukrajine, energetická kríza, takto by som mohol ďalej pokračovať, tak napriek tomu priemerný deficit bol 4 miliardy eur ročne, tzn., že my sme prvýkrát v histórii Slovenska, odkedy vzniklo, z 1. 1. 1993, sme hospodárili lepšie ako priemer Európskej únie, dokonca lepšie ako priemer eurozóny.

Je pravdou, že v čase, keď bol Igor Matovič súčasťou vlády, dosahoval priemerný deficit štátneho rozpočtu hodnotu okolo 4 miliárd eur. Počas tohto obdobia sme mali dokonca v rokoch 2020 a 2022 nižší deficit ako priemer krajín EÚ a Eurozóny. Slovensko však malo nižší deficit ako priemer EÚ a Eurozóny aj v rokoch 1995, 2003, 2004 a 2013. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Igor Matovič bol členom vlády na poste premiéra či ministra financií od 21. 3. 2020 do 23. 12. 2022. V roku 2020 dosiahol deficit štátneho rozpočtu hodnotu 5 mld. eur. V roku 2021 bol deficit 5,187 mld eur a v roku 2022 to bolo 1,838 mld eur. Za tieto 3 roky tak dlh stúpol o 12,02 mld eur, teda v priemere o 4 mld. eur ročne.

Následne v roku 2023 dosiahol deficit štátneho rozpočtu 6,4 mld eur a v roku 2024 by mal podľa prognózy dosiahnuť 7,71 mld. eur.

Deficit a vývoj dlhu verejných financií, Slovenská republika 2020-2024. Zdroj: Štatistický úrad SR ( Príloha )

Počas rokov 2020-2023 dokázalo Slovensko dvakrát hospodáriť s nižším deficitom ako bol priemer EÚ a Eurozóny, konkrétne v rokoch 2020 a 2022.

V roku 2020 bol deficit Slovenskej republiky 5,3 % HDP zatiaľ čo priemer krajín EÚ bol 6,7 % HDP a priemer krajín Eurozóny bol 7 % HDP.

V roku 2022 bol deficit štátneho rozpočtu SR 1,7 % HDP, priemer krajín EÚ bol 3,2 % HDP a priemer krajín Eurozóny bol 3,5 % HDP.

V rokoch 2021 a 2023 bol deficit Slovenskej republiky vyšší ako priemer krajín EÚ a Eurozóny.

Slovensko však malo nižší deficit ako priemer EÚ a Eurozóny aj v roku 1995, keď deficit Slovenska bol 3,43 % HDP, pričom priemery EÚ a Eurozóny dosahovali vyše 7 % HDP. Rovnako bol deficit Slovenska nižší aj v rokoch 2003, 2004 a 2013, aj keď sa väčšinou jednalo len o rozdiel niekoľkých desatín percenta.

Konkrétne v roku 2003 bol slovenský deficit 2,28, zatiaľčo priemer EÚ a Eurozóny dosahoval úroveň okolo 3,15 %. V roku 2004 sme hospodárili s deficitom 2,36 zatiaľčo priemer EÚ a Eurozóny hospodárili s priemerom 2,73 % respektíve 2,9 % a v roku 2013 náš deficit dosiahol 2,86 %, zatiaľčo priemer EÚ a Eurozóny hospodárili s deficitom okolo 3,21 %.

Vývoj deficitu 1995-2023, Slovensko, EÚ a Eurozóna. Zdroj: OECD

Vyjadrenie hnutia Slovensko pre Demagog.sk z 4. 12. 2024:

“My hovoríme o rokoch 2020-2021-2022 ako o celkovom ucelenom období vlády Igora Matoviča, kým bol súčasťou vlády buď ako premiér alebo ako minister financií. A porovnávame toto obdobie s inými ucelenými vládami, ktoré na Slovensku pôsobili.

V roku 2023 nebol Igor Matovič členom vlády a Eduard Heger ako premiér na začiatku marca oznámil odchod z hnutia OĽANO.

Fakt o celkovom lepšom hospodárení (v porovnaní s priemerom krajín EU) vlády Igora Matoviča za roky 2020-2022 potvrdila aj Rada pre rozpočtovú zodpovednosť vo svojich oficiálnych materiáloch a tiež vo svojom vystúpení predseda Rady pre rozpočtovú zodpovednosť v TA3 15. 11. 2024.”

premiéra
ministra financií
dosiahol
2023
dosiahnuť
Štatistický úrad SR
Príloha
dokázalo
bol
bol
bol
malo
OECD


Slovensko vystavilo záruku pre Grécko 1,3 mld eur, táto záruka išla rovno do nášho verejného dlhu, vďaka tejto záruke dnes je verejný dlh skoro 56 %, mohol byť 53 celá voľačo. Možnože čoskoro dosiahneme 57 % budeme musieť mať vyrovnaný rozpočet, a to pocítia priamo občania ...

Nepodarilo sa nám nájsť presnú sumu, akou ručí Slovensko za tzv. druhý záchranný balík Grécku, avšak podľa našich výpočtov by sa suma mala pohybovať v rozmedzí 1 až 1,3 mld. eur (okrem iného aj Maroš Šefčovič túto informáciu nepriamo potvrdil, pozn.). Za najpodstatnejšiu časť Sulíkovho argumentu považujeme to, že sa tieto záruky zaratúvajú do verejného dlhu. R. Sulík tiež správne uvádza výšku verejného dlhu ako aj dôsledky, ktoré vyplývajú z prekročenia hranice 57%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Záruky , ktoré Slovensko vystavilo Grécku sa naozaj započítavajú do hrubého,tzv. maastrichtského dlhu. Vplyv na čistý dlh Slovenska však bude rovný nule, pretože ho vyvážia pohľadávky voči Grécku. K hrubému dlhu sa však počíta, pretože Slovensko riskuje, že Grécko nebude schopné svoje pohľadávky platiť. Podľa ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti je vláda povinná pri dosiahnutí dlhu, ktorý sa rovná 57 % podielu na hrubom domácom produkte predložiť národnej rade vyrovnaný rozpočet: (6) Ak výška dlhu dosiahne 57 % podielu na hrubom domácom produkte a zároveň nedosiahne 60 % podielu na hrubom domácom produkte, okrem realizácie postupu podľa odsekov 4 a 5 a) vláda nesmie predložiť národnej rade návrh rozpočtu verejnej správy s rozpočtovaným schodkom; ak vláda takýto návrh rozpočtu verejnej správy už predložila, je povinná stiahnuť ho z rokovania národnej rady a do 30 dní predložiť návrh rozpočtu verejnej správy súladný s ustanovenými podmienkami a b) obec a vyšší územný celok sú povinní schváliť na nasledujúci rozpočtový rok iba vyrovnaný rozpočet alebo prebytkový rozpočet. Podľa Eurostatu mala SR v roku 2013 verejný dlh 55,4 % HDP. Jedná sa o aktuálne číslo podľa aprílovej notifikácie eurostatu. Podľa ukazovateľa čistého dlhu je pre rok 2013 rozdiel -2,8, vo výsledku teda 52,6 % HDP. Podľa správy TA3 z februára 2012 Slovensko bude ručiť za ďalšie pôžičky Grécku viac než miliardou eur. Podľa denníka Pravda zo septembra 2013 "Grécko dosiaľ dostalo 240 miliárd eur" . Táto suma je súčtom prvého a druhého záchranného balíka Grécku (110 mld + 130 mld, pozn.). Slovensko sa však na prvom záchrannom balíku nepodieľalo . Tzv. prvú pôžičku Grécku v roku 2010 NR SR počas vlády Ivety Radičovej odmietla. Slovensko sa teda podieľa len na druhom záchrannom balíku, ktorého celková výška je 130 mld eur, pričom záruky Slovenska predstavujú necelé percento (0,82%) z celkovej sumy. Nepodarilo sa nám nájsť presnú sumu "slovenských záruk", avšak údaj 1,3 mld eur približne korešponduje s podielom Slovenska na celkovej sume (ak by sa výsledná suma počítala ako 0,82 percentný podiel zo 130 mld, potom by výsledná suma bola 1,06 mld, pozn). Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Záruky
dlhu
ústavného zákona
Eurostatu
notifikácie
ukazovateľa
správy
Pravda
nepodieľalo
záruky


…mimoriadnu situáciu môže vyhlásiť, buď sa môže vyhlásiť na úrovni obci, na úrovni okresu, na úrovni kraja alebo môže sa celoštátne vyhlásiť. Podľa zákona 42 z 1994 roku o civilnej ochrane obyvateľstva a podľa toho, ktorá úroveň túto mimoriadnu situáciu vyhlási, tak predsedom toho krízového štábu buď sa stáva na úrovni obcí a miest bude to starosta alebo primátor. Na úrovni okresov je to vlastne prednosta okresného úradu.

Podľa zákona č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva môže byť mimoriadna situácia vyhlásená na úrovniach, ktoré vo výroku spomína ministerka vnútra. Samotné zriadenie krízového štábu sa v tomto zákone vôbec nespomína, rovnako sa v ňom a ani v zákone o riadení štábu v krízových situáciách nehovorí, kto je predsedom takéhoto štábu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. O zriadení krízového štábu hovorí zákon č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. V tomto zákone v § 3 sa píše že „ Orgánmi krízového riadenia sú a) vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda"), Bezpečnostná rada Slovenskej republiky, b) ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy (ďalej len „ministerstvo"), c) Národná banka Slovenska, d) bezpečnostná rada kraja, e) obvodný úrad, f) bezpečnostná rada okresu, g) obec. Ďalej v § 9 ods. 1 písm a) a v § 10 písm. a) sa píše, že obvodný úrad a rovnako aj obec na svojom území zriaďujú krízový štáb. Nie je tam však žiadna zmienka o tom, že by sa predsedom tohto krízového štátu automaticky stal prednosta OÚ, resp. starosta/primátor.

§ 3


Vytvorilo sa asi 30 tisíc nových pracovných miest.

P.Bugár napriek tomu, že je predsedom koaličnej strany a jedná sa o jemu priaznivé čísla, nemá dobré údaje o počte pracovných miest, ktoré sa vytvorili za vlády I.Radičovej. Podľa údajov Štatistického úradu od začiatku vlády- v polovici 2010 po 3. kvartál 2011, je nárast pracovných miest v pozitívnych číslach a predstavuje hodnotu až + 54 tis .. 2. kvartál 2010 : 2 312,5 tis. 3. kvartál 2011 : 2 366,5 tis. Nárast: + 54 tis. pracovných miest Dátum zverejnenia analýzy: 30.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Keď si pozrieme roky 2006 až 2010, tak za predchádzajúcej vlády došlo štyri krát k zvýšeniu miezd v nemocniciach.

Podľa portálu www.zzz.sk sa platy v zdravotníctve zvyšovali v roku 2006 dvakrát po desať percent, v roku 2007 o desať percent, v roku 2008 opäť o desať percent.

zvyšovali


...hocikto z nás, musí uviesť vo svojom majetkovom priznaní, že už nemá živnosť. Ak má, tak do mesiaca to má, samozrejme, možnosť napraviť, vyškrtnúť to. Ústavný súd v roku 2006 alebo ´07 dokonca povedal, že neexistuje, že mám živnosť, ale akože nerobím tam nič...

Poslanci s nástupom do verejnej funkcie majú 30 dní na to aby vo svojom majetkovom priznaní uviedli svoju podnikateľskú činnosť, teda aj živnosť. Ústavný sú skutočne rozhodoval v prípade napadnutia rozhodnutia Výboru NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií, ale rozsudok pochádza z roku 2009. Výrok Bélu Bugára hodnotíme ako zavádzajúci.

Na stránke NR SR v časti Oficiálne oznámenia verejných funkcionárov sa píše: “... verejní funkcionári (pozn. aj poslanci) sú povinní do 30 dní odo dňa, keď sa ujali výkonu verejnej funkcie a počas jej výkonu vždy do 31. marca podať písomné oznámenie za predchádzajúci rok, v ktorom uvedú skutočnosti uvedené v čl. 7 ods. 1… ”. Podľa tohto článku poslanec musí uviesť, či spĺňa podmienky nezlučiteľnosti funkcie verejného funkcionára s výkonom iných funkcií, zamestnaní alebo činností podľa čl. 5 ods. 1 a 2. ( Ústavný zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov (.pdf), čl. 7 ods. 1)

" Verejný funkcionár nesmie byť štatutárnym orgánom alebo členom štatutárneho orgánu, členom riadiaceho, kontrolného alebo dozorného orgánu právnickej osoby, ktorá bola zriadená na výkon podnikateľskej činnosti, okrem valného zhromaţdenia a členskej schôdze. Verejný funkcionár nesmie podnikať; to sa nevzťahuje na výkon povolania, ktoré môţe vykonávať len fyzická osoba za zákonom ustanovených podmienok ."( Ústavný zákon (.pdf), čl. 5 ods. 2)

Podľa čl. 7 odseku 1 písmena b daného ústavného zákona verejný funkcionár musí tiež uviesť, aké zamestnanie vykonáva v pracovnom pomere aj akú podnikateľskú činnosť vykonáva popri výkone funkcie verejného funkcionára. Do podnikateľskej činnosti spadá aj živnosť. Podnetmi týkajúcich sa nezlučiteľnosti funkcií sa venuje Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcii. Béla Bugár má pravdu aj v tom, že ak verejný funkcionár vykonáva nezlučiteľnú funkciu v čase ustanovenia do verejnej funkcie, je povinný do 30 dní nezlučiteľnú činnosť skončiť alebo vykonať ustanovený právny úkon smerujúci k jej skončeniu, teda zmeniť ju, stanovuje to takto zákon v čl. 5, ods. 7.

