A viem, že nám bolo vyčítané, že dokonca viac ako polovica alebo tretina (rozvojovej pomoci, pozn.), ospravedlňujem sa, neviem presne, sa vracia späť do Európy.

V súvislosti s migračnou krízou ako reakcia na vyjadrenia politikov, že Slovensko by malo radšej prispievať na pomoc v krajinách, odkiaľ migranti pochádzajú, sa objavovali v médiách informácie od mimovládnych organizácií o rozvojovej pomoci Slovenska. Vyčítali hlavne nedostatočnú pomoc a neefektivitu prerozdelenia prostriedkov. " Riaditeľ organizácie Človek v ohrození Branislav Tichý upozornil, že Slovensko na humanitárnu pomoc vynaložilo za posledné štyri roky sumu 540.000 eur ročne. [...] Do Sýrie tak Slovensko za posledné štyri roky, počas ktorých sa tam odohráva konflikt, odoslalo humanitárnu pomoc vo výške približne 100.000 eur ročne, spresnil Tichý. Podľa jeho prepočtu suma stačí na pobyt 30 utečencov v tábore v susednom Jordánsku ." ( TASR ) Rozvojovú pomoc Slovenskej republiky zabezpečuje a riadi Oficiálna rozvojová pomoc Slovenskej republiky (ODA SR) a program na bilaterálnu pomoc, SlovakAid . So vstupom do EÚ sa Slovensko zaviazalo, že k rozvojovej pomoci bude prispievať s 0,33 % hrubého národného dôchodku (HND) do roku 2015, a od tohto roku 0,7 % HND. V minulom roku však SR poskytovala rozvojovú pomoc na úrovni len 0,08 % HND. (zdroj: pravda.sk ) Od roku 2013 je Slovensko členom Výboru OECD pre rozvojovú pomoc – DAC. Podľa štatistík OECD-DAC z roku 2014 je Slovensko podľa podielu rozvojovej pomoci a hrubého národného dôchodku na posledných priečkach. ODA eviduje skupinu krajín LDC (Least developed countries- Najmenej rozvinuté krajiny), ktoré by potrebovali najviac pomoci od členských štátov. Slovensko v programe SlovakAid podporuje desať krajín, ale len dve zo skipuny LDC, a to Afganistan a Južný Sudán. (Oproti tomu susedné Česko dáva na rozvojovú pomoc 0,11 % HND a podporuje celkovo 13 krajín.) Vo východnej Európe a na Balkáne má SlovakAid najviac rozvojových partnerov. Väčšina prostriedkov ide na " odovzdávanie transformačných skúseností krajinám v Európe ", a to hlavne na Balkáne a v krajinách východnej Európy: Albánsko, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Gruzínsko, Kosovo " Väčšina slovenskej rozvojovej pomoci putuje do multilaterálnych organizácií najmä Európskej únie, ale aj OECD, agentúr OSN (UNICEF, WHO a iné), Skupiny Svetovej banky, Európskej investičnej banky, čo predstavuje takmer 80 % (OECD, 2012) celkovej rozvojovej pomoci. Na bilaterálnu pomoc SlovakAid zostáva len niečo vyše 20 percent. Pritom priemer podielu multilaterálnej pomoci medzi ostatnými členmi OECD-DAC je len 26 percent, takže väčšinu zahraničnej pomoci vynakladajú na vlastné programy. Aj keď si Slovensko plní záväzky v medzinárodných organizáciách, podpisuje sa to na schopnosti a finančných zdrojoch národného programu ODA ." ( Denník N ) V septembri 2015 kritizoval F. Mikloško, že rozvojová pomoc Slovenskej republiky v prvom rade smeruje do Európy, a to až 55 percent, pritom najhoršie sú na tom Ázia a Afrika.Nepozdáva sa mu tiež, že len 31 percent z objemu pomoci dávame najchudobnejším krajinám a viac ako 60 percent stredným.

nedostatočnú pomoc
TASR
SlovakAid
pravda.sk
členom
štatistík
LDC
ide
Denník N
kritizoval


No, keby vyhlásili platobnú neschopnosť, tak stalo by sa to, čo sa stalo za posledných 100 rokov približne 100 krát vo svete.

Kenneth Rogoff vo svojej publikácii This Time Is Different: Eight Centuries of Financial Folly (s.99) u v ádza, že za posledných 200 rokov len v európskymi krajinami bolo vyhlásených 73 platobných neschopností. Článok na Wikipédii , ktorý sa venuje téme platobnej neschopnosti suverénnych krajín, uvádza dokopy vyše 100 prípadov za posledných 100 rokov, preto výrok označujeme za pravdivý. *Výrok bol opravený 29.5.2013 a jeho pravidvostnáý hodnota bola zmenená z "neoveriteľný" na "pravda". Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

publikácii Wikipédii


...v Nemecku prijali zásadu pri zavedení minimálnej mzdy, že minimálna mzda sa bude zvyšovať raz za dva roky.

V januári 2015 nadobudol platnosť nemecký zákon ktorí prvý krát zavádzal minimálnu mzdu pre zamestnancov na území všetkých nemeckých spolkových republík, určujúci túto mzdu na úroveň 8,50 eur na hodinu. O výške mzdy má podľa zákona rokovať každé dva roky komisia zložená zo zástupcov zamestnancov a zamestnávateľov, neexistuje však záruka, že minimálna mzda sa bude každé dva roky zvyšovať. Vzhľadom na to, že minimálna mzda bola zavedená v Nemecku len tento rok, a zatiaľ neprebehli rokovania o jej zvýšení, nemožno pri predpoklade o pravidelnom zvyšovaní vychádzať ani z predchádzajúcej skúsenosti. Preto hodnotíme výrok J. Mihála ako zavádzajúci.

.pdf


My sme obvinili dvoch bývalých ministrov, teda nie ja, ale polícia samozrejme, pretože nie je to pod politickým dohľadom (...) sú tam desiatky primátorov, župani, (...) Vicežupan, myslel som ako že poslanci a vícežupan. Alebo aj šéf policajnej akadémie.

Robert Kaliňák v tomto prípade hovorí o ministroch výstavby a regionálneho rozvoja, ktorí boli obvinení a obžalovaní z korupcie. Marián Janušek (minister za SNS v období 2006 – 2009) a Igor Štefanov (minister za SNS v období 2009-2010) boli obvinení a obžalovaní z dôvodu zneužívania svojej funkcie a korupčného správania. Z korupcie bol obvinený aj bývalý rektor policajnej akadémie a niekoľko starostov, nenašli sme však mediálne informácie, ktoré by potvrdzovali, že boli obvinené dokonca desiatky starostov a primátorov, preto sme o vyjadrenie požiadali prezídium policajného zboru. Výrok zatiaľ hodnotíme ako neoveriteľný.

V marci 2016 bolo v kauze známej ako “ Nástenkový tender ” na podnet vyšetrovateľa obvinených päť ľudí, vrátane bývalých ministrov výstavby a regionálneho rozvoja, Marián Janušek a Igor Štefanec. Všetkých obvinili zo zločinov porušovania povinnosti pri správe cudzieho majetku, zneužívania právomoci verejného činiteľa a zo zločinu machinácie pri verejnom obstarávaní a verejnej dražbe.

Čo sa týka bývalého rektora policajnej akadémie Václava Krajníka, ten bol v lete 2012 odvolaný z postu rektora a bol obvinený zo zneužívania právomocí verejného činiteľa a prijímania úplatkov. V apríli roku 2015 uzavrel Krajník s prokuratúrou dohodu o vine a treste , ktorej podmienkou bolo, že sa prizná. Dohodli sa na trojročnom podmienečnom treste, k tomu dostal peňažný trest päťtisíc eur a zákaz činnosti.

Na Slovensku pribudlo aj niekoľko starostov obvinených z korupcie. Najznámejším je starosta Marianky Radovan Jurika , ktorého polícia zadržala a obvinila z korupcie v novembri 2015. Starosta obce vymieňal stavebné povolenia za vyplatenie “dobrovoľných” finančných darov obci . V roku 2015 bol z troch trestných činov obvinený aj starosta obce Hodejov (okres Rimavská sobota) Štefan Illéš. Išlo o porušovanie povinností pri správe cudzieho majetku, zneužívanie právomocí verejného činiteľa a trestný čin podplácania. Korupcia sa vyšetrovala aj v obci Hucín v okrese Revúca. Strarosta Ľubomír Samko tu v roku 2013 dostal trest odňatia slobody podmienečne na tri roky a peňažnú pokutu vo výške tisíc eur. Obvineniu z volebnej korupcie čelí starosta Gemerskej Polomy Miroslav Michalka , kde si mal starosta od rómskej komunity kupovať hlasy počas komunálnych volieb v roku 2014. Primátor Liptovského Mikuláša, Ján Blcháč uzatvoril mimosúdnu dohodu s jedným podnitaľom bez vedomia poslaneckého zboru, preto bol obvinený z prečinu zneužívania právomocí verejného činiteľa. Národná protikorupčná jednotka obvinlia aj viceprimátora Prešova Reného Puchera, v jeho prípade malo ísť o trestné činy poškodzovania finančných záujmov Európskych spoločenstiev a korupčné trestné činy. Nitriansky vicežupan , Vladisla Borík (za SMER) bol zatknutý v roku 2012, po obvinení z manipulovania tendrov župy súhlasil s uzavretím dohody o vine a treste, ktorú podpísali pred rokom.

Nástenkový tender

bývalých ministrov

obvinili zo zločinov

rektora policajnej akadémie

dohodu o vine a treste

starosta Marianky Radovan Jurika

darov obci

starosta obce Hodejov

v obci Hucín

Primátor

viceprimátora

Nitriansky vicežupan


Ja som mal vždy v politike, od kedy tam som, to sú necelé 3 roky, takú nadstranícku identitu.

Radoslav Procházka bol poslancom NR SR za KDH celkovo dva krát. Na kandidátnej listine (.pdf) KDH sa prvý krát objavil v roku 2010, umiestnený vtedy bol na 20tom mieste. Po týchto voľbách sa prvý krát stal i poslancom NR SR. Nikdy predtým do NR SR, ani do politických orgánov samosprávy, nekandidoval. Opätovne kandidoval, opäť za KDH, tento krát z 10. miesta, v roku 2012 kedy bol opäť zvolený za poslanca NR SR. V politike je teda od marca 2010, čo sú necelé 3 roky. Nakoľko Demagog.sk nehodnotí časť výroku o "nadstranníckej identite" poslanca Procházku, jeho výrok označujeme za pravdivý.

kandidátnej listine
poslancom
10.
poslanca


My dostávame 150 miliónov eur a podľa všetkého tie eurofondy nebudú môcť čerpať práve tie naše koncové fakultné najdôležitejšie univerzitné nemocnice, ktoré ich najviac potrebujú, (...).