Na stránke NR SR sú prístupné verejné oznámenia funkcionárov. Dostupné je aj oznámenie Igora Matoviča v ktorom sa uvádza, že nevykonáva podnikateľskú činnosť a spĺňa podmienky nezlučiteľnosti výkonu funkcie verejného funkcionára. V čase podania oznámenia a začiatku volebného obdobia bola podnikateľská činnosť Igora Matoviča pozastavená.

NR SR

Ústavný zákon

oznámenie Igora Matoviča

pdf

SME


...tak sme urobili kroky aj s pani poslankyňou Žitňanskou robíme kroky k tomu, aby sa oddelila inšpekcia, politická inšpekcia, aby nebola pod ministerstvom vnútra, ale proste aby policajná inšpekcia bola nezávislá, aby mohla kontrolovať...

Snahu o oddelenie inšpekcie ozbrojených síl, ktorá vyplýva z programového vyhlásenia vlády, vedie ministerka spravodlivosti Žitňanská. V súčasnosti sa pracovná skupina zaoberá jej návrhom z marca na vytvorenie samostatného útvaru na Generálnej prokuratúre. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Koalícia sa v programovom vyhlásení vlády zaviazala, že učiní kroky vedúce k nezávislosti inšpekcie polície. „Vláda bude presadzovať inštitucionálne posilnenie nezávislosti kontroly činnosti ozbrojených zborov. Vytvorí podmienky pre vznik odboru na prokuratúre, ktorý bude osobitne dohliadať na postihovanie trestnej činnosti príslušníkov ozbrojených zborov." Ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská podala 29. marca 2017 návrh do pracovnej skupiny ministerstva vnútra, v ktorom navrhuje spoločnú inšpekciu pre všetky ozbrojené zbory na Slovensku: „Žitňanská navrhuje samostatný útvar na Generálnej prokuratúre, ktorého úlohou bude zabezpečovať vyšetrovanie trestných činov spáchaných príslušníkmi ozbrojených zborov. Minimálne by sa podľa nej mala spojiť policajná inšpekcia s inšpekciou prešetrujúcou prehrešky príslušníkov Zväzu väzenskej a justičnej stráže (ZVJS)." ( TASR ) Problematiku má na starosti ministerstvo vnútra, ktoré sľubuje predloženie návrhu do konca júna. Kaliňák skôr vidí riešenie v akomsi dozore prokuratúry nad prácou inšpekcie. V súčasnosti má inšpekciu na starosti Sekcia kontroly a inšpekčnej služby MV SR , ktorá je samostatným útvarom Ministerstva vnútra SR a je výlučne podriadená ministrovi vnútra. Tento stav je v poriadku aj podľa podľa exministra vnútra a exposlanca Národnej rady SR Daniela Lipšica : „Netreba na tom nič meniť. Okrem Českej republiky nepoznám krajinu, kde by bola trestná činnosť policajtov vyšetrovaná mimo rámec rezortu vnútra. Vo väčšine krajín je policajná inšpekcie pod policajným prezídiom a nie je ani pod MV SR a v tomto má u nás inšpekcia nezávislejšie postavenie.“ Dátum zverejnenia analýzy: 19.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlásení

TASR

sľubuje

Lipšica


...Odvody sa zvýšili iba ľuďom, ktorí majú príjem vyšší ako 1100 eur.

Výrok predsedu vlády je výrazne zavádzajúci, pretože novela zákona o sociálnom poistení schválená parlamentom 10. augusta 2012 s účinnosťou od 1. januára 2013 sa výrazne dotkne aj SZČO. Minimálny vymeriavací základ SZČO na sociálne a zdravotné poistenie sa zvyší od januára na 50% priemernej mzdy, teda na sumu 393 eur. Od 1.1.2013 SZČO budú platiť odvody najmenej vo výške: Do Sociálnej poisťovne = 130,27 eur Do zdravotnej poisťovne 14% z 393 eur = 55,02 eur Spolu odvody = 185,29 eur Vyššie odvody sa dotknú zamestnancov s hrubou mzdou od 1100 eur kvôli zjednoteniu vymeriavacích základov pre rôzne typy odvodov. Do tejto kategórie patrí 12% všetkých zamestnancov.

novela
odvody
1100 eur


To hovoríte vy, kde boli kauzy CT, kde pán Blanár nakúpil jedno cétečko za cenu dvoch. Vybral ponuku 2,9 milióna, hoci najlacnejšia bola 1,4 milióna, kde boli protesty kvôli predraženým cétečkam.

Veronika Remišová vo výroku spája dve kauzy nákupu predražených CT prístrojov, výrok však hodnotíme ako ešte pravdivý.

V roku 2011 vyhlásila Žilinská župa verejnú súťaž na nákup dvoch CT prístrojov do nemocníc v Liptovskom Mikuláši a v Trstenej. Nákup vtedy podpísal Juraj Blanár, ktorý bol na pozícií župana. Úrad verejného obstarávania poukázal na porušenia v procese a udelil pokuty Žilinskej župe. Súťaž vyhrala spoločnosť INTES Slovakia s ponukou 2,9 milióna eur, druhou v poradí bola spoločnosť Siemens s ponukou 1,4 milióna eur. Blanár vinu verejne nepriznal, formálne pochybenia nepoprel.

Protesty vyvolala až v roku 2014 plánovaná kúpa CT prístroja v piešťanskej nemocnici od firmy Medical Group za takmer 1,6 milióna eur. Rovnaký prístroj pritom kúpila nemocnica v Havláčkovom Brode za 540-tisíc eur o pol roka skôr. V spoločnosti Medical Group pôsobil aj Paška , ktorý odstúpil z postu šéfa parlamentu po prevalení kauzy a protestoch v uliciach i pred jeho rezidenciou.

Na pochybný nákup upozornil zástupca zamestnancov nemocnice Alan Suchánek, ktorý sa neskôr stal poslancom OĽaNO, ako uvádza Denník N. Nemocnica nákup nezrealizovala a polícia obvinila deväť osôb, vrátane bývalej riaditeľky. Prokuratúra uznesenia obvinení zrušila.

vyhlásila kúpa Paška protestoch upozornil


Nám sa podarilo získaťdalších 500 miliónov na tom, že môžeme o rok dlhšie čerpať zo starého finančného obdobia.

Podobné výroky už boli overované v minulosti z relácie O 5 minút 12, uskutocnenej 10. februára 2013 , 24. novembra 2013 , 25. marca 2014 a 8. apríla 2014 . Napriek tomu, že technicky sa nejedná o "dalších" 500 miliónov ale o "záchranu" penazí, ktoré sme už prislúbené mali, na základe toho, že sa jednalo o záchranu tohto objemu a Manka priamo uvádza spôsob, akým sme mali tieto peniaze "získat", považujeme jeho výrok za pravdivý.

10. februára 2013
24. novembra 2013
25. marca 2014
8. apríla 2014
hovoril
SITA
2014 — 2020
politiku súdržnosti
dostaneme
Pravda


Povedali sme všetkým krajinám, ktoré dnes chránia schengenské hranice, to znamená, ten okruh Európskej únie, ak potrebujete pomôcť v Taliansku alebo v Grécku, sme pripravení poskytnúť peniaze, materiálnu pomoc, personálnu pomoc.

V relácii RTVS - Sobotné dialógy z júna 2015 premiér skutočne ponúkol niekoľko foriem pomoci, konkrétne poskytnutie humanitárnej pomoci vo forme lekárskej starostlivosti alebo poslanie doktorov do Afriky. Taktiež povedal, že sme ochotní pomôcť Taliansku a Grécku, ktoré majú najväčšie problémy čeliť utečeneckým vlnám. O ochrane hraníc shengenského priestoru Fico ako aj minister vnútra Kaliňák hovorili aj pri iných príležitostiach. Nepodarilo sa nám nájsť informácie o tom, že by zástupcovia Slovenska ponúkali túto pomoc priamo týmto štátom. Vzhľadom na verejné ponúknutie tejto pomoci však výrok hodnotíme ako pravdivý.

Sobotné dialógy
TASR
poskytnúť
vyjadrenia


Existuje predsa rozsudok Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý hovorí - amnestie sú zákonné a nezrušiteľné.

Výklad rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva nie je jednoznačný. Zástancovia zrušenia amnestií poukazujú na to, že ESĽP sa venoval len otázke, či bolo možné, podľa slovenskej právnej úpravy,amnestie zrušiť ďalšou amnestiou, nie to, či ich nemožno vôbec zrušiť, napríklad aj ústavným zákonom. Rozhodnutie ESĽP tak odpovedá na to, či daný stav neporušil práva Ivana Lexu zakotvené v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Akási absolútna nezrušiteľnosť, ktorú sa snaží navodiť Vladimír Mečiar, je teda (minimálne) zavádzajúca.

vyjadril vyjadruje tvrdíl relácii rozhodnutia obrat riešení


Ale podľa všetkej dokumentácie a konštatácia odborníkov ako je napríklad projektant stavby a renomovaní odborníci z tohto stavebného odboru konštatujú, že je tam to, čo pán Figeľ vysúťažil. Že tam bola tá technológia použitá.

Podľa fotografii uverejnených vo viacerých denníkoch (napr. tu ) bola pri výstavbe použitá podporná skruž , teda debnenie mosta spojené zo zemou. Podľa uzatvorenej zmluvy, ktorá je citovaná viacerými denníkmi (napr. Pravda a SME ) sa však hovorí o použití " posuvnej podpornej skruže ". Problém je ale, ktorý dokument brať za ten, ktorý "sa vysúťažil" a čo presne znamená posuvná podporná skruž. V samotnej zmluve o dielo (.pdf), je na viacerých miestach nacenená výsuvná skruž, avšak v projektovej dokumentácii sa má jednať už o posuvnú podpornú a Prof. Halvoník ( 12. novembra 2012 ), ktorý cituje nákres z projektovej dokumentácie, hovorí, že zakreslená je len podporná skruž. Teoreticky tak je možné argumentovať akoukoľvek skružou, pretože všetky sa v tom alebo onom dokumente spomínajú. Záleží len, ktorý dokument berieme za smerodajný.

tu
Pravda
SME
zmluve o dielo
12. novembra 2012


V rozpočte sa za 4 posledné roky schvaľovali tak, že nikto nebol proti.

Milan Belica si skutočnosť prikrášľuje. Napriek tomu, že skutočne sa stávalo, že pri hlasovaní o rozpočte nebol proti ani jeden poslanec, súčasný rozpočet na rok 2013 nebol pri hlasovaní podporený dvoma poslancami, ktorí hlasovali proti. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

rozpočte

3. decembra

opäť


... a navyše, keď sa bavíme o tom, že súčasná vláda teda niečo šetrila, tak sa treba pozrieť na tie výdavky. Celkové výdavky štátneho rozpočtu k prvému šiesty boli 6,3 miliardy, minulý rok 6,3 miliardy, čiže takmer žiadny rozdiel ...

Priebežné plnenie štátneho rozpočtu je zverejňované ministerstvom financií tu . Celkové výdavky štátneho rozpočtu k 1. 6. 2011 sú tu - predstavovali 6 364 123 000 eur. Ku dňu 1. 6. 2010 boli výdavky štátneho rozpočtu 6 380 528 000 eur. Rozdiel činí 0,26 %.

tu tu výdavky


Tady ty vyhlášky (pozn.: o exekuci) mají tu nevýhodu, že v zásadě paušálně stanoví tu cenu, stanoví to stát. Má to být 5 tisíc korun, 2 tisíce tisíc korun.

Terko, poslouchala jsem tu diskuzi a co se týče těch konkrétních sum, tak jsou zmíněné v rámci řečnické otázky a ani tam není přímo uvedeno za jaké konkrétní úkony jsou stanoveny...Nicméně obecně odměny za provedení exekuční činnosti jsou skutečně paušalizované, je to stanoveno ve vyhlášce č. 330/2001 Sb. - o odměně a náhradách soudního exekutora (zdroj:http://ekcr.cz.gds97.active24.cz/1/predpisy/24-predpisy-upravujici-exekucni-rizeni?w)


Prvú pôžičku Grécka sme odmietli spoločne.