Ministerstvo zdravotníctva (MZ) SR vyhlásilo v máji tohto roka výzvu na predkladanie žiadostí o nenávratný finančný príspevok na rekonštrukciu nemocníc v celkovej hodnote 153 miliónov eur. Na prvé kolo výzvy pripadá 70 miliónov eur a o tieto peniaze sa pôvodne malo uchádzať 44 nemocníc. Väčšinu z nich však odstavili od európskych peňazí podnikové ťažkosti, ktoré vylučujú nemocnice z možnosti čerpať dotácie. Pred spustením druhého kola by však malo dôjsť k štvrtej vlne oddlženia a racionalizácii nemocníc. O vyše 80 miliónov eur by sa potom teoreticky mohli uchádzať aj tieto nemocnice, pričom ale oddlženie bude prebiehať v niekoľkých fázach a do spustenia druhého kola výzvy nebudú všetky nemocnice ozdravené a nebudú tak môcť čerpať peniaze. Výrok hodnotíme ako pravdivý. K vyhláseniu Výzvy na predkladanie žiadostí o nenávratný finančný príspevok na modernizáciu infraštruktúry ústavných zariadení poskytujúcich akútnu zdravotnú starostlivosť, za účelom zvýšenia ich produktivity a efektívnosti ( .pdf ) došlo 24. mája 2017. 70 miliónov eur sa má využiť na rekonštruovanie budov, skvalitnenie akútnej ústavnej zdravotnej starostlivosti, infraštruktúru, materiálno-technické vybavenie a zdravotnícku techniku, pričom maximálna výška nenávratného finančného príspevku na jeden projekt je 15 miliónov eur. V druhom kole výzvy, ktoré MZ spustí s najväčšou pravdepodobnosťou v ďalšom roku, sa predpokladá využitie zvyšných vyše 80 miliónov eur. Prvého kola výzvy sa môže zúčastniť podľa ministerstva 44 zariadení , pričom už pri spustení prvého kola bolo jasné, že kvôli problémom v hospodárení je vylúčená bratislavská nemocnica. Minister zdravotníctva SR Tomáš Drucker (nominant Smeru-SD) však dňa 11. júna 2017 uviedol, že o peniaze z eurofondov sa nakoniec mohli v rámci prvej etapy uchádzať len štyri štátne nemocnice. Podľa šéfa rezortu Druckera šlo o banskobystrickú detskú fakultnú nemocnicu s poliklinikou, fakultné nemocnice v Nitre a Nových Zámkoch a popradskú nemocnicu. Tie totiž ako jediné splnili podmienku neexistencie podnikovej ťažkosti (dlhov). "Túto podmienku (neexistencie podnikovej ťažkosti, pozn.) našim nemocniciam nestanovil Brusel, ale my sami, teda presnejšie rezort zdravotníctva,“ poznamenal predseda Lekárskeho odborového združenia (LOZ) Peter Visolajský. Podľa jeho slov v tejto veci inicioval stretnutie s ministrom zdravotníctva Tomášom Druckerom (13. júna 2017), ale napriek hodine diskusií nedospeli k zmene jeho názoru. Ministerstvo zdravotníctva SR podľa vlastných slov už koncom mája jasne odkomunikovalo, že pre nemocnice, ktoré majú dlhy, to bude z hľadiska pravidiel daných Európskou komisiou limitujúcim faktorom . „MZ SR má k dispozícii stanovisko vypracované renomovanou konzultačnou spoločnosťou Deloitte, z ktorého jednoznačne vyplýva, že o prostriedky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja sa nemôže uchádzať podnik v ťažkostiach,“ uviedla hovorkyňa rezortu zdravotníctva Zuzana Eliášová. Doplnila, že MZ rozdelilo prostriedky na dve samostatné výzvy práve preto, aby sa čo najviac aj štátnych nemocníc mohlo uchádzať o eurofondy. Druhú výzvu v hodnote vyše 80 miliónov eur rezort vyhlási až potom, ako budú tieto nemocnice oddlžené v rámci takzvanej štvrtej vlny oddlženia nemocníc. Oddlženie nemocníc schválili ministri v septembri 2017. Na tento účel by malo ísť 585 miliónov eur, pričom proces bude realizovaný v niekoľkých fázach. V prvej fáze, v roku 2017, by mali byť uhradené záväzky ktoré sú viac ako dva roky po splatnosti. V ďalších fázach oddlženia budú nemocnice fungovať na základe ozdravných plánov a v prípade nedodržania týchto plánov môžu hroziť aj sankcie. Koncepciu oddlženia má schváliť aj parlament. K tomu, aby mohli nemocnice uchádzať o peniaze z eurofondov, nesmú byť tzv. podnikmi v ťažkostiach. Podniky v ťažkostiach definuje Európska komisia takto: " Podnik sa preto považuje za podnik v ťažkostiach vtedy, ak nastane aspoň jedna z nasledujúcich okolností: a) v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (25), keď sa viac ako polovica jej upísaného základného imania (26) prekryla akumulovanými stratami. To je prípad, keď odpočet akumulovanej straty z rezerv (a všetkých ostatných prvkov všeobecne považovaných za súčasť vlastných zdrojov spoločnosti) vedie k zápornej súhrnnej sume, ktorá presahuje polovicu upísaného základného imania; b) v prípade spoločnosti, keď aspoň niektorí spoločníci neobmedzene ručia za záväzky spoločnosti (27), kde sa viac ako polovica kapitálu vykazovaného v účtoch firmy prekryla akumulovanými stratami; c) keď je podnik predmetom kolektívneho konkurzného konania alebo spĺňa kritériá podľa vnútroštátneho práva na zaradenie do kolektívneho konkurzného konania na žiadosť veriteľov; d) v prípade podniku, ktorý nie je MSP, keď za posledné dva roky: i. bol účtovný pomer dlhu podniku k vlastnému imaniu vyšší než 7,5 a ii. pomer zisku podniku pred úrokmi, zdanením a odpismi (EBITDA) k úrokovému krytiu bol nižší než 1,0 ." Kvôli takto nastaveným podmienkam tak hrozí, že ani po prvej fáze oddlženia sa nebudú môcť všetky štátne nemocnice zúčastniť druhého kola výzvy. Upozornili na to aj lekári, je si toho vedomý aj minister Drucker, informovala o tom TASR : " Minister verí, že vzhľadom na plánované oddlžovanie a racionalizáciu v štátnych nemocniciach sa ich v budúcom roku dostane k eurofondom viac. Aj preto na ďalšiu výzvu ostalo viac peňazí. " Minister sa zhodol s poslancom Krajčím aj v tom, že nemocnica v Bratislave a v Banskej Bystrici sa ke eurofondom nedostanú ani v druhom kole. Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

výzvu
oddlženia a racionalizácii
.pdf
44 zariadení
11. júna 2017
poznamenal
limitujúcim faktorom
Oddlženie nemocníc
Európska komisia
TASR


...ja, ktorý som sa vzdal poslaneckého mandátu spolu s druhým najvyšším predstaviteľom Siete primátorom Martina Andrejom Hrnčiarom...

Poslanci NR SR Hrnčiar (kandidoval za Most-Híd) a Procházka (KDH) oznámili podľa SITA úmysel vzdať sa mandátov v marci 2014, aby sa mohli plne venovať založeniu novej strany, ktorú neskôr predstavili ako Sieť. Hrnčiar podal rezignáciu 23. júna 2014, a vo funkcii ho nahradila Edit Pfundtner. Procházka sa mandátu vzdal ešte v máji 2014 a nahradil ho Marian Radošovský. Hrnčiar je prvým podpredsedom strany Sieť, je tak po predsedovi Procházkovi druhým najvyšším predstaviteľom. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

SITA vzdal nahradil prvým


...samotná nemecká tajná služba hovorí, že bolo minimálne 100 prípadov verbovania Islamského štátu v táboroch migrantov.

Nemecká tajná služba skutočne priniesla informáciu o verbovaní Islamského štátu v táboroch migrantov. V žiadnom verejnom vyhlásení či článku nebol spresnený počet takýchto prípadov, no keďže verejnosti nie sú prístupné všetky spravodajské informácie, musíme výrok hodnotiť ako neoveriteľný. Nemecká tajná služba popiera informácie, že by medzi utečencami smerujúcimi do Európy boli komandá ISIS. Táto cesta je pre nich vraj nebezpečná, pretože hrozí riziko smrti. Šéf nemeckej tajnej služby Maassen má však obavy z miestnych radikálov v Nemecku, ktorí sa snažia medzi utečencami získať nových priaznivcov. „ Sledujeme, že salafisti vystupujú ako filantropi či aktivisti dobročinných organizácií a ponúkajú pomoc. Vyhľadávajú kontakt s utečencami, potom ich pozývajú do svojej mešity a získavajú ich pre svoju vec ,“ dodal Maassen. "„ Existuje poměrně dost důkazů svědčících o podobných pokusech islamistických extremistů ", prehlásil pracovník kontrarozviedky. Povedal tiež, že radikáli jednajú v mene „akýchsi dobročinných organizacií, cieľom ale je zapojiť utečencov do salafitského ilegálného hnutia a zabrániť integráci i"." (pôvodná správa tu ).

Maassen
prehlásil
tu
potvrdil
International Business Time
Business Standard


Aj pán poslanec Matovič povedal jasne, v tejto voľbe nešlo o to, aby vedeli voliči kto bude zvolení a kto bude ako voliť, ale v tejto voľbe išlo o to, aby ste si zvolili svojho. Aj pán poslanec Matovič toto priznal.

blogu


Teraz je v parlamente, napr. teda návrh na vyslovenie nedôvery vláde, čiže keby sa pozreli na tento model, čo ústava predpokladá v prípade, ak by bola vyslovená nedôvera vláde, som povinná ju odvolať. Zároveň musím poveriť nejakú vládu vedením krajiny, pretože Slovensko nemôže byť podľa našej ústavy bez vlády … potom nastupuje možnosť, buď zostavenia vlády na profile aktuálneho parlamentu, ak sa tam nájde príslušná väčšina, alebo tzv. úradníckej vlády.

Richard Sulík spolu s dvadsiatimi poslancami SaS a desiatimi poslancami Hlas-SD predložili návrh do Národnej rady SR na vyslovenie nedôvery vláde Eduarda Hegera. Návrh bol naplánovaný na prerokovanie na 79. schôdzu Národnej rady SR, ktorá sa bude konať 8. decembra 2022 o 14:00, vyslovenie nedôvery vláde Eduarda Hegera sa napokon uskutočnilo vo štvrtok 15. decembra 2022.

Podľa Ústavy SR prezident odvolá vládu, ak jej v Národnej rade SR vyslovia nedôveru ( .pdf , článok 115). Zároveň prezident poverí vládu vykonávaním obmedzených kompetencií do vymenovania novej vlády.

Prezidentka má viacero možností po vyslovení nedôvery vláde: predčasné voľby, zostavenie novej vlády alebo zostavenie úradníckej vlády. Každá nová vláda musí požiadať o vyslovenie dôvery Národnej rady SR do mesiaca od jej vymenovania prezidentkou ( .pdf , článok 113).

predložili
naplánovaný
nedôvery vláde
.pdf
možností
.pdf


Prečo sa objektívne ľuďom, ktorí sú nad 50 rokov a je ich tam stále 7 %, to je viac ako 80 tisíc, nepovie, že vlastne v druhom pilieri oni nemajú šancu vzhľadom na to obdobie, ktoré ako nasporiť si.

Nepodarilo sa nám zistiť počet ľudí nad 50 rokov, ktorí si sporia v rámci II. piliera. Dátum zverejnenia analýzy: 30.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Ak dovolíte, tak štátny rozpočet je vždy plán, pán poslanec. Áno, štátny rozpočet je vždy plán a sú v ňom vždy riziká a ukázalo sa, aký zlý plán to bol váš štátny rozpočet na tento rok, pretože realita je úplne iná. Čo sa týka colníkov. To je zaujímavé. Áno, dochádza k zásadnému zníženiu počtu colníkov viete prečo, pán poslanec? Pretože vy ste v tejto oblasti neurobili nič...

Počas bývalej vlády došlo k určitej postupnej redukcii colných pracovníkov. Kým v roku 2005 na colnej správe pracovalo 4 772 pracovníkov, v roku 2006 to bolo 4 643 pracovníkov, v roku 2007 to bolo 4 475 pracovníkov, v roku 2008 to bolo 4 331 pracovníkov.


24-tého tento týždeň na riadiacom výbore bolo prijaté opatrenie, kde kvóta, ktorá je mimo, teda cukor, ktorý je mimo kvóty a naši výrobcovia v rámci Európskej únie boli nútení vyvážať a predávať ho na tretích trhoch dnes tak nemusia robiť a tým pádom sme vytvorili okamžite možnosť, že ten trh cukrom, s nedostatkovým cukrom sa obráti a bude dostatok a nebude rásť tá cena tak vysoko.

24.2.2011 EK a členské štáty rozhodli o navýšení kvóty, ktorá určuje maximálne množstvo cukru, ktoré môže byť umiestnené na domáci trh. Celkovo sa jedná o približne 500 tis. ton domáceho cukru plus navýšenie importnej kvóty o 300 tis. ton. Aký konkrétny efekt to bude mať na cenu cukru, nedokážeme overiť.


Alebo si vezmime vlajkovú loď prvej vlády Roberta Fica (...), takzvaná zamestnanecká prémia. Je to stále v zákone, bolo to zavedené v roku 2009. Vtedy mohla zamestnancovi s nízkym príjmom pomôcť ročne vratkou dane až vo výške 181 eur. Už druhý rok je to čistá nula, je to stále v zákone...

O zamestnaneckých prémiách pojednáva zákon o dani z príjmov (paragraf 32). Zamestnanecká prémia bola zavedená v roku 2009 , kedy bola maximálna ročná pomoc v podobe tejto vratky dane vo výške 181 eur. V roku 2014 hovoríme už len o 27,60 eurovom príspevku a v rokoch 2015 a 2016 reálne nikto nemohol splniť podmienky stanovené v zákone, ročná prémia teda zodpovedá nule. Je to hlavne z dôvodu, že výška prémií závisí od minimálnej mzdy a od výšky nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka. Výrok Jozefa Mihála preto hodnotíme ako pravdivý.

Zamestnanecká prémia je daňové zvýhodnenie, poskytnuté vymedzenému okruhu zamestnancov, ktorí spĺňajú určené podmienky. Nárok na ňu majú tí, ktorých príjem sa pohybuje okolo minimálnej mzdy a nemôžu si uplatniť ani celú nezdaniteľnú časť základu dane. Zamestnanec musí vykonávať prácu na Slovensku po dobu minimálne šesť mesiacov. Aby mal nárok na prémiu, musí dosiahnuť výlučne iba vymedzené zdaniteľné príjmy.

Výška zamestnaneckej prémie sa počíta iným spôsobom pre zamestnancov, ktorí dosiahli príjem 6-12 násobku minimálnej mzdy v danom roku, aj pre tých, ktorí majú ročný príjem vyšší ako 12 násobok minomálnej mzdy. Vzorce pre výpočet vyzerajú takto:

" 1. vzorec – platí pre dosiahnuté príjmy zamestnanca od 6-násobku minimálnej mzdy do 12 násobku minimálnej mzdy; Výpočet: 19 % z rozdielu sumy platnej nezdaniteľnej časti na daňovníka a základu dane, vypočítanom z 12 násobku minimálnej mzdy; 2. vzorec - Príjmy vyššie ako 12-násobok minimálnej mzdy – platí pre výpočet zamestnaneckej prémie pri príjmoch vyšších ako 12 násobok minimálnej mzdy Výpočet : 19% z rozdielu platnej výšky nezdaniteľnej časti na daňovníka a skutočným základom dane zo skutočne dosiahnutej výšky zdaniteľných príjmov, znížených o skutočne zaplatené povinné poistné a príspevky ;"

V roku 2009 , kedy bola zavedená zamestnanecká prémia, ,aximálne hodnota prémie mohla dosiahnuť 181 eur (v prípade ročného príjmu 3 546 eur). V roku 2014 bola maximálne suma tejto pomoci už len 42,98 eur.

Týždenník TREND v januári minulého roku zverejnil prehľad dôležitých čísel 2016. Uviedol, že hoci je zamestnanecká prémia naďalej v zákone o dani z príjmov, v praxi už na ňu nemá nik nárok: " Od januára 2015 sa totiž zaviedla ročná odpočítateľná suma na zdravotné odvody 4 560 eur. Z ročnej minimálnej mzdy 4 560 eur, po odpočítaní odvodov na sociálne poistenie (9,4 %), vychádza vyšší základ dane ako nezdaniteľná suma 3 803,33 eura."

zákon o dani z príjmov
2009
Zamestnanecká prémia
Nárok
Výška zamestnaneckej prémie
Vzorce
2009
2014
42,98
Týždenník TREND
finance.sk
blogu,
poučení
poučení
článku


Však s tým, že ste zastavili privatizáciu Cargo (Ficova vláda, pozn.).

Je síce pravda, že vláda Roberta Fica definitívne zastavila a nepokračovala v privatizácii Carga, avšak privatizácia bola pozastavená už predošlou vládou pred predčastnými voľbami.

definitívne pozastavená


Samozrejme bola najvyššia (inflácia, pozn.), bola najvyššia v tých rokoch, v roku 2008, keď sme v tom roku zavádzali euro...

Medzi rastom inflácie a zavádzaním eura nie je taký jednoznačný vzťah, ako uvádza Kažimír. Harmonizovaný index spotrebiteľských cien , ktorý je smerodajný, pritom ale nebol v roku 2008 na najvyššej úrovni - vyššie bol v rokoch 2006, 2004, 2003, 2000,... Vplyv zavedenia eura na infláciu ešte pred samotným zavedením meny môže byť zložité odhadnúť, Ján Haluška a Michal Olexa z bratislavského Infostatu to spravili a uvádzajú jeho vplyv na úrovni minimálne 0,11% počas roka 2008. Aj keby sme od súhrnnej hodnoty HICP v roku 2008 odrátali 0,5%, stále to bude najviac od roku 2007. (pre úplnosť- referenčná hodnota pre zavedenie eura bola za obdobie apríl 2007 až marec 2008).

a uvádzajú jeho vplyv

referenčná hodnota pre zavedenie eura


My (Slovensko, pozn.) sme historicky najvyššiu nezamestnanosť mali v 90.rokoch niekde na úrovni 18, 17 %.

Je pravdou, že podľa evidovanej nezamestnanosti sme mali v roku 1999 najvyššiu nezamestnanosť. Nie je však pravdou, že sa pohybovala na úrovni 18-17%. Historicky najvyššia nezamestnanosť bola podľa evidovanej nezamestnanosti na úrovni 19,2% v roku 1999. Podľa výberového zisťovania bola najvyššia miera nezamestnanosti v roku 2001 na úrovni 19,1%. Nezamestnanosť na úrovni 18-17% sa pohybovala v prípade výberového zisťovania v rokoch 2000-2004, v prípade evidovanej nezamestnanosti v rokoch 2000-2002.

databáza ŠÚ SR
Ústredie práce


Majú väčšinu v parlamente (vládna koalícia, pozn.), s Kotlebom majú ústavnú väčšinu (...) majú 90 hlasov dokopy.

Podľa dostupných informácií zo Štatistického úradu SR vo voľbách do NR SR v roku 2016 získala vládna koalícia 85 mandátov. Kvôli vzniku súčasnej vlády Most-Híd opustil Zsolt Simon, zo Siete odišli Miroslav Beblavý, Katarína Macháčková a Simona Petrik. Po zmenách v parlamente, vrátane prechodu piatich poslancov Siete do poslaneckého klubu strany Most-Híd vládnu koalíciu už tvorí len trojica Smer-SD, SNS a Most-Híd. Tieto strany v súčasnosti disponujú 79 mandátmi. Strana ĽSNS získala vo voľbách 14 mandátov a spolu teda obsadili 93 kresiel. Keďže vládna koalícia so stranou ĽSNS majú dokopy viac mandátov ako je ústavná väčšina (90 kresiel), výrok hodnotíme ako pravdivý.

Štatistického úradu SR
vládnu koalíciu
ústavná väčšina


Aj ja som podobne bol podpredseda vlády, teda som nehlasoval v tom prípade, ktorý spomínate (procedurálny návrh Brocku 13. septembra 2011, pozn.)...

V období od 8. júla 2010 do 4. apríla 2012 Ján Figeľ zastával funkcie ministra dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR a podpredsedu vlády. Nebol teda poslancom NR SR a teda vo vyššie uvedenom období vlády I. Radičovej nemohol hlasovať v NR SR. Nemohol teda hlasovať ani 13. septembra 2011 za Brockov procedurálny návrh na preradenie bodov z 22. schôdze NR SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa Ústavy SR (pdf,s. 10) piatej hlavy čl. 72 a 77: „Národná rada Slovenskej republiky je jediným ústavodarným a zákonodarným orgánom Slovenskej republiky“. ...Ak bol poslanec vymenovaný za člena vlády Slovenskej republiky, jeho mandát poslanca počas výkonu tejto funkcie nezaniká, iba sa neuplatňuje.

Z čoho vyplýva, že Ján Figeľ, ako minister vlády SR, teda nie poslanec, sa nemohol zúčastniť hlasovania v NR SR.

Ústavy SR


Referendum bude v nedeľu v Grécku, ale dnes už oznámil grécky premiér, že žiada svojich občanov, aby v referende povedali nie v spolupráci medzi veriteľmi a vládou.

Grécky premiér Alexis Tsipras 27. júna 2015 vo svojom prejave oznámil, že otázka prijatia opatrení navrhovaných medzinárodnými inštitúciami bude predmetom referenda, ktoré sa uskutoční v nedeľu 5. júla 2015.

prejave "nie" otázku


Slovenská národná strana je tu od 1871, v novodobej ére (od 1989, pozn.) kontinuálne...

Slovenská národná strana vznikla 6. júna 1871 ako národné obrodenie Slovákov v Rakúsko - Uhorsku. Do roku 1918 bola dokonca jedinou slovenskou politickou stranou. Jej činnosť bola pozastavená 15. decembra 1938 , keď boli jej členovia nútení vstúpiť do Hlinkovej slovenskej ľudovej strany. Strana svoje štruktúry obnovila znovu až v 1989 a od 1990, čiže v "novodobej ére Slovenska" je kontinuálne na slovenskej politickej scéne. Výrok predsedu SNS hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 20.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu


My sme s ministrom Kaliňákom pripravovali zákon o novom výbere policajného prezidenta (...).

Bývalý minister vnútra Robert Kaliňák (Smer-SD) predstavil návrh zmien v polícii a policajnej inšpekcii koaličným partnerom 6. februára 2018. K podrobnostiam návrhu, ktorý vypracovalo ministerstvo vnútra, sa bývalá ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská vyjadrila nasledovne: „ Potrebujem si to podrobne preštudovať, zatiaľ som návrh videla len zbežne, krátko som komunikovala s policajným prezidentom.“ Samotnej prípravy zákona sa Gašpar s najväčšou pravdepodobnosťou nezúčastnil, keďže táto úloha pripadá ministerstvu vnútra. Avšak keďže skutočne bol podaný návrh na zmenu vo výbere policajného prezidenta, hodnotíme výrok napriek tomu ako pravdivý. Ako informoval vo svojom článku denník SME 10. mája 2017, s prípravou nového zákona, týkajúceho sa voľby policajného prezidenta ministerstvá vnútra a spravodlivosti finišujú. „ O návrhu zákona, ktorý bude riešiť aj výber policajného prezidenta, vedieme odborné diskusie ,“ napísal tlačový odbor vnútra s tým, že verejnosti predstaví až finálnu verziu zákona. Predložiť ho mali podľa spomínaného článku v júni roku 2017. „ Skoncovať sa má najmä s tým, že podľa stále platných pravidiel si šéfa polície vyberal sám minister vnútra. Namiesto toho sa ráta s vypočúvaním kandidátov či menovaním víťaza konkurzu vládou. “ Bývalý minister vnútra Robert Kaliňák (SMER-SD) predstavil návrh zmien v polícii a policajnej inšpekcii koaličným partnerom až 6. februára 2018. K podrobnostiam návrhu, ktorý vypracovalo ministerstvo vnútra, sa bývalá ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská vyjadrila nasledovne: „ Potrebujem si to podrobne preštudovať, zatiaľ som návrh videla len zbežne, krátko som komunikovala s policajným prezidentom,“ ozrejmila . Podľa článku teraz.sk by mal návrh zákona priniesť „zmeny, ktoré by mali posilniť nezávislosť polície a policajnej inšpekcie. Policajného prezidenta by už nemal menovať minister vnútra, ale vláda po verejnom vypočutí v parlamentnom výbore. Zmeny čakajú aj policajnú inšpekciu, ktorej šéf sa má dostať z bežného úradníka na úroveň policajného prezidenta a jeho vymenovanie má mať tiež v náplni vláda. Pre trestné činy policajtov by mali byť zriadené špecializované odbory Generálnej prokuratúry, ktoré sa budú zapodievať podozreniami z trestných činov policajtov. “ Dňa 12. apríla 2018 predložil vtedajší minister vnútra Tomáš Drucker do pripomienkového konania návrh zákona, ktorý okrem iného upravuje menovanie a odvolávanie prezidenta PZ. Výber policajného prezidenta by mala mať na starosti odborná komisia so zastúpením z polície, odborov a prokuratúry. Rovnako by sa mali zo zákona stanoviť isté kvalifikačné predpoklady. Komisiou odporučený návrh prejde do vypočutia do výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť. Vymenovanie prezidenta PZ upravuje § 6 zákona č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore. V súčasnosti " prezidenta Policajného zboru vymenúva a odvoláva vláda na návrh ministra (ministra vnútra, pozn.)". Takisto sa prezident PZ vo svojej funkcii zodpovedá ministrovi.

predstavil
denník SME
predstavil
teraz.sk
návrh
komisia
§ 6


V roku 2010 bol na Slovensku prijatý zákon, ktorý zakazuje dvojité občianstvo ... podľa Ústavy SR nikto nemôže byť zbavený svojho občianstva. Ústavný súd mal v súvislosti s týmto rozhodovať 26. februára 2014, ale zasadnutie bolo napokon odročené na neurčito.