Richard Sulík hovorí o období vlády Ivety Radičovej, keď sa koalícia zhodla na odmietnutí pôžičky Grécku, avšak v otázke schválenia eurovalu sa už nezhodli. Za odmietnutie nehlasovali poslenci Smeru - tí sa hlasovania nezúčastnili. "Na hlasovaní o úvere Grécku sa zúčastnilo 84 poslancov, pričom za boli len dvaja (Marcinčin Anton a Sabolová Mária z KDH, pozn.), proti 69 (vrátane piatich opozičných poslancov SNS) a 13 sa zdržalo. Aj keď išlo o záväzok predchádzajúcej vlády, 62 poslancov strany SMER-SD sa hlasovania nezúčastnilo." (citované z Euractiv.sk ). Na stránke NR SR si môžete pozrieť kompletný záznam o hlasovaní poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Euractiv.sk

NR SR


Veď od okamihu, ako ste nastúpili, vám hospodársky rast už len klesal. Ani v jednom okamihu už nebol vyšší, ako v okamihu, keď ste štát preberali.

V druhom kvartáli 2010, v čase keď vláda R. Fico odovzdávala krajinu, malo Slovensko hospodársky rast na úrovni 4,4 %.

Štatistické údaje ŠÚ SR:

Ako uvádza tabuľka, hospodársky rast od tretieho kvartálu 2010 postupne klesá. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


No prepáčte, vždy ste držali ochrannú ruku, teda ako Smer, nad Váhostavom. A nehovorím o tom, že oni vyhrávali rôzne tendre, aj za nás vyhrali. Len akým spôsobom? Ja tu mám napríklad ten projekt 75 kilometrov na D1. Posudok na vašom ministerstve, u pána ministra Vážneho, bol sfalšovaný v prospech projektu, samozrejme pre Váhostav. Tak isto D1 Hubová-Ivachnová, víťazom bol niekto iný a potom za vás, víťaz sa zmenil. Samozrejme na miesto Inžinierskych stavieb Košice a Tukon Žilina, kto to dostal? Samozrejme, že Váhostav. A pritom keď si zoberieme, za Váhostavom je toľko schránkových firiem, že toto nie je normálne.

Za ministra dopravy Ľubomíra Vážneho prišlo k zmene posudkov k výstavbe diaľníc vtedajším šéfom sekcie PPP projektov Petrom Havrilom. Pri úseku D1 Hubová-Ivachnová sa menil víťaz tendra na základe dodatočnej hĺbkovej kontroly ÚVO. Schránkové pozadia spoločnosti Váhostav je rovnako preukázané. Celkovo môžeme hodnotiť výrok Bélu Bugára za pravdivý, pretože sa držal verejne známych informácií, ktoré sa dajú vyhľadať a overiť.

dĺžke informoval stíhanie SME SITA TREND článku


Práveže, viete verejnosti nejak myslí, že stala sa vražda a SaS niečo narýchlo urobila. Málokto vie, že ten návrh vychádza z PVV (programového vyhlásenia vlády, pozn.), bol pripravovaný vyše roka a pol. My sme mali v strede leta tlačovku, čiže ten parlament my sme v strede leta vlastne vložili do Národnej rady a teda mal byť preberaný ako nakoniec aj bol na septembrovej schôdzi a akože v žiadnom prípade, že horúca ihla, áno, je to návrh, ktorý zďaleka nepokrýva všetko, pokrýva proste aspoň tie základné veci, či už bezpodielové spoluvlastníctvo, dedenie zo zákona. Zaradenie spolužijúcich partnerov medzi blízke osoby a nevenoval sa len teda LGBTI komunite, on hovoril aj o partneroch, ktorí spolu žijú teda rozdielneho pohlavia, takže toto všetko bolo pripravené.

Návrh zákona o partnerskom spolužití vychádza z programového vyhlásenia vlády, na ktorom sa v roku 2020 dohodli koaliční partneri. Zaviazali sa zlepšiť legislatívu v oblasti majetkových práv osôb žijúcich v spoločnej domácnosti. Strana SaS návrh novely zákona o partnerskom spolužití predložila už v auguste 2022 .

V prípade schválenia návrhu by podľa Ondreja Dostala nevznikli plnohodnotné registrované partnerstvá, ale došlo by k úprave majetkových práv a životných situácií medzi partnermi rozdielneho a rovnakého pohlavia. Medzi zmieňované situácie patrí : sprístupnenie zdravotnej dokumentácie, zavedenie bezpodielového spoluvlastníctva, zaradenie partnera do prvej dedičskej skupiny, sprievod k lekárovi, nárok na ošetrovné.

vychádza
auguste 2022
patrí


Aj preto sme sa vtedy rozhodli podporiť ten návrh (zákona o štátnom občianstve, pozn.), ktorý bol v parlamente. Preto, lebo žiadna iná možnosť nebola. A Slovenská republika nemohla ostať bez odozvy na konanie, ktoré odmietame, ktoré nepovažujeme za európske, ktoré Slovensku škodí, a preto sme zahlasovali tak, že sme podporili vtedy návrh, ktorý predložila minulá vládna koalícia.

Právnu normu reagujúcu na kroky Budapešti v parlamente podporilo 90 zo 115 prítomných poslancov, siedmi boli proti, 17 sa zdržali hlasovania a jeden nehlasoval. Okrem koaličných strán Smer-SD, ĽS-HZDS a SNS za návrh hlasovalo aj KDH.

podporilo


Za vlády Dzurindu som vrátil 30 zákonov, za vlády Fica som vrátil 28 a za vlády Radičovej je to zatiaľ 8 zákonov.

Z celkového počtu vrátených zákonov počas vlády Mikuláša Dzurindu bolo vrátených 29 zákonov (z toho 6 zákonov upravujúcich zdravotnícku reformu) a počas vlády Róberta Fica bolo vrátených 19 zákonov. To je do 10. júna 2009. Nevieme, či za ďaľší rok vrátil Ficovej vláde 9 zákonov. Za jeden rok to stihnúť mohol.


Je to aj medzi programovými prioritami, je tu potvrdenie skutočnosti, že kedykoľvek sa objaví vo vláde Slovenskej republiky etnická strana zastupujúca etnických Maďarov, tak vždy medzi prioritami príde zmena zákona o štátnom jazyku. Stalo sa tak dvakrát v roku 1999 a deje sa aj teraz.

V Programovom vyhlásení vlády z roku 1998 sa okrem iného píše: „V zmysle Ústavy SR nepripustí žiadne formy rasovej či národnostnej neznášanlivosti. Žiadny občan SR nemôže mať nevýhody pre svoju príslušnosť ku ktorejkoľvek národnostnej menšine alebo etnickej skupine. Vláda bude podporovať všetky formy výchovy k vzájomnej národnostnej úcte a v tejto oblasti počíta aj so spolupôsobením mimovládnych organizácií. ... Vláda zabezpečí všestranné podmienky na rovnoprávny rozvoj kultúry národnostných menšín a etnických skupín a prijme nové zásady ich podpory vrátane prípravy zákona o používaní jazykov národnostných menšín a etnických skupín. Vytvorí sekciu kultúr národnostných menšín, zabezpečí subjektivitu kultúrnym inštitúciám a upraví financovanie profesionálnych divadiel maďarskej a rómskej národnostnej menšiny na úroveň ostatných divadiel.“ V Programovom vyhlásení vlády z roku 2010 sa okrem iného píše: „Vláda SR napraví reštrikčné legislatívne a politické opatrenia z predchádzajúceho obdobia, ktoré neboli v súlade s ľudskoprávnymi princípmi. V krátkom čase pripraví návrhy zmien zákona o periodickej tlači a agentúrnom spravodajstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlačový zákon), zákona o štátnom jazyku SR, zákona o občianstve SR, legislatívnych pravidiel vlády SR a i. tak, aby rešpektovali ľudské aj menšinové práva zaručené Ústavou SR aj medzinárodnými dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná. Vláda SR bude iniciovať nápravu v individuálnych prípadoch, v ktorých mohlo dôjsť k zásahom do dôstojnosti občana zo strany štátu.“ ... „Okrem novelizácie zákona o štátnom jazyku, prijatia nového zákona o ochrane a podpore zachovania a rozvoja kultúr národnostných menšín a novelizácie školského zákona vláda SR naplní princíp efektívnej rovnosti všetkých občanov SR aj novelizáciou zákona o používaní jazykov národnostných menšín, zákona o geodézii a kartografii a zákona o označovaní obcí a ďalších súvisiacich právnych predpisov. Dôsledne bude uplatňovať odporúčania Charty regionálnych alebo menšinových jazykov, kde sa zameria na riešenie problémov obsiahnutých v hodnotiacich správach.“

Programovom vyhlásení vlády z roku 1998
Programovom vyhlásení vlády z roku 2010


Na základe toho (zníženia počtu žiakov, pozn.) sme museli reagovať a riešiť tieto stredné školy. A stalo sa to, že sme zo 126 zariadení školských máme momentálne 82 alebo 83.

Peter Chudík správne, s miernou odchýlkou, uvádza počet škôl, ktoré prebral kraj v roku 2002 a aj počet škôl v školskom roku 2013/2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa materiálu (.pdf) PSK prebrala v roku 1. júla 2002 celkovo 127 stredných škôl. Podľa Ústavu informácií a prognóz školstva bol počet žiakov v školskom roku 2003/2004 (najstarší údaj) 43 311 a počet škôl bol na úrovni 113 stredných škôl (gymnázia, združené školy, SOU, Učilištia, konzervatóriá). Ak by sme započítali aj súkromné a cirkevné školy tak počet by bol 120. Školský rok 2002/2003, kedy prebrali samosprávne kraje stredné školy (1. júla 2002), nevieme zohľadniť kvôli chýbajúcim údajom. Dnes, teda v školskom roku 2013/2014, má 81 zariadení v pôsobnosti PSK celkovo 29 320 žiakov. Školský rok/Počet stredných škôl Gymnáziá Stredné odborné školy* Spolu 2003/2004 21 92 113 2005/2006 21 81 102 2013/2014 21 60 81 Zdroj: ÚIPS (dokument 1,2) *Stredné odborné školy do 2007: konzervatória, ZSŠ, SOU a U Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

materiálu Ústavu ÚIPS


Alebo tunák páni socialisti idú zamestnať ďalších 7 000 úradníkov.

R. Sulík hovorí, že "vláda ide zamestnat", preto má zrejme na mysli zamestnanost ústrednej správy. Rozdiel v pocte zamestnancov v ústrednej správe v roku 2012 a predpokladaným poctom zamestnancov v roku 2013 je 7 185 zamestnancov, ciže približne 7 tisíc zamestnancov.

Podla Východiska rozpoctu na roky 2013 - 2015 (pdf. s. 43) má pracovat vo verejnej správe v roku 2013 spolu 349 163 zamestnancov . Oproti roku 2012 je to len o 5 662 zamestnancov viac. V celkovej štátnej správe sú zapocítaný aj zamestnanci samospráv, ci fondov sociálneho a zdravotného poistenia. Bez zapocítania týchto pracovníkov, kde dochádza k poklesu stavov, bude císlo zodpovedat údaju, ktorý prezentuje R. Sulík.

rozpoctu


Áno, bol som členom strany Smer, ja sa netajím s tým. A bol som tam 3 roky, v roku 2003 som vystúpil zo strany Smer, odišiel som.

Podľa životopisu Jozefa Behýla je pravdou, že bol členom strany SMER v rokoch 2000-2003. V roku 2003 na oficiálnu žiadosť požiadal o vystúpenie zo strany a vrátenie členského preukazu. Ako dôvod bola uvedená rozdielnosť programových názorov k strane SMER. V rokoch 2004 až 2007 uvádza spoluprácu s rozpadnutou stranou Sociálna demokracia.

životopisu


Ukrajinci oslobodili 40 % územia, ktoré bolo okupované.

Ukrajinská protiofenzíva oslobodila viac ako 40 % územia ktoré od februára 2022 získalo Rusko. Výpočty a presné čísla sa líšia, mnohé odhady však potvrdzujú minimálne toto číslo, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Ukrajinský veliteľ ozbrojených síl Valerij Zalužnyj v januári 2023 zverejnil informácie podľa ktorých sa Ukrajine sa podarilo oslobodiť 40 % územia, ktoré Rusko obsadilo od začiatku invázie vo februári 2022. Zároveň oslobodili 28 % všetkých Ruskom okupovaných území od roku 2014.

V médiách vyšlo niekoľko analýz, ktoré sa pokúsili vypočítať presnejšie percento a vychádzali pritom z dát Inštitútu pre štúdium vojny .

V januári 2023 vypočítal denník Le Monde , že Rusko kontroluje iba 16,55 % ukrajinského územia oproti 24,4 % z marca 2022. V tomto percente je zahrnutý aj Krym a Donbas, ktoré tvoria 6,45 % ukrajinského územia. Keď sa pozrieme len na postup ruských vojsk od februára 2022, museli sa stiahnuť z cca 43 % svojich územných ziskov. V marci 2022 teda ruská armáda okupovala až 147 tisíc km², zatiaľčo v decembri 2022 mala pod kontrolou cca 99 tisíc km². Okupované územia na Donbase a Krym tvorili približne 38 tisíc km². Plocha Ruskom obsadeného územia od februára 2022 sa tak znížila z približne 109 tisíc km² na 61 tisíc km² - o 44 %.