Spomínaná úprava zákona o občianstve bola v NR SR schválená 26. mája 2010, teda v čase, keď bol predsedom vlády Robert Fico. Zmyslom jeho vstúpenia do platnosti je zamedzenie súbežnej držby štátneho občianstva. Potvrdením jeho účinnosti je fakt, že slovenského občianstva bolo na jeho základe zbavených už viac ako 700 ľudí - čo je skutočnosť, z mnohých strán označovaná ako protiústavná. ( TASR & TASR ) Podľa článku 5. Ústavy SR , nikomu nemôže byť odňaté občianstvo proti jeho vôli, ale zároveň majú byť podmienky nadobúdania a straty občianstva stanovené zákonom: (1) Nadobúdanie a stratu štátneho občianstva Slovenskej republiky ustanoví zákon. (2) Nikomu nemožno odňať štátne občianstvo Slovenskej republiky proti jeho vôli. Demagog.SK nie je schopný posúdiť, či "podľa Ústavy SR nikto nemôže byť zbavený svojho občianstva" , ako tvrdí A. Mészáros. O tom by mal napokon rozhodnúť Ústavný súd, ktorý sa v súčasnosti zaoberá touto otázkou, avšak do terajšieho momentu ešte nevyniesol rozsudok. V tlačovej správe Ústavného súdu z 30. januára 2014 sa ohľadom daného problému píše: "Napriek upozorneniu predsedníčky Ústavného súdu Slovenskej republiky Ivetty Macejkovej, že na poslednom verejnom zasadnutí pléna 22. januára 2014 určila termín odročenia pre účely vyhlásenia rozhodnutia v predmetnej veci na 26. február 2014, plénum na neverejnom zasadnutí 29. januára 2014 jednohlasne rozhodlo o odročení verejného zasadnutia vo veci sp. zn. PL. ÚS 11/2012 na neurčito ." Dátum zverejnenia analýzy: 12.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona o občianstve
TASR
TASR
Ústavy SR
tlačovej správe


...diaľnica medzi Nitrou a Banskou Bystricou bola presne dostavaná a spájaná práve za čias vlády Roberta Fica,(...).

Robert Kaliňák diaľnicou medzi Nitrou a Banskou Bystricou myslí rýchlostnú cestu R1, ktorá spája mestá Bratislava, Trnava, Sereď, Nitra, Žarnovica, Žiar nad Hronom, Zvolen, Banská Bystrica a po svojom dokončení aj Ružomberok. Počas prvej vlády Roberta Fica bola v rámci PPP projektu naplánovaná stavba úsekov R1 Nitra–Tekovské Nemce a Banská Bystrica–obchvat, ktorá bola skompletizovaná počas trvania druhej vlády Roberta Fica. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Úsek cesty medzi Nitrou a Banskou Bystricou zahŕňa úsek Nitra – Tekovské Nemce, ktorého výstavbu ešte v roku 2009 podpísal vtedajší minister dopravy Ľubomír Vážny (Smer). Podľa Hospodárskych novín firma Granvia, ktorá mala v rámci PPP Projektu na starosti stavbu a údržbu odovzdala do užívania cestu štátu na jeseň 2011, teda ešte počas vlády Ivety Radičovej. Podľa Hospodárskych novín výstavbu sprevádzali aj problémy a preto sa termíny posunuli o mesiac. Pôvodne sa mala otvárať už v septembri, spustila však až koncom októbra. Granvia totiž nestihla dodať včas všetky dokumenty. Prostredníctvom súkromných peňazí bol dokončený zatiaľ posledný úsek cesty R1 5,5-kilometrový severný obchvat Banskej Bystrice. Do trasy rýchlostnej cesty R1 bol tento úsek zaradený uznesením vlády SR č. 882 až v decembri roku 2008 a následne bol začlenený do sústavy stavieb v rámci PPP projektu výstavby rýchlostnej cesty R1 Nitra – Tekovské Nemce a Banská Bystrica – severný obchvat. Spoločnosť Granvia, ktorá tento úsek stavala ho slávnostne odovzdala štátu 27. júla 2012, teda počas druhej vlády Roberta Fica. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárskych novín
začlenený
odovzdala


Ročne slovenská vláda minie takmer 2% HDP, čo je vyše 1 miliardy eur na financovanie dlhu.

Je pravdou, že na financovanie dlhu SR minie vláda takmer 2% HDP čo predstavuje sumu 1,4 mld. eur. Výrok M. Šefčoviča hodnotíme ako pravdivý.

štátnom rozpočte


Ani to nepotvrdili Rakúšania(že Michal Kováč ml. bol donútený vypiť dve fľaše whiskey), povedali - nie je pravda. Bol by zomrel pri dvoch fľašiach whiskey podľa hmotnosti.

Michal Kováč ml. bol údajne svojimi únoscami donútený k nedobrovoľnému požitiu alkoholu. Túto informáciu uviedli viaceré mediálne správy , z ktorých väčšina hovorí o jednej fľaši alkoholu - konkrétne whiskey, avšak v niektorých článkoch sa spomínajú aj dve fľaše tvrdého alkoholu. Nakoľko informácie o popretí vypitia tvrdého alkoholu v uvedenom množstve zo strany rakúskej polície nie sú voľne dohľadateľné v mediálnych správach. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Požitie jednej fľaše whiskey potvrdzujú aj zahraničné zdroje - túto informáciu spomína článok The New York Times a taktiež aj článok denníka Independent. Rádio Slobodná Európa v článku z roku 1996 uvádza, že Michal Kováč ml. bol donútený k vypitiu jednej fľaše whiskey a následne v bezvedomí prevezený za slovenské hranice. V knihe Slovakia Since Independence: A struggle for Democracy sa uvádza taktiež jedna fľaša whiskey:

„ Michal, Jr., claimed that he was abducted from his car in Bratislava, made to drink a bottle of whiskey, and transported in the trunk of another car to Austria, where his abductors called the Austrian police and told them that they could find a fugitive - he was wanted for questioning in a fraud case in Germany - in a car parked in a particular place. ”

Podľa výpočtovej tabuľky je možné, že nárazové vypitie takého množstva alkoholu, ako uvádza Mečiar, by mohlo mať za následok smrť, v závislosti od hmotnosti Michala Kováča ml.

správy
článkoch
článok
článok
článku
výpočtovej tabuľky


...v súvislosti s výberom DPH chýba nám 25 percent ročne pri výbere z objemu, ktorý je predpokladaný. (...) priemer Európskej únie je 10 %. Ak by sa nám podarilo dostať aspoň na priemer Európskej únie (...) mali by sme v rozpočte plus jednu miliardu.

Čaputová správne uviedla, že slovenská medzera na DPH predstavovala podľa posledných údajov približne 25 %, aj to, že zníženie medzery na priemernú úroveň EÚ by predstavovalo takmer miliardu navyše do štátneho rozpočtu (Daňový report SR hovorí o 0,9 miliardy eur). Nesprávny údaj však uviedla v prípade priemernej daňovej medzery EÚ, ktorá predstavovala podľa EK 12,3 % v roku 2016 (posledný dostupný údaj). Medián hodnôt daňových medzier štátov EÚ bol v roku 2016 v hodnote 9,9 % (. pdf , s.19), avšak hodnota mediánu nie je to isté ako hodnota priemeru. Údaj o priemernej daňovej medzere štátov EÚ je nad hodnotou odchýlky 5 %, ktorú pri hodnoteniach Demagog.SK uplatňuje, preto hodnotíme výrok ako nepravdivý. Posledný Daňový report Slovenskej republiky vyšiel v októbri 2018 a zahŕňa údaje do konca roka 2016, respektíve predpokladané výsledky za rok 2017. Report, okrem iného, približuje slovenské i zahraničné medzery na dani z pridanej hodnoty (DPH), pričom „daňové medzery predstavujú odhad objemu daňových príjmov, o ktoré verejná správa prichádza v dôsledku legálnych i nelegálnych aktivít“ . V sekcii Medzinárodné porovnanie odhadu medzery ( .doc , s. 49) sa dočítame, že porovnanie slovenskej medzery s priemerom EÚ je nelichotivé a „zníženie medzery DPH na priemernú úroveň v EÚ by v roku 2016 znamenalo dodatočné príjmy do štátneho rozpočtu vo výške 0,9 mld. eur (1,1% HDP).“ Priložený graf ukazuje, že medzera DPH za rok 2016 v prípade Slovenska predstavovala 25,7 %. Aritmetický priemer EÚ bol podľa IFP 13,2 %, čo sa odlišuje od čísla uvádzaného EK 12,3 %. Údaj 13,2 % pre SR uvádzala Európska komisia pre rok 2015 . Zdroj: EK, Úložisko IFP

pdf
.doc
EK
2015
Úložisko IFP


15. februára príde tlačová konferencia, ktorej hlavným posolstvom bolo, že rok 2014 bude o trochu lepší ako rok 2013. A máme na tlačovej konferencii premiéra Roberta Fica. ...povedal, že v princípe rok 2014 bude lepší ako 2013 a že odznievajú dôsledky krízy, pretože vláda, citujem, pracovala veľmi aktívne.

Na februárovej tlačovej konferencii o daňovej prognóze z roku 2014 bol už prítomný aj R. Fico a v úvode oznámil pozitívny výhľad pre rok 2014, ktorý má byť lepším ako rok 2013.


..azylová politika nebola daná do vienka Európskej únii..

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže základ pre spoločnú azylovú politiku EÚ je zakotvený v Zmluve o fungovaní EÚ, ktorá popri Zmluve o EÚ tvorí základ primárneho práva Európskej únie . V konsolidovanom znení Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa tretia časť venuje vnútornej politike a činnosti Únie. Článok 78 Hlavy V (Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti), Kapitoly 2 (Politiky vzťahujúce sa na hraničné kontroly, azyl a prisťahovalectvo), sa zaoberá spoločnou azylovou politikou EÚ. “Únia tvorí spoločnú politiku v oblasti azylu, doplnkovej ochrany a dočasnej ochrany s cieľom poskytnúť zodpovedajúce právne postavenie každému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý potrebuje medzinárodnú ochranu, a zabezpečiť súlad so zásadou non-refoulement. Táto politika musí byť v súlade so Ženevským dohovorom z 28. júla 1951 a Protokolom z 31. januára 1967 týkajúcimi sa právneho postavenia utečencov, ako aj inými príslušnými zmluvami.” (. pdf , s. 76) Dátum zverejnenia analýzy: 16.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Zmluvy o fungovaní Európskej únie
pdf


V roku 2009 došlo k prepadu hospodárskeho rastu mínus 5 % a nezamestnanosť išla v celej EÚ.

V roku 2009 vykazoval ekonomický rast Slovenska podľa údajov Eurostatu hodnotu -4,9% HDP a ekonomický rast 27 krajín eurozóny hodnotu -4,3%. Údaje Eurostatu tiež uvádzajú, že v roku 2009 sa nezamestnanosť oproti roku 2008 zvýšila, a to vo všetkých krajinách EÚ.

Eurostatu Údaje


My teraz robíme čosi, čo považujem za veľmi zaujímavý pokus a je to v spolupráci všetkých politických strán na Slovensku, dáva sa dohromady návrh ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti, ktorý zavádza maximálnu hranicu verejného dlhu vo výšku 60%.

Portál sme.sk uviedol, že na príprave ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti pracujú poslanci koalície a Smeru.

sme.sk

ČTK

Sme.sk


Občania, ktorí sa pozerajú na televíziu, si môžu kliknúť veľmi rýchlo na Googli na Štatistický úrad a zistia, že počet nezamestnaných na Slovensku, keď si odovzdávalo vládu, bol 388 000. O rok 356 000. O 32 000 menej.

Podľa Štatistického úradu bolo v 2. kvartáli roku 2010 (v období zmeny vlády) na Slovensku 388,3 tisíc nezamestnaných. V 2. kvartáli tohto roku je to 356,5 tisíc , čo znamená pokles o 31,8 tisíc.

388,3 tisíc
356,5 tisíc


...absolútny nedostatok pracovnej sily na Slovensku. My už dnes máme a znie to zvláštne 47-tisíc ľudí, ktorí pracujú zo zahraničia na Slovensku (...).

Na základe štatistík ÚPSVaR o zamestnávaní cudzincov na území Slovenskej republiky, bolo k 14. decembru 2017 evidovaných presne 49 287 osôb pracujúcich zo zahraničia na Slovensku. Ich počet bol k 14. novembru 2017 presne 47 871. Pravdepodobne premiér vychádzal ešte zo štatistík z novembra, preto jeho výrok hodnotíme ako pravdivý.

štatistík


Ešte aj pápeža volia tajne a potom lístočky zničia, aby nikto nevedel ako ho zvolili, aby nebol šikanovaný.

Voľba pápeža prebieha nasledovne: "Volebnou miestnosťou pri voľbe pápeža je Sixtínska kaplnka a právo voľby prináleží výlučne kardinálom. Kardináli z celého sveta majú 15 až 20 dní na príchod do Ríma. V dobe otvorenia konkláve (miestnosti upravené na voľbu pápeža, pozn.) nesmie mať ani jeden volič viac ako 80 rokov. Okrem kardinálov má do konkláve prístup aj obmedzený počet starostlivo vybraných úradníkov. Ide o sekretárov kardinálskeho kolégia, ceremoniárov, asistentov, ktorými sú spovedníci, lekári, čašníci, kuchári a služobníctvo. Tí sa však nikdy nezúčastňujú fyzickej procedúre voľby. Rovnako ako kardináli, tak aj úradníci sú viazaní prísahou, že nikdy nebudú hovoriť o tom, čo sa pri konkláve odohráva. Kamery, telefóny, mikrofóny, magnetofóny, vysielačky, mobilné telefóny a všetko to, čo umožňuje spojenie s vonkajším svetom, je zakázané. Rovnako je zakázané prijímať ani akúkoľvek korešpondenciu, tlač, alebo počúvať správy, aby bola voľba slobodnejšia a neovplyvnená zvonku. V deň otvorenia konkláve sa kardináli (voliči, pozn.) zhromaždia v bazilike svätého Petra, kde sa zúčastnia svätej omše a prosia Boha o podporu pri voľbe nového pápeža, potom odchádzajú do Sixtínskej kaplnky sprevádzaní určenými úradníkmi a asistentmi. Nevoliči musia miestnosť následne opustiť. Po skontrolovaní zabezpečenia všetkých prístupov do konkláve sa uzavrie jediný vstup, pričom sa kľúč ponechá zvnútra v zámku a zastrčí sa aj závora, aby sa nikto ne dostal dnu. Z vonkajšej strany sú dvere zaistené reťazou s visiacim zámkom, pričom kľúč sa dá do úschovy vatikánskym úradníkom. Ráno následujúceho dňa po omši a zvláštnych modlitbách, pristupujú kardináli k samotnému aktu voľby. Pápež sa volí tajným hlasovaním, tak to ustanovil Svätý Otec Ján Pavol II. V minulosti bolo viacero iných spôsobov. Tie ale boli zrušené, pretože sa ukázali ako neefektívne. Všetci voliči, ktorí sú zhromaždení v Sixtínskej kaplnke dostanú dva alebo tri volebné formuláre. Medzi tým sa vyžrebuje deväť kardinálov, z ktorých traja budú zratúvať hlasy, ďalší traja sa stanú pomocníkmi chorých a traja dozorcami. Každý Kardinál dostane hlasovycí lístok, na ktorom sú predtlačené slová Eligo Insumum Pontificem, čo znamená volím za najvyššieho veľkňaza. Pod týmito slovami je voľné miesto, na ktoré každý kardinál napíše meno svojho kandidáta a lístok musí horizontálne zložiť, aby sa meno nedalo prečítať. Kardináli držia lístky medzi palcom a ukazovákom pravej ruky a zdvihnuté ich prinášajú v poradí podľa hodnosti a veku k oltáru. Pred oltárom sa na stole nachádza zlatá urna, do ktorej sa vhadzujú hlasovacie lístky. Každý kardinál najprv pokľakne pred oltárom a chvíľku sa ticho modlí, potom vstane a jasným hlasom vyhlási prísahu. "Volám svedka Krista Pána, ktorý ma bude súdiť, že môj hlas je daný tomu, u ktorého pred Bohom predpokladám, že by mal byť zvolený." Následne nadvihne veko urny a vhodí do nej hlasovací lístok, ukloní sa smerom k oltáru a vráti sa na svoje miesto. Potom ako kardináli odvolia, prichádzajú traja kardináli skrutátori, aby hlasy spočítali. Prvý z týchto kardinálov potrasie urnou, aby sa lístky premiešali. Je to preto, aby nebolo možné zistiť na základe poradia, v akom budú vyhlasované výsledky, kto koho volil. Potom sa lístky spočítajú. A to tak, že sa berie jeden lístok po druhom do ruky a ukladá sa do inej prázdnej urny. Takto dochádza teda k druhému premiešaniu. Ak z nejakého dôvodu počet lístkov nezodpovedá počtu voličov, musia sa všetky lístky spáliť a nasleduje nová voľba. V takom prípade sa lístky nečítajú a ani nepozerá sa, kto tam bol, prípadne nebol napísaný. ... V minulosti sa lístky po voľbe odnášali k liatinovým kachliam v Sixtínskej kaplnke, aby boli spálené. Takto sa verejnosť na námestí svätého Petra dozvedela výsledkami hlasovania. Ak sa totiž nepodarilo zvoliť nového pápeža, lístky sa spálili s vlhkou slamou a vlhkou kúdeľou z čoho vznikal čierny hustý dym. To znamenalo, že voľba nebola úspešná. Ak voľba bola úspešná, tak sa lístky spálili so suchou slamou a z úzkeho komína nad Sixtínskou kaplnkou vychádzal tenký pruh bieleho dymu. Tento dym sa nazýva Sfumata a je znamením, že sa konkláve kardinálov podarilo splniť svoju úlohu. Avšak odvtedy, čo pápež Ján XXIII., dekrétom o voľbe pápeža z 8. októbra 1962 stanovil, aby sa volebné lístky nepálili, ale aby sa uschovávali do archívu, používajú sa na tvorbu dymu chemikálie."

Lístky sa po voľbe teda ničili, už sa tak v súčasnosti nerobí. Nevieme síce pôvodne dôvody, prečo to tak bolo (okrem spôsobu oznámenia výsledku).

prebieha


Tak potom išiel on za ním, (Martin Fecko, pozn.) bol tam možno 5 minút. Došiel s tým, platí, potvrdil všetko, celý postup dohodnutý. Lebo Martin Fecko celý ten postup vymyslel. Potom sme išli urobiť tlačovku, kde sme povedali, nezahlasujeme, alebo teda utopíme návrh Smeru a nezahlasujeme za neho

Na tejto tlačovej besede, I. Matovič informoval, že koalícia bude rešpektovať pri hlasovaní o novele zákona o štátnom občianstve slobodnú vôľu poslanca. "My podporíme náš pozmeňujúci návrh, ktorý dáme a následne sa koalícia rozhodne, či nechá zákon prejsť, alebo ho stiahne" , uviedol Matovič. Pričom informoval, že z vyjadrení koaličných poslancov je pravdepodobné, že návrh z rokovania predkladatelia stiahnu. "S tým, že povedali sme, že v prípade, ak teda sa dohodneme, tak následne my nepodporíme novelu, ktorá je vlastne v prvom čítaní z dielne strany Smer," doplnil Matovič. Celý záznam z tejto tlačovej besedy môžete nájsť tu .

tu


Veď oni sú chránené jednak systémom smernice ochrany vkladov, všetci máme chránené vklady do výšky 100 tis. eur. To je harmonizovaná úprava v Európe.

Výrok je pravdivý. Ochrana vkladov je zosúladená s ostatnými krajinami EÚ od decembra 2010. Predseda prezídia Fondu ochrany vkladov , Ing.Rudolf Šujan uviedol: " S účinnosťou od 30. decembra 2010 dochádza k zmenám niektorých ustanovení zákona NR SR č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to na základe zákona č. 505/2010 Z.z Niektoré zásadné zmeny zákona o ochrane vkladov:

Fondu ochrany vkladov


...tak v súčasnosti nie je snaha rozšíriť napríklad volebné právo na zahraničných Slovákov tak, ako to bolo napríklad do roku 2005. Pretože ako vieme, Slovensko dovtedy tiež umožňovalo svojim krajanom voliť na Slovensku ako z titulu statusu zahraničného Slováka.

Podľa zákona 474/2005 Z. z. , paragraf 12, odstavec 3 je pojem "zahraničný Slovák" definovaný dvojako: "Ak sa vo všeobecne záväznom právnom predpise používa spojenie zahraničný Slovák v akomkoľvek tvare, rozumie sa tým Slovák žijúci v zahraničí v príslušnom tvare. Podľa zmieneného zákona, paragraf 2 je "Slovák žijúci v zahraničí osoba, ktorá nemá trvalý pobyt 1) na území Slovenskej republiky a 1. je štátnym občanom Slovenskej republiky, 2) alebo 2. nie je štátnym občanom Slovenskej republiky, ale uchováva si národné povedomie, a on alebo jeho predok v priamom rade 3) má slovenskú národnosť." Keďže volebné právo sa viaže na štátne občianstvo, právo voliť majú len tí Slováci žijúci v zahraničí, ktorí sú štátnymi občanmi Slovenskej republiky (t.j. paragraf 1, odstavec 1). V tomto nehral rok 2005 a údajná zmena (ktorú sa nám nepodarilo nájsť) žiadnu rolu. Držiteľ preukazu zahraničného Slováka alebo osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí právo voliť nemá a bolo tomu tak aj pred rokom 2005. Podrobnejšie rozobratie otázky nájdete napríklad tu .

474/2005 Z. z.
volebné právo
Držiteľ
tu


...Fakt je, že ho  chcú prijať. Chcú ísť aj ďalej a máme informácie, že chcú aj rozšíriť volebné právo na občanov Slovenskej republiky maďarskej národnosti. (Slobodník: Sú oficiálne vyhlásenia, že nie. Takže...) Ale už máme zase ďalšie po včerajšku, pretože ten tlak bol naozaj veľmi veľký zo zahraničia, tak aby si Fidesz zabezpečil svoje ďalšie volebné obdobia, tak sa bude opierať aj o hlasy Maďarov, ktorí nežijú v Maďarsku, ale v iných krajinách.

Či, a v akej miere, bude zákon pokrývať aj volebné právo, nebolo dlho jasné. Preto Robert Fico mohol "mať informácie" o rozširovaní práva voliť. Napríklad dezignovaný minister zahraničných vecí János Martonyi v apríli tvrdil , že "s hlavnou otázkou právo voliť nesúvisí", ale dezignovaný podpredseda maďarskej vlády Zsolt Semjén sa ešte 5. mája nechal počuť , že "neexistuje také ako občianstvo kategórie A alebo B". Návrh zákona nakoniec naozaj nerozlišuje rôzne kategórie občianstva. V praxi to znamená, že volebné právo na obyvateľov Slovenska nerozširuje, k nemu je potrebné mať trvalý pobyt na území Maďarska. Zsolt Semjén, ktorý zákon oficiálne predstavil v parlamente uviedol, že tento zákon nič nemení na práve voliť. ( RealPlayer , 9:43) Nie je jasné, či Fico udeľovaním práva voliť občanom Slovenskej republiky maďarskej národnosti myslel niečo iné ako udelenie občianstva. V reči podpredsedu vlády Zsolta Semjéna v maďarskom parlamente odznelo ( RealPlayer , 14:00), že zákon by nemal byť diskriminačný na etnickom základe. Napríklad potomok Sasov z Maďarska, ktorý chce maďarské občianstvo, a vie po maďarsky, by naňho mal nárok. Zákon o dvojitom občianstve je teda vymedzený jazykovo, nie etnicky. Preto je rozumné sa domnievať, že podobne by na etnickom základe nebol definovaný ani volebný zákon.

tvrdil počuť RealPlayer RealPlayer


Cargo, ktoré s výnimkou jedného jediného roka je 10 rokov v strate.