Februárová štúdia britského denníka The Guardian v spolupráci s Inštitútom pre štúdium vojny tvrdí , že Rusko stratilo 20 % ovládaného územia: v marci 2022 ovládalo 51 000 štvorcových míľ (132 000 km²), Rusko v súčasnosti ovláda približne 17 % suverénneho územia Ukrajiny, teda 40,600 štvorcových míľ (105 154 km²).

Podľa factchecku Newsweeku získala Ukrajina v novembri 2022 približne 47 - 48 % územia, o ktoré od februára 2022 prišla. New York Times v novembri vypočítal, že Ukrajina získala naspäť až 54 % územia.

Zdroj: New York Times , Institute for the Study of War, stav ku 13. novembru 2022. Modrou farbou sú označené územia, ktoré Ukrajina dobyla naspäť spod kontroly ruskej armády, ružové územia Rusko stále okupuje.

Podobný výrok sme overovali aj 17. 3. 2023 .

zverejnil
oslobodiť
Inštitútu pre štúdium vojny
Le Monde
tvrdí
factchecku
New York Times
New York Times
17. 3. 2023


Keď sa pozrieme na výsledky parlamentných volieb, vidíme, že sa do gréckeho parlamentu dostali tri nové politické strany, pričom je jedna z nich minimálne zjavne hovorí sa v samotnom Grécku, neofašistická. Na druhom mieste skončil človek, ktorý hovorí o tom, že to Európa nemyslí s pravidlami vážne.

Do gréckeho parlamentu sa po ostatných voľbách dostali nasledovné politické strany ( na základe Guardian.co.uk ): ND - 18,85% Syriza - 16,85% Pasok - 13,18% Nezávislí Gréci - 10, 60% KKE - 8, 48% Chryssi Avgi - 6,97% Dimar - 6,11%

na základe Guardian.co.uk

Euractiv.com

bbc.co.uk

Nezávislí Gréci


Zamestnanosť na Slovensku v roku 2013 klesla o približne 0,8 percenta, takže počas vašej vlády sme prišli o skoro 20–tisíc miest.

Podľa Štatistického Úradu SR, ktorý má údaje aj za 4. štvrťrok 2013, zamestnanosť medziročne, teda v porovnaní s 4. štvrťrokom 2012, narástla o takmer 14 tisíc zamestnaných, čo predstavovalo nárast 0,7 percentuálneho bodu. Ide teda o opačné čísla ako uvádza Kiska. Zamestnanosť v roku 2012 v 2013 sa pohybuje na približne rovnakej úrovni.

Podľa posledných údajov Eurostat, klesla zamestnanosť medziročne, teda v porovnaní 3. štvrťroku 2013 a 3. štvrťroku 2012 o 0,1 percentuálneho bodu, čo predstavovalo úbytok približne 8 tisíc zamestnaných. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Čísla ŠÚ SR a Eurostat uvádzame v tabuľkách nižšie:

ŠÚ SR

Q1 2012

Q2 2012

Q3 2012

Q4 2012

Rok 2012

Q1 2013

Q2 2013

Q3 2013

Q4 2013

Rok 2013

index (rovnaké obdobie minulého roka = 100)

101,2

100,7

100,5

99,9

100,6

100,1

99,9

99,6

100,6

100,0

Počet pracujúcich v tis.

2 324,7

2 334,7

2 342,8

2 313,7

2 329,0

2 327,7

2 327,8

2 334,4

2 327,1

2 329,3

Eurostat

Q22012

Q32012

Q42012

Q12013

Q22013

Q32013

Počet pracujúcich v tis.

2,334.7

2,342.8

2,313.7

2,327.7

2,327.8

2,334.4

miera zamestnanosti v %

59.8

60.1

59.4

59.8

59.8

60.0

ŠÚ SR
Počet pracujúcich v tis.
miera zamestnanosti v %


A myslím si, že ak máme informáciu, že sa chystá návrat 400 kilogramov heroínu, 400 kilogramov heroínu znamená ročnú dávku pre 10 tisíc ľudí.

Vzhľadom na fakt, že ľudská spotreba heroínu na jeden deň nie je nijak štandardizovaná sa nedá povedať, či má minister pravdu alebo nie.


On (premiér Matovič, pozn.) vyhlási, že vlastne učitelia do 55 rokov sa môžu AstrouZenecou očkovať, aj keď majú nejaké negatívne účinky, a učiteľom nad 55 rokov, tí sa očkovať nemôžu, zároveň vyzdvihne Sputnik.

Igor Matovič nepriamo spochybnil očkovanie Astrou Zenecnou, registrovanou vakcínou, zatiaľ čo Sputnik V, neregistrovanú vakcínu, vyzdvihol. Tvrdernie Denisy Sakovej hodnotíme v duchu povedaného ako ešte pravdivé. Štát sa rozhodol očkovať Astra Zenecou len dospelých od 18 do 55 rokov na základe výsledkov preverovania Európskej liekovej agentúry. Agentúra totiž nemala dostatok údajov na odobrenie účinnosti pre starších občanov. Očkovanie učiteľov do 55 rokov začalo v sobotu 13. marca, dostali vakcínu AstraZeneca. Očkovanie pre starších učiteľov malo byť spustené o pár dní neskôr, ani po týždni však nebolo jasné, kedy sa dostanú na rad. Učitelia nad 56 rokov mali dostať vakcíny Moderna a Pfizer/BioNTech. 16. februára Igor Matovič na Facebooku zverejnil video (1:45), v ktorom, označil Sputnik V za „ výbornú vakcínu s výbornou účinnosťou “. Podobne vakcínu vyzvdihol na tlačovke o pár dní neskôr. Povedal tiež, že „vieme po očkovaní našich učiteľov o AstreZenece svoje “, čím odkazoval na hlásenia o častých vedľajších účinkoch po očkovaní učiteľov.

výsledkov
začalo
dostali
nebolo
video
vyzvdihol
Povedal
vedľajších účinkoch


Máme veľký problém s Drážovcami. Tam ten spoj namiesto toho aby bol efektívnejší a rýchlejší, že by prišiel do centra toho mesta, tak má teraz polhodinovú akokeby motanicu v priemyselnom parku ...

Autobusová linka, o ktorej Marek Hattas hovorí je linka číslo 4 na trase Kmeťova - Dražovce a späť. Ak ide linka č. 4 z Dražoviec smerom do centra, zastavuje na šiestich nasledovných zastávkach v Priemyselnom parku: Priemyselný park I, Priemyselný park II, Priemyselný park III, Priemyselný park V, Priemyselný park IV a Priemyselný park VII. Podľa informácií dostupných na portáli imhd.sk, linka č. 4 strávi obchádzaním zastávok v Priemyselnom parku 7 minút. Z mapky siete liniek autobusov MHD v Nitre je zjavné, že linka č. 4 urobí zachádzku až na koniec Priemyselného parku, otočí sa a vráti sa naspäť na hlavnú trasu. Cesta do centra z prvej zastávky linky č. 4 trvá aj so zastávkami v priemyselnom parku 25 minút. Ak Hattasov výrok interpretujeme tak, že pod polhodinou mal na mysli celkovú dĺžku jazdy do centra a nie obchádzku v priemyselnom parku, hodnotíme výrok - aj napriek odchýlke - ako pravdivý.

informácií mapky


Ja som bol pri vzniku dvoch vlád, v roku 2002 a 2010.

Daniel Lipšic bol naozaj súčasťou rokovaní o vzniku vlád 2002 a 2010, kedy sa v oboch prípadoch stal ministrom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

2002
Médiá
Radičovej vláde
hovorilo


Bola vypísaná súťaž na dodávateľa štúdie realizovateľnosti predĺženia širokorozchodnej železničnej trate z Košíc do Viedne.

Súťaž na vypracovanie štúdie uskutočniteľnosti už bola vypísaná . Ponuky na jej vypracovanie podali štyri medzinárodné konzorciá. Víťazom sa stala spoločnosť Bernard a Obermayer. Proti výsledku tendra podalo neúspešné konzorcium ILF-Werner Consult-Reming Consult námietku. Keďže súťaž vypísaná bola, výrok hodnotíme ako pravdivý.

vypísaná Víťazom podpísala informovala vypracovaná


Občiansky súdny poriadok a jeho rekodifikáciu som verejne pochválil, aj spôsob, akým sa to robí aj kto to robí.

Radoslav Procházka sa k rekodifikácii Občianskeho súdneho poriadku a k jeho uvedeniu do praxe v roku 2015 vyjadril v relácii Rádia Slovensko "K veci" (1.časť, 01:57) zo 17. júla 2012 nasledovne: "... či to naozaj bude v 2015, lebo ak to naozaj bude v 2015, tak to bude veľký úspech, teda ak to bude schválené, v parlamente ak prebehne celý ten legislatívny proces, podľa mňa je to v tejto chvíli možno optimistický odhad, aj keď ten tím, ktorý sa zišiel dáva záruky kvalitnej a primerane rýchlej roboty." Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Rádia Slovensko


... podľa mojich prepočtov je to asi 20 000 ľudí, ktorí poberajú, to je číslo zo Sociálnej poisťovne, necelých 20 000 ľudí, ktorí poberajú dôchodok zo Slovenska, žijú v zahraničí.

Skutočne, k 30. septembru 2013 je počet dôchodcov, ktorí žijú v zahraničí a poberajú na Slovensku dôchodok, takmer 20 000, presnejšie 19 459. Tieto údaje uvádza na svojej stránke Sociálna poisťovňa.

stránke


Ja chcem zopakovať to čo bolo aj na školskej štvorpartite. Tam vlastne deklarovali tak zástupcovia zriaďovateľov, ako aj zástupcovia odborového zväzu, že pôjdu aj do tejto oblasti (prepúšťania v súvislosti s reštrukturalizáciou, pozn.).

Školská štvorpartita sa prvý krát stretla 22. mája 2012, kedy sa zúčastnila aj na vypracovávaní Programového vyhlásenia vlády .

"Úlohou školskej štvorpartity bude diskusia o súčasnom stave výchovy a vzdelávania v Slovenskej republike ako aj otvorené rokovania o zásadných zámeroch a zmenách v tejto oblasti. ...Pracovnou náplňou prvého stretnutia bola aj príprava rozpracovania Programového vyhlásenia vlády SR."

Programového vyhlásenia vlády , hovorí:

"Vláda zabezpečí uskutočnenie dôslednej revízie reformy školstva nastavením inovatívnych procesov v riadení a vzdelávaní kvalifikovanú reštrukturalizáciu štátnej a verejnej správy v školstve a skvalitní proces realizácie projektov EÚ."

Konkrétne oficiálne vyjadrenie, že by štvorpartita vyjadrila súhlas a ochotu k prepúšťaniu v rámci reštrukturalizácie Demagog.sk nezistil. Samotné programové vyhlásenie na ktorom sa podieľala štvorpartita je zámer reštrukturalizácia, no nie súhlas so samotným prepúšťaním.

20. novembra 2012 sa uskutočnilo ďalšie rokovanie štvorpartity.

Demagog.sk nenašiel žiadne vyjadrenia zástupcov štvorpartity, ktorí by deklarovali, že súhlasia s prepúšťaním súvisiacím s reštrukturalizáciou. Výrok považujeme za neoveriteľný, nakoľko nedokážeme vylúčiť, že takét vyjadrenia skutočne padli na stretnutí štvorpartity, z ktorého nie sú žiadne verejné záznamy.

stretla
Programového vyhlásenia vlády
Programového vyhlásenia vlády
uskutočnilo


Myslím si, že tá situácia (pozn. - s trestnoprávnou imunitou) nie vždy je dobre pochopená, pretože keď si zoberiete všetky návrhy, ktoré prišli do parlamentu, Smer podporil.

Pre dôkaz, že R. Kaliňák nehovorí pravdu stačí overiť záznam z hlasovania, ktoré sa uskutočnilo 2. júna 2011. Išlo o hlasovanie o návrhu zákona o zrušení trestnoprávnej imunity. Zákon nebol schválený. Proti hlasovalo až 36 zo 62 poslancov SMER-SD. Medzi nimi bol aj R. Kaliňák, ktorý hlasoval tiež proti .

záznam návrhu


Ja som už pred mesiacom informoval pána predsedu SAS Sulíka, potom ako som dostal od piatich poslancov a členov klubu oznámenie, že vystúpili z poslaneckého klubu a keďže v zmysle zákona stratil tento klub svoju funkčnosť a musíme riešiť ďalšie náležitosti, ktoré vyplývajú zo zákona aj opierajúc sa o uznesenia ústavno právneho výboru už od roku 2001. No nezanikne. Nebude formálne, pretože stratil naozaj funkčnosť

O situácii v poslaneckom klube SaS sme už písali pri overovaní výrokov z relácie Na telo zo 14. apríla 2013:

14. apríla

.pdf


Robert Fico vymenil 11 ministrov, dokonca v jednom prípade zobral celé ministerstvo politickej stane, o ktorej si myslel, že nie je táto strana schopná viesť bez toho aby nemalo problémy.

Počas Ficovej vlády bolo skutočne odvolaných 11 ministrov . Najväčšie zmeny nastali u koaličného partnera SNS, ktorý musel vymeniť až 5 ministrov, a napokon SNS prišla o celý rezort Ministerstva životného prostredia. Rezorty HZDS museli opustiť 3 ministri. 27. novembra 2007 Prezident Ivan Gašparovič akceptoval návrh premiéra Roberta Fica a odvolal z funkcie ministra pôdohospodárstva Miroslava Jureňu (HZDS). Podľa premiéra Fica minister pôdohospodárstva niesol politickú zodpovednosť v kauze okolo podozrivých prevodov na Slovenskom pozemkovom fonde (SPF). 30. januára 2008 Prezident Ivan Gašparovič prijal demisiu ministra obrany Františka Kašického , ktorý ho o to požiadal listom 29. januára. Minister sa rozhodol abdikovať po tom, ako rezort obrany čelil viacerým podozreniam v súvislosti so spornými verejnými obstarávaniami. 3. júna 2008 Minister zdravotníctva Ivan Valentovič odovzdal abdikačné listiny prezidentovi Ivanovi Gašparovičovi. Ako uviedol v Prezidentskom paláci, odchádza z osobných dôvodov. Premiér Robert Fico zopakoval, že voči Valentovičovej práci nemá žiadne výhrady. 18. augusta 2008 Prezident Ivan Gašparovič odvolal ministrov životného prostredia a pôdohospodárstva Jaroslava Izáka a Zdenku Kramplovú . Premiér Robert Fico požiadal 22. júla svojho koaličného partnera Jána Slotu, aby ministra životného prostredia Izáka, nominanta Slovenskej národnej strany (SNS), stiahol z funkcie. Dôvodom sú podľa premiéra dotácie z Environmentálneho fondu pridelené súkromným osobám v súlade so zákonom, ale v rozpore s etickým princípom. SNS návrh premiéra Roberta Fica a jeho dôvody na výmenu Jaroslava Izáka akceptovala. Návrh predsedu ĽS-HZDS Vladimíra Mečiara odvolať ministerku pôdohospodárstva Zdenku Kramplovú prijal premiér Robert Fico 14. augusta. Podľa medializovaných informácií mali byť dôvodom Kramplovej odvolania kontroverzné dary pre jej ĽS-HZDS, ako aj údajné chyby pri verejnom obstarávaní na ministerstve. Ona sama túto zodpovednosť odmietla. 26. januára 2009 Prezident Ivan Gašparovič prijal demisiu ministra zahraničných vecí Jána Kubiša , ktorý odišiel do Ženevy za výkonného tajomníka Európskej hospodárskej komisie OSN. Kubiš mal z vlády odísť o niekoľko dní skôr, vo funkcii zostal dlhšie na žiadosť premiéra Roberta Fica, aby pomohol pri rokovaniach o plynovej kríze. 15. apríla 2009 Prezident Ivan Gašparovič prijal demisiu ministra výstavby a regionálneho rozvoja Mariana Januška. Janušek odstúpil z funkcie po tom, ako ho k tomu vyzval premiér Robert Fico po zverejnení výsledkov kontroly sporného nástenkového tendra. 6. mája 2009 Prezident Ivan Gašparovič na návrh premiéra Roberta Fica odvolal ministra životného prostredia Jána Chrbeta v súvislosti s predajom emisných kvót. Dôvodom bolo podľa predsedu vlády politické zlyhanie ministra. Dočasne Chrbetov rezort viedol minister školstva Ján Mikolaj. Premiér Fico sa rozhodol, že Chrbeta nechá odvolať, keď od vlády požadoval, aby rozhodla, či zruší spornú zmluvu s americkou firmou Interblue Group o predaji emisných kvót.. 23. júna 2009 Prezident Ivan Gašparovič prijal demisiu ministra spravodlivosti Štefana Harabina . 19. augusta 2009 Predseda vlády Robert Fico avizoval, že vo štvrtok 20. augusta dá prezidentovi návrh na odvolanie ministra životného prostredia Viliama Turského . Zároveň avizoval, že napriek Koaličnej zmluve sa nebude riadiť tým, že post ministra životného prostredia patrí SNS, a to aj v prípade možnosti vystúpenia SNS z vládnej koalície . Turského vymenoval prezident za šéfa rezortu životného prostredia 20. mája 2009. Navrhla ho SNS a akceptoval premiér Robert Fico. Turský bol predtým štátnym tajomníkom Ministerstva pôdohospodárstva SR. Dôvodom pre odvolanie sú kontroverzné obchody a tendre, ktoré sprevádzajú rezort životného prostredia už z čias Turského predchodcu Jána Chrbeta. 9.september 2009: Demisiu podal minister pôdohospodárstva Stanislav Becík (HZDS). Mečiar jeho odchod odôvodnil slovami: „problémy v štátnych lesoch, problémy dodávateľsko-spotrebiteľské, problémy potravinárov“. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

11 ministrov


Tým, že sa zruší možnosť legálnych interrupcií neznamená, že oni vymiznú a krásnym príkladom je Poľsko, krásnym príkladom je Malta, kde sú úplne zakázané interrupcie. Tie potraty nemiznú, oni len sa vytvára proste pôda pre nelegálne potraty.

Poľsko aj Malta majú výrazne obmedzené resp. zakázané interrupcie. Mnohé ženy ich však napriek tomu absolvujú nelegálne, alebo za nimi vycestujú inam. Tvrdenie Lucie Ďuriš Nicholsonovej preto hodnotíme ako pravdivé. Malta je jedinou krajinou EÚ, kde sú interrupcie úplne zakázané. Poliaci povoľujú potraty len v prípade znásilnenia, ohrozenia dieťaťa či matky - nie však „ na požiadanie” či zo socio-ekonomických dôvodov. V oboch krajinách však existujú organizácie, ktoré pomáhajú ženám dostať sa k legálnym interrupciám v iných európskych krajinách - napríklad Abortion Support Network. Oficiálne štatistiky nelegálnych interrupcií v Poľsku či na Malte dostupné nie sú, existujú však kvalifikované odhady. Vedecký časopis Reproductive Health Matters odhaduje , že v Poľsku je ročne vykonaných 50 až 200 tisíc nelegálnych potratov. Na Malte si interrupčné tabletky cez web ročne objedná asi 200 žien, asi 400 vycestuje za interrupciou do zahraničia. Podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie je 4,7 až 13,2 percent materských úmrtí spôsobených neodbornými a nebezpečnými potratmi. Jednou z hlavných príčin rozhodnutia sa pre ne sú reštriktívne zákony.

jedinou napríklad odhaduje objedná odhadov


Británia zvyšuje DPHáčko zo 17,5% na 20, čo je podstatne viac, Veľká Británia, pilier ekonomický, keď Nemecko zavádza novú daň na energie, keď opakujem znižuje dávky pre nezamestnaných, keď všetky krajiny škrtajú sociálne výdavky veľmi radikálne, keď sa otriasajú vlády v základoch, Taliani, pán premiér Berlusconi sa uchádzal o dôveru v parlamente, český pán premiér nedávno sa uchádzal o dôveru v parlamente, Francúzi vymenili celú vládu.

Spojené kráľovstvo zvyšuje daň tak ako spomína I. Radičová. Nemecko zaviedlo daň z jadrovej energie , uvažovalo sa i o dani na energiu vyrobenú z uhlia . Nemecko zvyšuje platby pre poistenie v nezamestnanosti z 2,8% prijímu na 3%. Berlusconi sa uchádzal o dôveru v parlamente kvôli návrhu štátneho rozpočtu ešte v novembri a uspel . Taktiež Nečasova vláda uspela v nedávnom hlasovaní o dôvere, bolo to ale kvôli škandálu ministra Drobila a nie ekonomických opatrení. Výmena francúzskej vlády tiež nebola z dôvodov ekonomických , ale pragmatických pred prezidentskými voľbami a nešlo teda o žiaden otras.

zvyšuje daň
daň z jadrovej energie
energiu vyrobenú z uhlia
zvyšuje
uspel
vláda
kvôli škandálu
Výmena francúzskej
dôvodov ekonomických


Ale čo ma úplne šoklo, keď som videl bilanciu Spojených štátov. Ako na úkor Európskej únie povýšil obchodný obrat Spojených štátov a Ruska (obchod po zavedení sankcií pre Rusko, pozn.)...

Po anexii Krymu v roku 2014, bol zavedený voči Rusku rad reštriktívnych opatrení , ktoré sa týkajú rôznych oblastí, a samozrejme, aj obchodných vzťahov. Sankcie voči Rusku uložili krajiny EÚ ako aj USA , Kanada a Austrália. Obmedzené obchodovanie s Ruskom sa dotýka hlavne finančného, energetického, technologického, obranného sektora, produktov s duálnym využitím ale aj niekoľkých druhov mliečnych a mäsových výrobkov ( pdf. str. 17). Podľa online žurnálu EuropeNow patriaceho pod akademickú organizáciu Council for European Studies na prestížnej Kolumbijskej univerzite ovplyvnili sankcie voči Rusku ekonomiku Spojených štátov len minimálne, keďže obchodné väzby USA s Ruskom sú (s prihliadnutím na celkovú veľkosť ekonomiky USA) malé. Väčší dopad mali sankcie na EÚ, čo sa ale dá odôvodniť tým, že obchod s Ruskom má väčší podiel na celkovej ekonomike EÚ než je tomu v prípade USA. Zatiaľčo v roku 2015 bolo Rusko štvrtým najväčším obchodným partnerom EÚ, na americkom trhu obsadila krajina až 30. priečku. V roku 2012 obchodný obrat medzi EÚ a Ruskom dosiahol 339 mld. €, čo predstavuje 10-násobok obratu medzi USA a Ruska v tom istom roku. To, že sankcie voči Rusku viac zasiahli ekonomiku EÚ než USA, je teda spôsobené veľkosťou obchodných väzieb existujúcich ešte pred uvalením sankcií a nie snahou USA zvýšiť obchodný obrat s Ruskom na úkor Európskej únie, ako naznačuje Danko. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. V roku 2014 ročný obchodných obrat medzi USA a Ruskom klesol o 9,9%. Za prvé tri mesiace roku 2015 klesol obchodný obrat o 29,4% a export sa znížil o 3,3 % ( TASR ). Obchodný obrat medzi Ruskom a Európskou úniou sa podľa údajov Európskej komisie v roku 2014 znížil o 12,6 % a export EÚ do Ruska klesol o 13,5 %. V marci 2019 ruský minister zahraničných vecí Sergej Lavrov oznámil, že obchodný obrat medzi USA a Ruskom napriek sankciám za ostatné dva roky vzrástol a v roku 2018 mal dosiahnuť 25 mld. $ . Napriek tomu stále nedosiahla rekordnú hodnotu 31 z roku 2011. Lavrov takisto povedal, že obchodný potenciál USA a Ruska má ešte nevyužitý potenciál.

opatrení USA dotýka pdf. EuropeNow obrat TASR Lavrov


Pretože faktom je, pán splnomocnenec, že vy hovoríte o sociálnych dávkach a tomu divákovi sa to strašne dobre počúva. Ale tomu divákovi by som chcela povedať, že dávka v hmotnej núdzi, ktorá je najväčšou časťou peňazí, ktoré dostávajú Rómovia v rómskych osadách....

Výrok L. Nicholson je príliš vyšpecifikovaný na to, aby sa k nemu dala nájsť primeraná štatistika. Podľa štatistík Svetovej banky majú rómske domácnosti na Slovensku priemerný príjem 528 eur, z čoho 132 eur tvorí sociálna pomoc a 170 príspevok na dieťa, teda dokopy 302 eur. Nevieme však overiť ako je to s Rómami v osadách a ako sa líši ich poberanie dávok od iných Rómov.

Svetovej banky


Vy ste rozdali 120 miliónov stimulov, 120 miliónov eur aj vašim blízkym firmám, až potom ste prijali návrh zákona o investičných stimuloch.

Vláda skutočne schválila v októbri minulého roka invetičné stimuly pre desať veľkých podnikov a potom zmenila príslušný zákon. Zo zasadnutia vlády zo dňa 10. októbra 2012 vyplýva, že podporu získalo desať firiem z rôznych častí Slovenska. Informuje o tom aj Slovenský rozhlas vo svojom článku . Béla Bugár sa tak isto nemýli vo výroku o prijatí návrhu zákona o investičných stimuloch po tomto dátume. Národná rada sa na novej verzii zákona uzniesla v druhej polovici marca 2013. Vláda schválila úľavy na daniach a ďalšie stimuly, ako informuje správa Inštitútu pre ekonomické a sociálne štúdia (INESS). Ten zároveň upozorňuje na možné nesystémové nakladnaie s týmito prostriedkami. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zasadnutia článku uzniesla správa


Chýbajú vecné dôvody na zmenu súčasného zákona o používaní jazykov národnostných menšín, pretože nepočul som ani pána podpredsedu Chmela, ani pána Bugára, že by uviedli nejaké príklady nejakého porušovania jazykových práv menšín alebo niečoho podobného.