Je pravdou, že za posledných desať rokov Cargo zaznamenalo pozitívny hospodársky výsledok len raz - v roku 2008. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Grafické zobrazenie vývoja hospodárenia Carga, zdroj: výročné správy 2003-2012. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

výročné správy


... tam (hornonitrianske bane, pozn.) štát každý rok pošle 100 miliónov. Ja sa pýtam, prečo štát dotuje sto miliónmi fosílne palivá, (...).

Hornonitrianske bane Prievidza sú monopolným producentom a dodávateľom hnedého uhlia na Slovensku, ktoré sa spaľuje v elektrárni Nováky (ENO). Aby im mohli elektrárne za dodané uhlie zaplatiť a zároveň udržiavať bloky ENO v prevádzke, dostávajú bane každý rok nepriamu štátnu dotáciu vo forme doplatku - tarify za prevádzkovanie systému (TPS), ktorú platia spotrebitelia. Jeho výšku stanovuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. Pre roky 2017 – 2021 ÚRSO stanovil pevnú cenu celkového doplatku vo výške 95,41 milióna eur ročne. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

2017 – 2021
95,41
Inštitút finančnej politiky
médiá
mimovládne organizácie


...pre voľbu v parlamente mala uplynúť aspoň 24-hodinová lehota, kde poslanci majú predložené všetky zo zákona určené dokumenty o kandidátovi.

Figeľ poukazuje na voľbu člena Súdnej rady SR, ktorá sa konala 11. septembra 2014. V nej bol zvolený predsedu Okresného súdu v Spišskej Novej Vsi Ján Slovinský. Za Slovinského hlasovalo 80 z 80 prítomných poslancov. "Rokovací poriadok NR SR jasne hovorí o tom, že o jednotlivých bodoch programu sa nemôže začať rokovať skôr, ako 24 hodín po tom, čo boli poslancom doručené príslušné materiály. To sa nestalo. Predseda Paška v stredu podvečer zaradil do programu voľbu nového člena súdnej rady a poslanci dostali príslušné materiály k voľbe vo štvrtok ráno. Rokovanie o voľbe bolo následne otvorené už vo štvrtok o 15:00," vysvetlil Kadúc. "Neviem, či existuje prostriedok nápravy, domnievam sa, že nie. Pre mňa je zvolenie Slovinského neoprávnené," dodal. O tejto 24 hodinovej lehote poslanci zvyčajne hlasujú pri predložení pozmeňujúcich návrhov k zákonom tesne pred definitívnym hlasovaním. Pri samotnom hlasovaní si vtedy spravodajca k zákonu vždy pýta najprv súhlas pléna, aby sa mohlo o týchto návrhoch hlasovať v skrátenej lehote. Až po súhlase parlamentu so skrátením lehoty sa hlasuje o samotných pozmeňujúcich návrhoch. Laššáková komentovala Kadúcove slová stručne "To je starosť niekoho iného," komentovala Kadúcove slová o možnej nezákonnosti voľby podpredsedníčka parlamentu Jana Laššáková (Smer-SD). Predseda ústavnoprávneho výboru Róbert Madej (Smer-SD) sa domnieva, že súhlas s kratšou lehotou dal parlament tým, že odsúhlasil návrh predsedu parlamentu Pavla Pašku na doplnenie programu schôdze so zaradením nového bodu - voľby člena súdnej rady vo štvrtok o 15:00. Ak by aj došlo k procesným pochybeniam pred hlasovaním, Madej pripomenul, že záverečné hlasovanie parlamentu tým spochybniť nemožno. Figeľ poukazuje na voľbu člena Súdnej rady SR, ktorá sa konala 11. septembra 2014. V nej bol zvolený predsedu Okresného súdu v Spišskej Novej Vsi Ján Slovinský. Ako uviedla SITA za Slovinského hlasovalo 80 z 80 prítomných poslancov. Pred touto voľbou bol 10. septembra 2014 na podnet predsedníčky poslaneckého klubu strany Smer Jany Laššákovej v tajných voľbách z funkcie člena Súdnej rady SR odvolaný Dušan Čimo. Za jeho odvolanie hlasovalo 82 z 82 prítomných poslancov. V programe 37. schôdze NR SR bol zaradený bod programu " Návrh na voľbu člena Súdnej rady Slovenskej republiky (tlač 1173). Hlasovanie o tom aby sa voľba konala tajným hlasovaním." Keďže išlo iba o hlasovanie o spôsobe voľby nebolo potrebné dodržať 24-hodinovú lehotu na obdržanie všetkých potrebných materiálov pred samotnou voľbou člena Súdnej rady, ktorá nebola zaradená do programu NRSR, ako to uvádza Rokovací poriadok v § 25. Na základe nezaradenia voľby člena Súdnej rady do programu bol uplatnený § 126 Voľby a odvolávanie iných funkcionárov , ktorý neuvádza v spojitosti s voľbou iných funkcionárov 24-hodinovú lehotu dostupnosti dokumentov o kanditátovi, preto výrok považujeme za nepravdivý. Rokovací poriadok NR SR v § 126 Voľby a odvolávanie iných funkcionárov: "(1) Národná rada volí a odvoláva iných funkcionárov, ak to ustanoví zákon ." " (2) Návrhy podľa odseku 1 podávajú poslanci alebo výbory, ak osobitný zákon neustanoví inak. Návrhy predkladá národnej rade príslušný výbor " "(3) Návrh na voľbu podľa odseku 1 musí obsahovať životopis a písomný súhlas navrhovaného ." Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovalo
SITA
Návrh na voľbu člena Súdnej rady
Rokovací poriadok


Ak je tu niekoľko poslancov, dokonca aj z 11-členného klubu de facto deviati odišli, ostali ste dvaja...

Stranu SDKÚ-DS a aj klub SDKÚ-DS opustili v decembri 2013 Lucia Žitňanská, Miroslav Beblavý a Magdaléna Vášáryová. Na začiatku júna 2014 upustili stranu Mikuláš Dzurinda a Ivan Mikloš, ktorí do konca roka 2014 opustili aj klub SDKÚ-DS. V novembri 2014 odišiel zo strany aj z klubu Martin Fedor. V decembri 2014 opustili stranu aj klub Jozef Mikuš, Eugen Jurzyca a Viliam Novotný. Ide celkovo deväť poslankýň a poslancov. SDKÚ-DS už po odchode Fedora stratila klub v parlamente. SDKÚ získala vo voľbách do NR SR 2010 celkovo 11 mandátov. Z poslancov NR SR nevystúpili zo strany len Kaník a Frešo. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

opustili opustili odišiel opustili voľbách


Nám sa deficit zdvihol o ďalších 800 miliónov eur, teda v porovnaní s plánovanými číslami, to je sekera, ktorú nám necháva ta vláda, ktorá nás tak strašne kritizovala v minulosti, že ako sme my hospodárili.

TASR uvádza , že podľa pôvodného návrh vlády mal deficit rozpočtu v roku 2012 dosiahnuť 3,8% HDP. Mínusové položky sa však prehĺbili o viac ako 800 miliónov eur: 690 miliónov eur na vrub zníženia prognózy rastu ekonomiky na 1,7 %, 70 miliónov eur na zvýšené výdavky do rezortu zdravotníctva, 61 miliónov eur na presun samosprávam a 28 miliónov eur predstavujú náklady na predčasné voľby. Spolu tieto náklady predstavujú 849 miliónov eur.

uvádza posledných


Ja som bol teda vypovedať na polícii k tejto kauze, všetky informácie, ktoré som k tomu mal, som príslušnému vyšetrovateľovi povedal.

Nenašli sme podrobnejšie informácie, ktoré by hovorili o vypovedaní M. Poliačika na polícií.


Boli 4 (voľby na šéfa NKÚ, pozn.). Jedna voľba, ktorá pozostávala z dvoch kôl, Kamil Krnáč. A jedna voľba, ktorá tiež pozostávala z dvoch kôl, to bol náš druhý kandidát a to bol Vladimír Klimeš.

Počet vyhlásených volieb na post predsedu Najvyššieho kontrolného úradu (NKÚ) počas terajšieho volebného obdobia je šesť, avšak posledná voľba sa napriek jedinému uchádzačovi o kandidatúru v roku 2013 nakoniec neuskutočnila kvôli sporu medzi vládou a opozíciou ohľadom povahy (tajnosti) hlasovania, a šiesta sa má konať 19. mája. Uskutočnené voľby sú tak zatiaľ štyri. Vzhľadom na to, že Sulík o štyroch voľbách hovoril v kontexte získaných hlasov, hodnotíme výrok ako pravdivý.

Funkčné obdobie súčasného šéfa NKÚ Jána Jasovského sa skončilo ešte vo februári 2012, avšak naďalej ostal na čele úradu, keďže parlament zatiaľ nezvolil jeho nástupcu. R. Fico prisľúbil opozícii miesto predsedu NKÚ po parlamentných voľbách v roku 2012. Podľa povolebnej dohody mala kandidáta navrhnúť strana SaS, ktorá nakoniec po dvakrát neuspela s Kamilom Krnáčom ani s Vladimírom Klimešom. Krnáč pri prvej voľbe v júli 2012 získal 53 hlasov (146 prítomných) a v opakovanej voľbe v septembri toho istého roku získal 63 hlasov (148 prítomných). Klimeš v prvej voľbe v decembri 2012 získal 59 hlasov (136 prítomných) a v druhej voľbe 14. marca 2013 39 hlasov (126 prítomných).

Neskôr v roku 2013 SDKÚ-DS, KDH a Most-Híd nominovali ako kandidáta Maroša Žilinku. Z volieb ho však stiahli pred hlasovaním v dôsledku toho, že Smer-SD neodsúhlasil verejnú voľbu šéfa NKÚ a presadil tajné hlasovanie . Podmienkou opozície pre voľbu predsedu NKÚ bola verejná voľba. Vtedajší predseda parlamentu Pavol Paška akceptoval stiahnutie kandidatúry od Jána Figeľa a NKÚ tak ani na piaty pokus nespoznal svojho nového šéfa. Nadchádzajúce voľby na post predsedu NKÚ vypísal predseda Národnej rady SR Peter Pellegrini na 19. mája 2015.

Nižšie uvádzame výsek diskusie pre objasnenie kontextu v ktorom Sulík spomenul štyri voľby šéfa NKÚ:

Boli 4. Jedna voľba, ktorá pozostávala z dvoch kôl, Kamil Krnáč. A jedna voľba, ktorá tiež pozostávala z dvoch kôl, to bol náš druhý kandidát a to bol Vladimír Klimeš.

jedinému uchádzačovi
Krnáč
Klimeš
presadil tajné hlasovanie
Nadchádzajúce voľby
vypísal


Teraz DPH rástla v mnohých krajinách na vyššiu úroveň ako je u nás, keďže museli konsolidovať rozvrátené verejné financie...

DPH rástla podľa informácií Európskej komisie ( .pdf ) v roku 2009-2011 vo viacerých krajinách EÚ. Uvádzame krajiny, kde sa úroveň DPH zvýšila v priebehu týchto rokov na 20 - 25%:

.pdf


...deficit Sociálnej poisťovne sa vyvíja dobre, v roku 2012 sme ho prijímali, sme stav prijímali s deficitom 1,4 miliardy eur, teraz tento deficit klesá, v roku 2019 už Sociálna poisťovňa bude hospodáriť s vyrovnaným rozpočtom...

Podľa správy Sociálnej poisťovne jej štát v roku 2012 na vykrytie deficitu základného fondu starobného poistenia poskytol finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu v sume 1 408,33 miliárd eur. Finančná pomoc Sociálnej poisťovni od štátu sa postupne znižuje , napriek tomu poisťovňa " avizuje, že hospodárenie bude v rokoch 2017 až 2020 ovplyvňovať deficitné hospodárenie v dôchodkovom poistení ". Štát by mal v roku 2018 poskytnúť Sociálnej poisťovni zdroje vo výške 255,4 milióna eur. V roku 2019 by mal transfer zo štátneho rozpočtu podľa Návrhu rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2018 a rozpočtový výhľad na roky 2019 až 2020 dosiahnuť 117,7 milióna eur ( .pdf , s. 3). Vyrovnaný rozpočet teda Sociálna poisťovňa v roku 2019 ešte nedosiahne. Podľa plánu by Sociálna poisťovňa mala hospodáriť bez finančnej pomoci až v roku 2020. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

deficitu znižuje transfer .pdf


Treba si uvedomiť, že my sme v roku 2010 voľby nevyhrali. Nastúpila vláda Radičovej, bol tam iný minister.

Smer parlamentné voľby 2010 vyhral, nezostavil však vládu. Strana tak nemala „svojho” ministra práce. Hoci Smer neobsadil ministerské funkcie, nie je pravdou, že nevyhral voľby. Tvrdenie ako celok preto hodnotíme ako nepravdivé. Strana Smer-SD v roku 2010 vyhrala parlamentné voľby, získala vyše 880-tisíc hlasov. Robertovi Ficovi sa však nepodarilo zostaviť vládu. Prezident Ivan Gašparovič preto zostavením vlády poveril Ivetu Radičovú. Vznikla koalícia SDKÚ-DS, KDH, SaS a Most-Híd. Novým ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny sa stal Jozef Mihál .

získala
Ficovi
poveril
Jozef Mihál


My sme vtedy, keď pán premiér oslovil opozičné strany, aby sme navrhli konsolidačné opatrenia, tak sme písali list. Ten prvý som samozrejme doniesol, to je z júna.

O liste, v ktorom premiér vyzýva opozíciu k návrhom konsolidácie, informuje viacero periodík. Napríklad Slovenský rozhlas 1. júna 2012: "Preto premiér Robert Fico listom opozičné strany vyzval, aby predložili vlastné návrhy: „Ak to bude mať hlavu, pätu, predložím to na rokovanie Rady solidarity a rozvoja. Toto je korektný súboj. Všetci uznávame, že treba ozdravovať, všetci uznávame, že treba konsolidovať, ale nie je možné na naše návrhy zo strany opozície hovoriť iba nie, nie a hrať sa na urazených. Nech ukážu, že majú iné, lepšie návrhy. Samozrejme, okrem zvýšenia DPH nemajú nič.“ Tvrdenie, že Most-Híd odpovedal na výzvu listom je takisto pravdivé. Dokazuje ho samotný premiér Robert Fico, ktorý sa k nemu vyjadruje na svojom brífingu (video), kde ho má aj fyzicky k dispozícii. Návrh Mostu hodnotí spolu s návrhom SDKÚ-DS ako najserióznejšie. Samotný list je zverejnený aj na portáli strany Most-Híd .

Slovenský rozhlas
brífingu
Most-Híd


Sú to byty postavené zo Štátneho fondu rozvoja bývania (ktoré odkúpil hovorca mesta a vedúci ekonomického, pozn.), po určitom čase je presne stanovená odkiaľ pokiaľ táto suma môže ísť. To nie je o tom, že takýto byt môžete predať za 1 000 alebo 5 000 euro, máte presne stanovenú sumu, za ktorú sa môže predať.

Na byty postavené zo Štátneho fondu rozvoja bývania sa vzťahuje zákon o vlastníctve bytov a nebytových priestorov predpis č. 182/1993 Z. z., ktorý upravuje podmienka predaja ako aj ich cenu. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa § 16 tohto zákona môže vlastník bytu previezť do vlastníctva len nájomcovi v prípade, že nemá zmluvu na dobu určitú. Cenu za 1 m2 bytu stanovuje § 18 a to tak, že sa z obstarávacej ceny domu odpočítajú 2 % za každý začatý rok veku domu. Podľa článku 4 v prípade prevodu bytu z vlastníctva štátu alebo obce do vlastníctva nájomcu je vlastník navyše povinný poskytnúť zrážku z takto vypočítanej ceny vo výške 30 %. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon


Ale ak sme napríklad zvýšili daň z príjmu právnických osôb z 19 na 23 percent, tak sme ju znovu už znížili. Už sme išli na 22 percent.

Vláda R. Fica v decembri 2012 schválili zvýšenie dane z príjmov pre právnické osoby z 19 na 23%. Zníženie tejto dane bolo na základe novely zákona o dani z príjmov, ktorá bola schválená 3. decembra 2013, okrem zavedenia daňovej licencie znižuje aj sadzbu dane z príjmov právnických osôb z 23% na 22%. Toto opatrenie je účinné od 1. januára 2014. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Schválené znenie zákona ( § 15 definuje sadzby dane z príjmu, bod b.) sadzbu dane z príjmu pre právnické osoby): "19.V § 15 písm. b) sa číslo „23“ nahrádza číslom „22“." (6)Ustanovenie § 15 písm. b) v znení účinnom od 1. januára 2014 sa prvýkrát použije za zdaňovacie obdobie, ktoré sa začína najskôr 1. januára 2014." Dátum zverejnenia analýzy: 30.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schválili
schválená
Schválené
§ 15


My sme predložili zákon na zníženie cien benzínu napríklad, 3 mesiace sa o tom rokuje.

Poslanec SaS Marián Viskupič podal v polovici januára do parlamentu návrh na zníženie spotrebnej dane z benzínu, ten však doteraz nebol prerokovaný. Návrh je zaradený na marcovú schôdzu parlamentu a v čase hodnotenia nie je jasné. kedy sa o ňom bude hlasovať. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Návrh na zmenu zákona o spotrebnej dani z minerálneho oleja podal podal Viskupič ešte 17. 1. 2025. Jeho cieľom bolo zmierniť dopady rastúcich cien pohonných hmôt. Viskupič navrhol znížiť spotrebnú daň z bezolovnatého motorového benzínu o približne 30 % zo súčasných 514 € na 359 € za 1 000 litrov, a zároveň znížiť spotrebnú daň z nafty o približne 10 % z pôvodných 368 € na 330 € za 1 000 litrov. Návrh tohto zákona je doposiaľ v prvom čítaní legislatívneho procesu.

Aj keď bol návrh podaný už v januári, zaradený bol až na marcovú schôdzu parlamentu, na ktorej sa má prerokovať vyše 150 bodov. Ku dňu hodnotenia výroku tak nie je jasné, kedy sa o návrhu poslanca Viskupiča bude rokovať.

V januári ani februári sa riadna schôdza parlamentu nekonala. Prvou riadnou schôdzou od 11. decembra 2024 tak bola až 33. schôdza , ktorá začala 25. marca 2025.

Situácia bola spôsobená koaličnou krízou, počas ktorej nemala koalícia v parlamente pohodlnú väčšinu hlasov. Tá sa začala ešte minulý rok odchodom Rudolf Huliak, Pavla Ľupták a Ivana Ševčíka z poslaneckého klubu SNS. Následne sa k nespokojným poslancom pridal aj Samuel Migaľ, Radomír Šalintroš, Roman Malatinec a Ján Ferenčák, ktorí po vylúčení dvoch z nich vyhlásili, že v parlamente nebudú do odvolania hlasovať , čím koalícia stratila väčšinu v parlamente.

Premiér však postupne uzatvoril dohodu o podpore vládnej koalície najprv s poslancami okolo Rudolfa Huliaka a neskôr aj s Samuelom Migaľom a Radomírom Šalitrošom. Huliak sa stal minister športu a cestovného ruchu Migaľ bol zas vymenovaný za ministra informatizácie a regionálneho rozvoja. Koalícia by tak mala mať podľa slov premiéra k dispozícii 79 hlasov.

podal
znížiť
doposiaľ
zaradený
prerokovať
33. schôdza
začala
nebudú do odvolania hlasovať
uzatvoril
Huliak
Migaľ
mať


Moderátorka: "Ale neskôr ste mali svoje požiadavky, spomínate si na to? To bola taká krátka koaličná kríza." Matovič: "Samozrejme, ale koalícia povedala, že nás ignoruje. Jednoducho ona žiadnu z tých našich požiadaviek nedala do programového vyhlásenia vlády."

Hnutie Obyčajní ľudia najskôr pohrozili odchodom z poslaneckého klubu SaS z dôvodu nepresadenia ich požiadaviek do vládneho programu. Následne však došlo k podpísaniu dohody medzi Obyčajnými ľuďmi a SaS , kde sa uvádza:

avšak podľa Radičovej


V tej mobilizácii, prakticky celé Slovensko verilo a buďme úprimní v tejto téme, pred voľbami a v júni, že Smer bude súčasťou novej vlády.

Žiadny výskum, ktorý by zisťoval presvedčenie občanov Slovenska kto bude po voľbách vo vláde sa nám nepodarilo nájsť.


Ja len poviem a odvolám sa na jeden údaj, ktorý zverejnil člen Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Ľudo Odór, ktorý povedal, že v zdravotníctve nám uniká, my dávame, pán redaktor, do zdravotníctva 4,5 miliardy eur ročne, to je dvakrát viac ako pred 10 rokmi...

Podobné vyhlásenie Ľudovíta Odóra nie je verejne dostupné, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Čo sa týka verejného zdravotníctva, príjmy verejného zdravotného poistenia pre rok 2016 sú schválené v sume 4510 miliónov eur. Ďalšie príjmy smerujú do zdravotníctva zo štátneho rozpočtu, na rok 2016 je vyčlenených 1490 miliónov eur ( .pdf , s. 6), spolu teda ide o 6 miliárd eur. Podľa rozpočtu verejnej správy predstavovali verejné zdroje zdravotníctva v roku 2013 sumu 4,349 miliardy eur, v roku 2014 sumu 4,425 miliardy eur, v roku 2015 sumu 4,602 miliardy eur. V posledných rokoch to bolo teda skutočne okolo 4,5 miliardy ročne. Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

príjmy verejného zdravotného poistenia
.pdf
rozpočtu


V tom čase bol pán Lipšic ministrom vnútra? Ministrom vnútra, 2010-2012. Na tlačovej konferencii sa ho spýtali, že čo teda hovorí na to, že významný predstaviteľ SDKÚ dostal zákazku takéhoto typu v Košiciach v daňovom riaditeľstve. Aká bola odpoveď ministra vnútra v tom čase? Urobil nejako takto, akože no čo mám na to povedať, veď keď niečo poviem, tak sa nám rozpadne vláda.

Demagog.SK nezistil, ktorú tlačovú konferenciu má Robert Fico na mysli. Zároveň sme limitovaní archívom TA3, kde nemusia byť všetky výstupy Lipšica z tlačových konferencií. Výrok tak hodnotíme ako neoveriteľný. Archív TA3 za rok 2011 a 2012 uvádza prvú tlačovú konferenciu zo septembra 2011. Kauza Daňového riaditeľstva v Košiciach vznikla v apríli 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 12.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Archív TA3
Kauza


…to, čo vidíme dnes v podobe § 363, ktorý využíva pán Žilinka, to, že ho Sme rodina nechce zmeniť, nechce obmedziť…

Strana Sme rodina nechce zmeniť znenie § 363 Trestného poriadku. Poslanci Sme rodina v parlamente hlasovali proti návrhu na jeho úpravu. Na posunutie návrhu do druhého čítania chýbal pri hlasovaní iba jeden hlas.

Tento paragraf bol použitý aj na zrušenie obvinenia nominantov strany Sme rodina.

V lete 2021 generálna prokuratúra zrušila obvinenia bývalého šéfa Slovenskej informačnej služby Vladimíra Pčolinského, ktorý bol do funkcie nominovaný stranou Sme rodina. Pčolinský bol obvinený zo zločinu zneužívania právomoci verejného činiteľa, zločinu prijímania úplatku, prečinu ohrozenia dôvernej a vyhradenej skutočnosti a prečinu podplácania.