M. Madaric má pravdu, ak hovorí, že predkladatelia zákona neuviedli príklady porušovania jazykových práv menšín. Podla nás je to ale zúženie zo strany M. Madarica, kedy oprávnenost stanovit nižšie kvórum má vyplývat len z porušovania jazykových práv menšín. Na vydanie zákona môžu existovat aj iné vecné dôvody. V tomto prípade ich uvádza R. Chmel v nasledujúcich príspevkoch. SITA : "Návrh zákona o používaní národnostných menšín pripravil vicepremiér Rudolf Chmel zo strany Most-Híd. Navrhol v nom znížit kvórum na používanie jazykov národnostných menšín vo verejnom styku z 20 na 10 percent. Návrhom sa má rozšírit pôsobnost zákona na oblasti, kde žijú menšie menšinové komunity. Podla Chmela je to priestor pre používanie nemeckého, rómskeho a rusínskeho jazyka, takýto návrh chráni menšie národnostné menšiny." TASR : " Podla Chmela to prinesie 'jazykový komfort' pre používanie jazyka národnostných menším pre dalších 73 obcí. 'Dôjde k rozšíreniu používania jazykov národnostných menšín v úradnom styku, co je pozitívny pocit pre príslušníkov národnostných menšín,' zdôraznil Chmel."

SITA TASR


Keď sa nad tým zamyslíme, však narodí sa malý človek, trebárs dneska. Zajtra má na krku skoro 7700 eur úveru. Však 36 miliardy eur má SR úverové zaťaženie. Áno, to je jednoduché, zoberieme 1,5 miliardy eur úveru za 3,6 % úrokovú sadzbu, a potom budeme skladať rozpočet na rok 2014.

Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože máme k dispozícii novšie čísla, ktoré sa od čísel uvedených Šimkom mierne odlišujú. Jozef Šimko pravdepodobne vychádza z analýzy Poštovej banky (vypracovanej z údajov eurostatu) za 2.kvartál roku 2013, podľa ktorej verejný dlh skutočne dosiahol 7706 eur na jedného obyvateľa. Podľa najnovších údajov za 3. kvartál roku 2013 bol verejný dlh na jedného Slováka 7593 eur. Eurostat uvádza, že verejný dlh za rok 2012 dosiahol až 37,2 miliardy eur. Za rok 2013 podľa odhadov mohol dosiahnuť až 39,7 miliardy. Podľa rovnakého zdroja ( Cena štátu denníka SME ), priemerná úroková sadzba štátnych dlhopisov bola za rok 2012 3,8% a celkové náklady na štátny dlh 1,2 miliardy eur. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

dosiahol
verejný dlh
Eurostat
odhadov
Cena štátu denníka SME


Slovensko je krajina mimochodom, ktorá má pravdepodobne najväčší rozsah plynofikácie alebo jedna z krajín s najväčšou plynofikáciou v Európe.

Podľa údajov z roku 2017 je Slovensko druhou najplynofikovanejšou krajinou v Európe. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa posledných údajov SPP z roku 2020 je 77 % obcí na Slovensku plynofikovaných, teda má zavedený prístup k plynu, pričom v týchto obciach žije 94 % obyvateľstva. V roku 2017 bolo Slovensko po Holandsku druhou najplynofikovanejšou krajinou v Európe. Podľa údajov Agentúry Európskej únie pre spoluprácu energetických regulátorov je celkový podiel plynofikovaných domácností v EÚ na úrovni 40 %, no medzi jednotlivými členskými štámi existujú výrazné rozdiely.

V roku 2023 predstavoval plyn 20,8 % z celkovej spotreby energie na Slovensku. Najväčším spotrebiteľom plynu v EÚ bolo za rok 2023 Nemecko. Celková spotreba plynu v EÚ od roku 2022 klesá , v súlade so smernicou Rady EÚ 2022/1369 . Medzi rokmi 2022 a 2023 naplnila väčšina členov cieľ zníženia o 15 %. Výnimkami boli Írsko, Slovensko, Španielsko, Poľsko, Slovinsko, Belgicko a Malta.

je žije bolo celkový predstavoval bolo klesá 2022/1369


...videli sme napríklad, ako hlasoval pán Blaha pri vyslanie vojakov do Pobaltia, ale v SNS do nohy hlasovali za.

Za návrh uznesenia o vyslaní príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky v rámci Posilnenej predsunutej prítomnosti NATO do Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Estónskej republiky a Poľskej republiky hlasoval dňa 16. mája 2018 poslanec Ľuboš Blaha (Smer-SD) proti. Z 15 poslancov SNS hlasovalo za návrh 12 z nich, poslanci Anton Hrnko a Peter Pamula boli neprítomní a poslanec Štefan Zelník hlasoval proti. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

hlasoval


Áno, avizoval pán predseda Fico, že tiež uvažujú o tom, že by navrhli aj docenta Čentéša.

Predseda strany Smer Róbert Fico sa k tomu vyjadril v kontexte podania návrhu na zvolanie mimoriadnej schôdze parlamentu po 15. januári. Avizoval, že poslanci za Smer navrhnú dvoch kandidátov, Dobroslava Trnku aj Jozefa Čentéša. Fico sa tiež vyjadril , že ak má vládna koalícia dôveru 79 poslancov a zároveň sa zhodla na kandidátovi Jozefovi Čentéšovi nebolo by vhodné čakať na voľbu generálneho prokurátora až do mája. Avšak nevyplýva z toho, že SMER-SD bude podporovať J. Čentéša pri voľbe.

vyjadril vyjadril


Ponúkli sme tento rozmer aj v predvolebnej kampani ľuďom. Vzhľadom na to, že sme dostali mandát, táto otázka bola zakotvená aj v programovom vyhlásení vlády a pre mňa ako nového ministra práce, sociálnych vecí vyplynula úloha, relatívne v krátkom čase, ale po dôkladnej konzultácii so sociálnymi partnermi, pripraviť novelu Zákonníka práce.

Vo volebnom programe a aj v programovom vyhlásení Smer-SD je zahrnutý bod hovoriaci o zmene Zákonníka práce. V druhom prípade sa spomína aj úloha konzultovať túto zmenu so sociálnymi partnermi. SMER- SD vo svojom Programovom zameraní 2012-2016 uvádza nasledovné (s. 34 .doc): " Vláda preto ako jedno z prvých opatrení pripraví zmenu Zákonníka práce. Pretože pracovné miesta sa tvoria pri procese zhodnocovania ľudskej práce, vláda považuje prácu v zamestnaneckom pomere za dominantnú pre kvalitu života občanov a slovenskej spoločnosti, a preto garantuje, že cieľom našej sociálnej politiky bude sociálne začleňovanie, dobre fungujúci trh práce, funkčné systémy vzdelávania, zvýšenie mobility a uvoľnenie inovačného a kreatívneho potenciálu ľudí. "

V Programovom vyhlásení sa k problematike novely Zákonníka práce uvádza nasledovné:

Programovom zameraní 2012-2016
Programovom vyhlásení


Krčmárik (SME): Ekonomika rastie pomalšie ako v susedných krajinách

Podľa údajov Maddison Project pre rast HDP, ktoré sú k dispozícii do roku 2008 vyzerajú grafy jednotlivých krajín Latinskej Ameriky. Môžeme pri tom vidieť, že rast Venezuely je dosť nestabilný, kým v niektorých obdobiach je najpomalší zo sledovaných krajín, v iných zase najrýchlejší. V priemere počas sledovaného obdobia rástla Venezuela tempom 1,65 %, čo je skutočne pomalšie ako väčšina sledovaných krajín, keď pomalšie rástla už iba Bolívia - 1,30 %. Výrok je preto pravidvý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


Nova skoncila v hodnotení v INESS na druhom nieste z 9 hodnotených strán.

INESS v skutočnosti nerobil poradie strán, ale ich programy známkoval . Pravdou je, že NOVA získala známku 2, pričom pred nimi s umiestnila len strana SaS so známkou 1-.

známkoval


Preto, keď sme nastúpili v roku 2006 do vlády, to bolo krátko po privatizácii Slovenských elektrární, podali sme niekoľko žalôb nielen my, ale aj Úrad pre verejné obstarávanie a chceli sme, aby táto zmluva o prenájme Vodnej elektrárne Gabčíkovo sprivatizovaným talianskym elektrárňam bola vyhlásená za neplatnú.

Podobný výrok Roberta Fica sme overovali už 14. decembra 2014 . Smer od svojho nástupu v roku 2006 kritizoval rozhodnutie prenajať Vodnú elektráreň Gabčíkovo, o čom pojednáva napríklad táto správa SITA . V súvislosti so zmluvou boli viaceré súdne pojednávania, ktoré boli iniciované ako vládou SR tak aj Úradom pre verejné obstarávanie. Po neúspešnej snahe o vyriešenie situácie súdnou cestou vláda vypovedala zmluvu. 9. marca 2015 o n eplatnosti zmluvy o prenájme VEG rozhodol Krajský súd v Bratislave. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

14. decembra 2014
SITA
n
eplatnosti
vylúčenie
zamietnutá
odôvodňuje
vypovedal
n
eplatnosti


V súvislosti so živnostníkmi, tým začnem, sme podali návrh zákona, ktorý pomáha živnostníkom, lebo tuto sa na nich valí to, že budú mať vyššie a výrazne vyššie platby a naozaj potrebujú pomôcť aspoň v inej oblasti, aby sa im ľahšie podnikalo. Navrhli sme, aby nemuseli platiť preddavky, aby platili preddavky od podstatne vyššej čiastky až keď ju dosiahnu, inak nie. (...) A (...), navrhli sme dva zákony dotýkajúceho sa absolútne trestuhodného rozhadzovania prostriedkov v sociálnom systéme. Trestuhodného zneužívania, alebo pomáhania zneužívaniu sociálneho systému.

Výrok Ľ. Kaníka hodnotíme ako pravdivý. Poslanci NR SR za SDKÚ-DS predložili do parlamentu návrhy zákonov o dani z príjmov, sociálnych službách a živnostenskom podnikaní. Ľ. Kaník hovorí o návrhu poslancov NR SR I. Štefanca a P. Freša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov. Predložený návrh zvyšuje hranicu, od ktorej je daňovník povinný platiť preddavky v priebehu preddavkového obdobia na úroveň od 2 500 eur namiesto súčasných 1 659,70 eur. Druhý spomenutý návrh je návrh poslancov NR SR V. Novotného a P. Freša na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní.

predložili návrhu návrh


Matovič ani hlasovať nešiel. Ja som sa opýtal či každý vykonal svoje právo ísť a hlasovať. Bolo ticho, tak som to uzavrel. No tak ja neviem kde bol. Veď prebiehalo hlasovanie 15 minút.

Podľa archívu NR SR sa pred ukončením tajnej voľby Jozefa Kollára na uvoľnený post podpredsedu parlamentu (24. schôdza, bod programu O, 21.10. 2011, 12:03 - 12:04) prítomným poslancom skutočne prihováral týmito slovami: " Vážené panie poslankyne, páni poslanci, chcem sa opýtať, či každý z vás využil možnosť sa zúčastniť tajného hlasovania? Ak áno. Vyhlasujem tajnú voľbu za skončenú. Takže teraz počkáme, kým spočítajú jednotlivý skrutátori počet hlasov a potom nám oznámia výsledok hlasovania. "

archívu NR SR
videozáznamu


Áno, už či sa ti to, pán predseda, bude páčiť alebo nie, bol tento zákon prijímaný v čase krátko pred parlamentnými voľbami, v minulom volebnom období, 26. mája. Dvanásteho júna boli parlamentné voľby a to prostredie ovplyvňovalo aj tú atmosféru v parlamente.

Novelu zákona o štátnom občianstve schválili poslanci Národnej rady SR dňa 26. mája 2010. Novela bola schválená 90 poslaneckými hlasmi zo 115 prítomných. Voľby do Národnej rady SR sa konali 12. júna 2010 .

schválili
12. júna 2010


Ale ja si prečítam, najnovšie som si prečítal nejaké články, ktoré boli uverejnené v zahraničných novinách a všetko, v tom článku citujú len Nicholsonovú, citujú tam hovorcu Baťu a ďalších a ďalších vecí.

R. Fico naráža na článok v NY Times z 9.11. 2010. Článok cituje L. Nicholsonovú, R. Baťa ale aj M. Beblavého či Zs. Simona. Je pravda, že článok necituje opačnú stranu, teda ľudí, ktorí sú podozriví zo zlého nakladania s eurofondmi alebo ľudí, ktorí o týchto zákazkách rozhodovali.

NY Times


NKÚ nemá už viac ako rok svoju hlavu, aj keď teda je tam dočasné vedenie

Od februára 2005 uplynulo zákonných 7 rokov vo februári roku 2012. L. Žitňanská tak správne uvádza, že už viac ako rok, nie je zvolený nový predseda NKÚ a dočasne ho zastupuje Jasovský, ktorému skončilo funkčné obdobie vo februári 2012. Ján Jasovský na čele Úradu pre verejné obstarávanie od februára 2005. Podľa § 8 odseku 3 Zákona o NKÚ: "(3) funkčné obdobie predsedu a podpredsedov je sedem rokov ." V § 8 odseku 5 sa píše: "(5) p redseda ostáva vo funkcii aj po uplynutí funkčného obdobia, kým Národná rada Slovenskej republiky nezvolí nového predsedu ." Dátum zverejnenia analýzy: 20.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ján Jasovský
Zákona


Podľa správy agentúry ČEKIA, ktorú citujú portály aktualne.sk , aktuality.sk a sme.sk , "záujem slovenských podnikateľlov o presun sídla do daňového raja v prvom polroku 2012 opäť prudko rastie" ( Tlačová správa ČEKIA , 8. 8. 2012). Počas tohto polroku odišlo 213 slovenských firiem, čo znamená nárast o 7,11 %.

aktualne.sk

aktuality.sk

sme.sk

Tlačová správa ČEKIA


...k tomu nášmu premiérovi, ktorý bol ako dobrovoľník v súkromnej fabrike, kde sa vyrábajú automobilové diely. Prosím vás pekne, pán premiér dnes v noci dal návod, ako obchádzať zákonník práce, pretože ak niekto raz vykonáva závislú prácu niekde na linke, kde sa vyrábajú nejaké súčiastky, tak musí mať pracovnú zmluvu, výnimočne dohodu. Na dobrovoľnícku zmluvu sa vo výrobe takéhoto typu robiť nedá.

Nezaradený poslanec NR SR naráža na udalosť , ktorá sa odohrala 25. novembra 2017, kedy premiér Fico odpracoval nočnú zmenu v súkromnej spoločnosti IAC Group (Slovakia) v automobilovom priemyselnom parku v Lozorne. Ako to povedal sám Fico, podpísal zmluvu o dobrovoľníckej činnosti, takže tým pádom by sa nejednalo o závislú prácu. Napriek tomu túto činnosť nemožno považovať za dobrovoľnícku, pretože podľa zákona takáto činnosť sa nemôže vykonávať v rámci podnikania alebo inej zárobkovej činnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Platný zákonník práce definuje závislú prácu v prvej časti, v paragrafu 1 takto: " Závislá práca je práca vykonávaná vo vzťahu nadriadenosti zamestnávateľa a podriadenosti zamestnanca, osobne zamestnancom pre zamestnávateľa, podľa pokynov zamestnávateľa, v jeho mene, v pracovnom čase určenom zamestnávateľom. Závislá práca môže byť vykonávaná výlučne v pracovnom pomere, v obdobnom pracovnom vzťahu alebo výnimočne za podmienok ustanovených v tomto zákone aj v inom pracovnoprávnom vzťahu. Závislá práca nemôže byť vykonávaná v zmluvnom občianskoprávnom vzťahu alebo v zmluvnom obchodnoprávnom vzťahu podľa osobitných predpisov. " Sám premiér pred nástupom na nočnú zmenu deklaroval , že: "Podpísal som zmluvu o dobrovoľníckej činnosti, pretože ako ústavný činiteľ nemôžem byť v žiadnom pracovnoprávnom pomere ani nemôžem mať zárobkovú činnosť,“. Tento typ zmluvy definuje zákon č. 406/2011 Z. z. o dobrovoľníctve, ktorý presne definuje aj to, čo sa nemožno považovať za dobrovoľnícku činnosť, medzi ktoré patrí aj "činnosť vykonávaná v pracovnoprávnom vzťahu, v štátnozamestnaneckom pomere, služobnom pomere alebo činnosť vykonávaná v rámci študijných povinností." (§ 3 ods. 2 pís. c) Takže napriek tomu, že premiér podpísal dobrovoľnícku zmluvu so spoločnosťou, jeho činnosť nebola dobrovoľnícka podľa zákona, teda na jej výkon by potreboval buď pracovnú zmluvu alebo dohodu o vykonaní práce. Fico sa rozhodol odpracovať osemhodinovú nočnú zmenu vo fabrike koncom novembra 2017 súvislosti s plánovaným sociálnym balíčkom koalície, ktorého súčasťou je aj zvýšenie príplatkov za nočnú prácu, počas sobôt, nedieľ a sviatkov. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

udalosť zákona definuje deklaroval zákon rozhodol


my ideme urobiť takzvaný openseason, to znamená, že ponúkneme plyn na druhú stranu. My sme to urobili v roku 2012 dvakrát. Dvakrát sa nikto na ukrajinskej strane neozval.

Podobný výrok sme v minulosti už overovali (Prezidentský duel v Aréne Daga Daniša, Fico vs. Kiska, 24. marca 2014 ).

Spoločnosť Eustream robila v roku 2012 oficiálny prieskum záväzného záujmu trhu o vybudovanie plynovodného prepojenia medzi Slovenskom a Ukrajinou pod názvom Open Season. Tento prieskum sa však uskutočnil len jeden krát, nie dva krát, ako tvrdí Robert Fico. Navyše je otázne aj to, či na Ukrajine “nie je záujem o tento plyn”, pretože podľa agentúry SITA, Ukrajina prejavila v januári 2014 záujem o reverzné dodávky plynu. Výrok preto považujeme za zavádzajúci.

Eustream na svojej stránke oficiálne vyhlasuje výzvu na záväzné zapojenie sa do výstavby plynovodného prepojenia SK-UA:

“Začiatok procesu Open Season pre plynovodné prepojenie SK-UA s cieľom alokovať a predávať prepravné kapacity bude oficiálne vyhlásený 20. júna 2012. Registrovaní účastníci procesu môžu predložiť svoje požiadavky do 19. septembra 2012. Jedným z najdôležitejších kritérií pri vyhodnocovaní Open Season budú rezervované prepravné kapacity, ktoré by mali garantovať ekonomickú životaschopnosť projektu. Ak bude proces Open Season vyhodnotený ako úspešný (začiatkom novembra), bude nasledovať uzatváranie finálnych zmlúv o preprave medzi Eustreamom a zákazníkmi/shippermi.”

V marci 2013 o neúspechu tohto procesu informovala aj agentúry SITA :

“Slovenský prevádzkovateľ prepravnej plynovej siete, spoločnosť Eustream, v minulosti uvažoval nad výstavbou nového plynovodného prepojenia medzi Ukrajinou a Slovenskom.

Projekt však bol vtedy podľa zisťovania Eustreamu nerentabilný. “ V minulom roku sme zrealizovali zisťovanie záväzného záujmu trhu, takzvaný Open Season, o vybudovanie nového plynovodného prepojenia medzi Slovenskom a Ukrajinou. Open Season však nepotvrdil postačujúci záväzný záujem účastníkov trhu o nové kapacity a naznačil, že ekonomická návratnosť projektu nie je zaručená,“ povedal koncom januára pre agentúru SITA hovorca Eustreamu Vahram Chuguryan. ”

Eustream však neuverejňuje žiadne ďalšie informácie o druhom kole Open Season. V dvoch kolách robil Eustream prieskum trhu Open Season o prepojení Slovenska a Maďarska.

Agentúra SITA tiež informuje o tom, že v januári 2014 Ukrajina prejavila záujem o reverzné dodávky plynu:

“Ukrajina podpísala návrh dohody o reverzných dodávkach plynu a poslala ho na Slovensko. Informoval o tom ukrajinský minister energetiky a uhoľného priemyslu Eduard Stavickij.”

(…)

Slovenský prepravca zemného plynu, spoločnosť Eustream, ešte v polovici decembra uviedol, že v otázke podpisu memoranda o porozumení o možnom riešení prepravy plynu v smere zo Slovenska na Ukrajinu čaká na kroky Ukrajiny. Podpísanie memoranda ešte neznamená, že projekt dodávania plynu zo Slovenska na Ukrajinu sa stane realitou. Cieľom dokumentu totiž má byť vyjadrenie úmyslu a preskúmanie možnosti vybudovania technického riešenia pre reverzný tok plynu smerom na Ukrajinu.

Ako píše Euractiv :

„ Som vcelku optimistický, že k dohode by sme mohli dospieť do konca apríla, " uviedol v stredu (19.3.) eurokomisár pre energetiku Günther Oettinger po diskusii s ukrajinským ministrom energetiky Jurijom Prodanom.

„ Neviem, o čom pán komisár rozpráva, “ reagoval premiér Robert Fico počas cesty na bruselský Summit „ Nemyslím si, že má k tomu toľko informácii ako ja. “

Aj po summite premiér poukázal na to, že " dosiaľ sa nepodpísalo ani memorandum o spolupráci, ktoré malo byť právnym základom tohto projektu. "

24. marca 2014
svojej stránke
agentúry SITA
prepojení
Agentúra SITA
Euractiv
Summit


Tá takzvaná milionárska daň vlastne postihovala v podstate strednú vrstvu.

Keďže neexistuje všeobecne platná definícia pre strednú vrstvu, nie je možné overiť toto tvrdenie. Prinášame preto aspoň informácie, akých ľudí sa táto daň najviac týkala: Denník SME z 24.marca 2009: "Milionárska daň v skutočnosti nie je milionárskou. Postihne aj ľudí, ktorí vlani za celý rok zarobili výrazne menej ako milión korún. Dotkne sa ľudí, ktorí vlani zarobili mesačne v priemere viac ako 49-tisíc korún v hrubom. Ročne je to teda necelých 600-tisíc korún (19 916 eur). Oni nemajú nárok na nezdaniteľnú časť základu dane, ktorá bola vlani 98 496 korún. V praxi na milionársku daň doplácajú predovšetkým zamestnanci. Tí si na rozdiel od podnikateľov nemôžu svoj hrubý zárobok znížiť o nijaké daňové výdavky. Daňový základ zamestnanca napríklad s priemerným zárobkom 30-tisíc je preto oveľa vyšší ako daňový základ podnikateľa, ktorý zarába rovnako."

SME


A pravda je taká, že pri zámenných zmluvách neprebieha verejné obstarávanie.

Pri zámennej zmluve nie je možné verejné obstarávanie, keďže zúčastnené strany zmluvy si veci vymieňajú: " Pri zámennej zmluve si zmluvné strany vymieňajú vec za vec, a to tak, že každá zo strán sa považuje ohľadne veci, ktorú výmenou dáva, za predávajúcu stranu, a ohľadne veci, ktorú výmenou prijíma, za kupujúcu stranu." Výrok hodnotíme ako pravdivý. " Ustanovenia o kúpnej zmluve sa primerane použijú aj na zmluvu, podľa ktorej si zmluvné strany vymieňajú vec za vec, a to tak, že každá zo strán sa považuje ohľadne veci, ktorú výmenou dáva, za predávajúcu stranu, a ohľadne veci, ktorú výmenou prijíma, za kupujúcu stranu," (§ 611/1964 Z.z.)

zmluve


V tejto vojne je Rusko jednoznačný agresor.

Konflikt Rusko začalo už v roku 2014 vojnou na Donbase, ktorej predchádzala anexia Krymu. V roku 2021 začalo Rusko zhromažďovať jednotky na ukrajinskej hranici. Vo februári 2022 Rusko zaútočilo na Ukrajinu. Vo vojne útočí na energetickú infraštruktúru, nemocnice , školy či na sklady humanitárnej pomoci. a ruskí vojaci zabíjajú ukrajinských civilistov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Koncom roka 2021 sa na východnej hranici Ukrajiny začali sústreďovať ruské vojenské jednotky. Masívnu vojenskú inváziu Rusko zahájilo 24. februára 2022. Na rozdiel od ruskej anexie Krymu a podpory separatistických republík na Donecku v roku 2014, kedy Rusko tvrdilo, že nemá žiadnu kontrolu nad prebiehajúcimi bojmi, v roku 2022 Vladimír Putin niekoľkokrát vo svojich verejných prejavoch uviedol, že Rusko napadlo Ukrajinu a v bojoch hodlá pokračovať. Ani prezident Ruskej federácie teda neskrýva intencie Ruska na Ukrajine. Konsenzus ohľadom toho, kto je v tejto situácii agresorom a kto napadnutým, panuje aj na úrovni medzinárodných organizácií. Už v marci 2022 reagovalo 141 štátov na Valnom zhromaždení OSN odsúdením ruskej agresie.

začalo predchádzala začalo zaútočilo útočí nemocnice sklady zabíjajú zahájilo neskrýva reagovalo


Predovšetkým treba vidieť, že deficit je už dnes viac ako o 900 mil. € vyšší.

Podobný výrok R. Fica sme overovali minulý týždeň ( V politike , 5. marca 2012) TASR uvádza , že podľa pôvodného návrh vlády mal deficit rozpočtu v roku 2012 dosiahnuť 3,8% HDP. Mínusové položky sa však prehĺbili o viac ako 800 miliónov eur: 690 miliónov eur na vrub zníženia prognózy rastu ekonomiky na 1,7 %, 70 miliónov eur na zvýšené výdavky do rezortu zdravotníctva, 61 miliónov eur na presun samosprávam a 28 miliónov eur predstavujú náklady na predčasné voľby. Spolu tieto náklady predstavujú 849 miliónov eur. Pozitívne sa naopak na rozpočte odzrkadlí 103 miliónov eur vďaka zmene makroprognóz, 47 miliónov eur zo spolufinancovania eurofondov a 7 miliónov eur sa ušetrí zmrazením platov ústavných činiteľov. Ďalších 120 miliónov eur navyše pritečie do štátnej kasy z dividend Slovenského plynárenského priemyslu (SPP). " Saldo tak bude mínusové 573 miliónov eur ", hovorí Mikloš. Z článku je evidentné, že napriek tomu, že sa mínusové položky zvýšili o približne 800 miliónov eur, zmeny nastali aj na pozitívnej strane, čim sa dodatočný deficit zdvihol iba o 500 miliónov eur. Výrok Roberta Fica teda hodnotíme ako nepravdivý.

V politike
uvádza


Európska rada sa rozhodla ani ho (Zelenského mierový plán, pozn.) nedať do záverov ani ho nespomenúť v záveroch Európskej rady. My sme ani len nepovedali v záveroch Európskej rady, že pán prezident Zelenský tu bol a hovoril niečo o takzvanom victory plan.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj predstavil európskym lídrom v polovici októbra na summite EÚ svoj plán, ktorého cieľom je ukončiť vojnu s Ruskom. Aj keď podľa vyjadrení prezidenta Zelenského väčšina zúčastnených plán víťazstva pre Ukrajinu podporila, podľa diplomatických zdrojov o pláne lídri neviedli hĺbkovú diskusiu a zmienka o ňom sa nedostala do záverov rokovania. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj 17. októbra 2024 predstavil európskym lídrom svoj víťazný plán, ktorého cieľom je posilniť pozíciu Ukrajiny dostatočne na to, aby sa vojna s Ruskom skončila. Stalo sa tak na summite Európskej rady, ktorý bol okrem iného venovaný aj pretrvávajúcej ruskej invázie na Ukrajinu.

Portál Politico však s odkazom na nemenovaných diplomatov EÚ upozornil , že šéfovia vlád a štátov ukončili rozhovory o Ukrajine bez hĺbkových diskusií o tomto pláne. Zmienka o Zelenského pláne sa nenachádza ani v záveroch z rokovania .

Hneď v úvode záverov zo zasadnutia sa však spomína, že sa európski lídri s ukrajinským prezidentom stretli. „Európska rada si vymenila názory s prezidentom Ukrajiny,“ píše sa hneď v prvom bode záverov zasadnutia ( .pdf , s. 1).

Okrem Ukrajiny riešila Európska rada na zasadnutí aj otázku Blízkeho východu, migrácie či iné otázky zahraničnej politiky.

V ďalších bodoch Európska rada odsúdila ruskú agresiu a vyjadrila Ukrajine politickú, finančnú, hospodársku, humanitárnu, vojenskú a diplomatickú podporu ( .pdf , s. 1). Lídri Ukrajinu ubezpečili pomocou po vojne a ostatných motivovali k intenzívnejšej podpore ( .pdf , s. 3).

Podľa vyjadrení prezidenta Zelenského väčšina zúčastnených lídrov plán víťazstva pre Ukrajinu podporila .

Zelenského víťazný plán predpokladá okrem iného pozvánku Ukrajiny do Severoatlantickej aliancie (NATO), posilnenie ukrajinských vojenských a obranných kapacít či počíta s pokračovaním ukrajinskej vojenskej operácie v ruskej Kurskej oblasti.

predstavil
upozornil
záveroch z rokovania
.pdf
riešila
.pdf
.pdf
podporila
predpokladá


Typický príklad, ako pán Fico zavádza je, keď prečíta len prvú časť vety zo stanoviska Inštitútu finančnej politiky, ktorá sa týkala toho, že v roku 2011 teda dôjde k trošku zníženiu rastu o toho pol percenta,...

Na stránke SMERU-SD sa nachádza vyjadrenie jeho predsedu Roberta Fica, že konsolidačný balíček v roku 2011 spôsobí „spomalenie hospodárskeho rastu, zvýši infláciu na trojnásobok oproti tomuto roku, prinesie nulový rast reálnych miezd a tak zastaví rast životnej úrovne v spoločnosti.“ Toto jeho vyjadrenie vraj nekonštatuje len SMER-SD, ale aj makroekonomická prognóza, ktorú zverejnilo samotné Ministerstvo financií SR.

SMERU-SD


Čo sa týka tejto novely (zákon o verejnom obstarávaní, konkrétne schránkové firmy, pozn.), my sme tam žiadali, aj chceme, aby boli riešené aj konkrétnejšie súvislosti, ktoré dovedú pri verejnom obstarávaní ku konečnému užívateľovi výhod. To je ten model, ktorý má napríklad Švajčiarsko, že sa dozvieme osoby, mená. A isteže, nech sa koná podľa zákona, ale nech to nie je nejaký P.O.BOX a neznáma schránka, lebo väčšinou ide o nejakú nekalosť, ak je to tak, ak je problém zverejniť, kto je za tým.

Ján Figeľ a i ďalší poslanci KDH síce 24. apríla 2014 prišli s Návrhom zákona o ochrane subdodávateľov pri verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a taktiež pri schvaľovaní Vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 21. novembra 2014 prišli s dvomi pozmeňujúcimi návrhmi , ani jeden z nich sa však priamo netýkal toho, aby sa pri verejnom obstarávaní prišlo ku "konečnému užívateľovi výhod". Poslanecký klub KDH sa ani, s jednou výnimkou v podobe Pavla Zajaca, nepodpísal pod pozmeňujúce návrhy zaoberajúce sa zistením mena konečného užívateľa výhod, aj keď následne za ne hlasoval. Keďže sa ale nedá povedať, že by strana KDH o danú úpravu žiadala, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Návrh zákona z 24. apríla 2014 bol zameraný primárne na ochranu subdodávateľov, pozmeňujúci návrh k návrhu zákona z 21. novembra 2014 ( .pdf , s. 3) Pavla Zajaca a Jána Hudackého sa zaoberal "rozšírením podmienky zverejnenia odôvodnenia, prečo nebolo zrušené verejné obstarávanie, ak bola verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi predložená jedna, alebo dve ponuky." Druhý pozmeňujúci návrh ( .pdf ) daného návrhu zákona od rovnakých autorov sa opäť raz týka ochrany subdodávateľov. S pozmeňujúcimi, či doplňujúcimi návrhmi k Zákonu o verejnom obstarávaní, ktoré žiadali úpravu vedúcu k zisteniu mena konečného užívateľa výhod, prišli Miroslav Beblavý ( .pdf ) a Daniel Lipšic ( .pdf ). Beblavého návrh podporil podpisom jediný poslanec poslaneckého klubu KDH, Pavol Zajac; pod návrh Daniela Lišpica sa z KDH nepodpísal nikto. Za oba návrhy ale následne hlasoval celý poslanecký klub KDH s výnimkou Martina Fronca, ktorý bol neprítomný. Súhrnné informácie o tom, ako funguje verejné obstarávanie v tomto vo Švajčiarsku, sme nenašli.

Návrhom zákona
pozmeňujúcimi návrhmi
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
oba
návrhy


Nuž pán kolega, úplne jednoducho stačí, keď sa opýtate vášho koaličného partnera pána Bugára, ktorý potvrdil, že nomináciou Mostu-Híd je pán Szabó, pre pozíciu prvého námestníka generálneho prokurátora, ktorý to povedal aj verejne, ktorý je aj dokonca v novinách.

To, že prvým námestníkom Generálnej prokuratúry bude Szabó ako nominant strany Most-Híd vyhlásil v správe agentúry SITA R. Fico. Bugárove podobné vyhlásenie sme nenašli. R. Fico nešpecifikoval, kto ani kedy mal niečo podobné vyhlásiť.

agentúry SITA


No my platíme úplne najviac (do trvalého eurovalu, pozn.).

Čo sa týka údaju HDP, n ajvyššiu záruku resp. príspevok poskytne Estónsko a to vo výške 13,9 % HDP. Slovensko v porovnaní hrubého domáceho produktu (relatívne k nášmu bohatstvu), je príspevok do eurovalu druhý najvyšší a to 11,7 % HDP. Luxembursko prispeje najmenej iba 4,8 % HDP, čo je približne 2,4 krát nižší príspevok ako údaj pre Slovensko.

Ak by sme však prepočítali príspevok do trvalého eurovalu ako pomer čistého bohatstva krajiny, Estónsko prispeje do eurovalu nemej ako Slovensko. Estónsko prispeje trvalého eurovalu 1 994 mil eur. V prepočte na obyvateľa tak Estónsko prispeje 1 549 eur (Slovensko rovnakým prepočtom 1 419 eur). Pomer k čistému bohatstvu potom vyjde 7,46 % v prípade Slovenska a 7,37 % v prípade Estónska.

prispeje bohatstvu


Pán Choma za 4 roky nepostavil ani jednu bytovú jednotku

Podľa záverečných účtov meste Žilina a posledných informácii zo septembra 2014 je pravdou, že mesto nepostavilo ani jeden nájomný byt. Podľa dostupných informácii mesto zreronštruovalo a odovzdalo za Chomu 30 nájomných bytov a na rekonštrukciu ďalších 20 je vypísané verejné obstarávanie. Nešlo teda o stavbu, ale rekonštrukciu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Z informácií zo Záverečných účtov mesta Žilina pre roky 2011 ( pdf , s. 154), 2012 ( pdf , s. 137) a 2013 ( pdf , s. 137) a poslednej Informačnej a monitorovacej správy programového rozpočtu mesta Žilina k 30. júnu 2014 ( pdf , s. 126) je možné vyčítať, že v roku 2012 bolo postavených 30 nových bytových jednotiek. Pri bližšom pohľade hodnotenie plnenia meraných ukazovateľov tohto bodu rozpočtu mesta Žilina pre rok 2012 sa však píše, že "v roku 2012 bola ukončená rekonštrukcia a modernizácia bytového domu na Košickej ul. (bývalej ubytovne DPMŽ), čím vzniklo mestu Žilina k dispozícii 30 dvojizbových bytov", z čoho vyplýva, že v skutočnosti sa nejedná o byty novopostavené, ale zrekonštruované. Na základe týchto skutočností hodnotíme výrok ako pravdivý. Primátor mesta Žilina Choma nepostavil za svoje funkčné obdobie ani jeden nájomný byt, ale v tomto roku (2014) bolo vypísané verejné obstarávanie na rekonštrukciu administratívnej budovy, ktorá sa má zmeniť na nové nájomné byty. Rekonštruovať sa má objekt pri Rajčanke, kde by malo vzniknúť až 20 nájomných bytov. Budovy pri Rajčianke v Žiline patrili donedávna Národnému lesníckemu centru (NLC), ktoré v roku 2011 ponúklo tento prebytočný majetok na odpredaj. K slovu sa dostala Žilinská radnica, ktorá v rámci svojej bytovej politiky uprednostnila rekonštrukciu staršieho, ale relatívne lacného objektu ako výstavbu novej bytovky. Pre spravodaj Dnes24.sk Igor Choma uviedol (29. januára 2014): „Snažíme sa dostať dotácie na náhradné nájomné byty z ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. Ideme do verejnej obchodnej súťaže na výstavbu nájomných bytov, ktoré budú financované z prostriedkov štátneho fondu rozvoja bývania resp. dotácii ministerstva Dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja.“ „Odkúpili sme tieto objekty a sú v našom majetku. Pripravujeme projektovú dokumentáciu a v tomto roku sa ideme pustiť do rekonštrukcie týchto objektov, aby sme získali 18 až 20 nájomných bytov,“ upresňuje Choma." Dátum zverejnenia analýzy: 03.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf pdf pdf verejné obstarávanie Rajčianke Dnes24.sk


A naozaj ešte hodinu predtým, ako sme hlasovali, sme sa pýtali v zákulisí, už ste sa dohodli alebo vieš koho budeš krúžkovať, kolegov zo strany Smer, nevedeli.

Denník SME vo svojom článku o voľbe kandidátov na ústavných sudcov skutočne uverejnil video ( "Východniar či známy? Ako poslanci rozhodovali o ústavných sudcoch" ), na ktorom len niekoľko hodín pred hlasovaním viacerí poslanci Smeru tvrdia, že ešte nevedia, za koho budú hlasovať. Výrok Lucie Žitňanskej preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článku