V januári 2023 generálny prokurátor Žilinka zrušil obvinenie z podplácania voči nezaradenému poslancovi Martinovi Borguľovi. Martin Borguľa sa do parlamentu dostal na kandidátke Sme rodina , ale v decembri 2022 z jej klubu vystúpil .

hlasovali
zrušila
nominovaný
Sme rodina
vystúpil


Videl som nejaké porovnanie s prvými šiestimi mesiacmi predošlého vlastne Ficového povedzme parlamentu alebo Ficového vládnutia a tam bol tuším nárast možno aj o 200% čo sme schválili viacej zákonov.

NR SR neposkytuje prehľad prijatých zákonov v minulom volebnom období, porovnanie z tohto dôvodu nie je možné urobiť.


...dohodli sme istú korekciu, aby čísla sedeli a cez ministerstvo dopravy...

Výpadok v príjmoch majú nahradiť rezorty pod správou KDH (zdravotníctvo, doprava a vnútro), podrobnejšie informácie zatiaľ pravdepodobne neexistujú, KDH má na predloženie návrhu , kde nájde chýbajúce príjmy, čas pokým sa bude schvaľovať rozpočet na budúci rok.

návrhu


Opozícia päťkrát dala jedného kandidáta a päťkrát Smer nedodal žiadne hlasy v tých voľbách. Jednoducho kandidát nebol zvolený.

Ako sme už uviedli v predchádzajúcich výrokoch, počas súčasnej vlády boli vyhlásených šesť volieb na predsedu NKÚ, no prebehli len štyri. V máji 2013 bola kandidatúra jediného kandidáta stiahnutá, a posledná voľba má prebehnúť neskôr v tomto roku. Voľba predsedu NKÚ je tajná, nemožno preto určiť, či Smer hlasoval za kandidáta v niektorej z uskutočnených volieb. Vzhľadom na to, že síce bolo v minulosti vyhlásených päť volieb, ale prebehli len štyri, čo Frešo počas diskusie opakovane opomínal a zdôrazňoval, že Smer päť krát nehlasovalo v prospech kandidáta opozície, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

NRSR nekonala uskutočniť


Generácia detí, pod ktorú sa mali tieto zmeny priaznivo podpísať, už má za sebou desať rokov povinnej školskej dochádzky. A v medzinárodnom porovnaní, žiaľ, dosahuje v mnohých ohľadoch podpriemerné výsledky.

Podľa posledného zverejneného testovanie PISA z roku 2012 sa slovenskí žiaci nachádzajú pod priemerom krajín OECD vo všetkých skúmaných kategóriách. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prehľad najvýznamnejších zákonov v školstve prináša Centrálny informačný portál rezortu školstva . Pred dvanástimi rokmi- v roku 2003, bol zavedený Zákon č. 597/2003 o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení. Tento zákon platí dodnes, niekoľkokrát bola prevedená jeho novelizácia . Najkomplexnejšie výsledky školstva poskytuje štúdie OECD PISA . Táto sa zameriava na schopnosť študentov pracovať s informáciami, nie na ich teoretické vedomosti. Posledné testovanie prebehlo v tomto roku (2015) no jeho výsledky ešte neboli zverejnené. Posledné dostupné testovanie prebehlo v roku 2012. Slovenský študenti sa celkovo umiestnili tesne pod priemerom OECD na 35. mieste (.pdf, s. 5). Jedným z ukazovateľov merania PISA je porozumenie čítaného textu. Slovenskí žiaci dosiahli v tomto teste (s. 5) 463 bodov, pričom priemer bol 496 bodov . Druhé meranie sa zameriava na matematickú gramotnosť žiakov. V roku 2012 (s. 5) mali naši študenti 482 bodov, čo je pod priemerom, ktorý bol 494 bodov. Tretím predmetom, ktorý sa porovnáva sú prírodné vedy. Slovenskí školáci dosiahli v roku 2012 (s. 5) 471 bodov, čo je o 30 menej ako priemer OECD. Slovensko je účastníkom testovania od roku 2003 a výsledky našich žiakov v rôznych predmetoch sa pohybujú stále na približne rovnakej úrovni, takže sa nedá hovoriť o zásadnej zmene. Posledné testovanie prinieslo zatiaľ najhoršie výsledky nášho školstva. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

PISA

novelizácia

PISA

35. mieste

dosiahli v tomto teste


Mnoho Slovákov v minulosti emigrovalo a našlo útočisko v západných krajinách, napríklad aj v Rakúsku a Nemecku.

Slováci v minulosti patrili a takisto v súčasnosti patria k tradičným vysťahovaleckým národom. Veľký počet Slovákov žijúcich v zahraničí z rôznych dôvodov, či už ekonomických alebo politických, ktorí boli schopní sa v minulosti úspešne usadiť a zaradiť do spoločnosti po svojom vycestovaní do cudziny, ukazuje solidaritu a pomoc, akej sa im dostalo v zahraničí. Patria sem aj krajiny západnej Európy ako napríklad Veľká Británia, Nemecko, Rakúsko či Francúzsko, ktoré poskytli Slovákom v rámci jednotlivých migračných vĺn nové miesto pre život.

V súčasnosti žije vo svete približne 2,8 milióna zahraničných Slovákov. Status národnostných menšín, zakotvený v zákonoch, majú len Slováci žijúci v krajinách strednej a juhovýchodnej Európy. Prevažne ide o menšiny s hlbokými kultúrnymi tradíciami, vlastnou národnostnou inteligenciou a rozvetveným systémom spolkového života. Slováci žijúci v západnej Európe a v zámorí nemajú takýto právny status menšiny podľa zákonov daných krajín. Najväčí počet Slovákov (približné údaje) v západnej Európe žije vo Veľkej Británii (90.000), v Nemecku (25.000), Rakúsku (25.000) a Francúzsku (13.000)

Slovákov v zahraničí možno rozdeliť na dve skupiny: na Slovákov, ktorí odišli do cudziny v dôsledku politických zmien najmä po zániku uhorského štátu v roku 1918 a v prípade Podkarpatskej Ukrajiny v roku 1945, a ich potomkov. Do druhej skupiny patria tí, ktorí emigrovali do zahraničia od druhej polovice 19. storočia (z Uhorska), po prvej svetovej vojne (z ČSR), po druhej svetovej vojne (najmä po februári 1948 a auguste 1968), až po súčasnosť .

/data/images/emigranti_web-1000x802.jpg

Zdroj: Denník N (31. máj 2015)

Po auguste 1968 do konca roku 1969 utieklo z ČSSR takmer 104 tisíc ľudí. V roku 1970 predstavovali Slováci približne 17,5% z 68-tisíc občanov Československa žijúcich v zahraničí. Išlo o politické, ako aj ekonomické dôvody.

Po vstupe do EÚ v roku 2004 a otvorení pracovných trhov členských štátov Slovensku veľký nárast migrácie zaznamenali menej tradičné destinácie ako Veľká Británia a Írsko a od roku 2008 Maďarsko.

Slováci patria k tradičným európskym vysťahovaleckým národom. Len vysokoškolských vzdelaných do 35 rokov odchádza ročne 10 tisíc osôb. Odchádza každý tretí vysokoškolák a mnohí potom v zahraničí pracujú v nízko kvalifikovaných pozíciách, lebo zarobia viac ako na Slovensku vo svojom odbore.

Podľa odhadov pracuje v zahraničí v súčasnosti približne 250.000 Slovákov. V rámci cieľových destinácii prvú priečku obsadilo v roku 2014 Rakúsko, keď tam odišlo približne 39-tisíc Slovákov za prácou na menej ako jeden rok. Druhé miesto patrí Českej republike s 38 tisícami Slovákov. Dve tretiny migrantov predstavujú muži. 65% ľudí je vo veku 25-44 rokov, pričom 85 percent z nich má stredoškolské a 12-13% vysokoškolské vzdelanie.

žije utieklo zaznamenali patria odhadov


Ponúkli sme ho (stratégiu ako by Slovensko malo vyzerať o 15-20-30 rokov, pozn.) na širokú spoločenskú diskusiu, ale nenašli sme zhodu s opozíciou.

Slovenská akadémia vied v roku 2010 skutočne vydala takýto dokument , a to pod názvom Stratégia rozvoja slovenskej spoločnosti (.pdf), pričom na jeho tvorbe sa podieľalo niekoľko desiatok autorov aj vedeckých pracovníkov. Predseda vlády ponúkol tento dokument na širokú spoločenskú diskusiu. V príhovore k prezentácii stratégie Fico povedal:

dokument Stratégia podieľalo príhovore SITA


Nakoniec sa dohodlo memorandum (o dodávkach plynu, pozn.) aj v spolupráci s Európskou komisiou, to znamená, trojstranne, my sme ju podpísali, poslali ukrajinskej strane...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že memorandum ohľadom reverzného toku plynu na Ukrajinu zo Slovenska Slovensko podpísalo a poslalo na Ukrajinu. Európska Únia spolupracovala na tomto memorande. Medzičasom návrh dohody podpísala aj ukrajinská strana. Podrobne o tejto dohode informuje SITA . Memorandum reaguje na problémy Ukrajiny s dodávkami plynu od Ruska. To totiž od Ukrajiny požadovalo približne 400 dolárov za tisíc kubických metrov plynu. Memorandum predstavuje dohodu o spoločnej spolupráci medzi Slovenskom a Ukrajinou pri hľadaní technickej realizácie vybudovania reverzného toku plynu zo Slovenska na Ukrajinu. Memorandum teda nepredstavuje záväzok Slovenska o dodávaní plynu ukrajinskej strane, ale iba o spolupráci pri možných spôsoboch realizácie tohto produktu. Návrh dohody pred pár dňami (15. januára 2014) podpísala aj ukrajinská strana, podľa správy SITA už EUSTREAM (slovenský prepravca plynu) pozval predstaviteľov NAFTOGAZu (ukrajinský prepravca plynu) na spoločné rokovania ohľadom finalizácie memoranda. Ako uvádzame nižšie, Ukrajina vyrokovala s Ruskom nižšie ceny plynu, takže k realizácii dohody nakoniec nemusí dôjsť. Euractiv a Reuters informujú , že memorandum o reverznom toku plynu na Ukrajinu bola spolupráca s Európskou úniou. Demagog.SK nezistil originálne znenie memoranda. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA informujú


Čakali na zámienku, ako aby nemuseli teda hlasovať, nemuseli byť prítomní. No nakoniec tam bola tá roztržka medzi pánom Matovičom a pánom Kaliňákom, okamžite zámienka, ideme preč...

O zúžení imunity sa malo hlasovať podľa agentúrnej správy SITA a tiež TASR 10. septembra 2010, ale bolo odložené kvôli incidentu poslancov Matoviča a Kaliňáka, ktoré bolo dôvodom na opustenie rokovacej sály poslancov za Smer-SD.


Volkswagen ohlásil teraz, že bude rozširovať výrazné investície v Bratislave, 1,5 až 2 miliardy eur ide Volkswagen investovať do rozšírenia bratislavského závodu a hlavný dôvod, prečo sa rozhodli pre Slovensko, bolo euro. Slovensko je členom eurozóny.

Portál etrend.sk. uvádza, že nemecká automobilka Volkswagen chystá vo svojej slovenskej dcérskej firme investíciu za 1,1 miliardy eur do výrazného rozšírenia zvarovacích kapacít. Novinkou je, že " ako prvá z automobiliek postaví na Slovensku priamo výskumno-inovačné a aplikačné centrum pre oblasť zvárania," tvrdí portál. Firma tento zámer zverejnila v štúdii pre posúdenie vplyvov na životné prostredie a podľa hovorcu firmy Vladimíra Machalíka to súvisí s ich plánmi preinvestovať na Slovensku v najbližších piatich rokoch približne 1,5 miliardy eur." Podľa denníka SME by priamo vo výrobe malo vzniknúť zhruba 1 200 pracovných miest.

etrend.sk. tvrdí podľa Podľa


(...) sú dnes nemocnice, ktorých 90 % príjmov ide na mzdy.

Podľa mediálne dostupných informácií takmer 90 % príjmov išlo na mzdy v žilinskej nemocnici a 80 % až 90 % v Univerzitnej nemocnici v Bratislave v roku 2012. Aktuálne informácie o všetkých nemocniciach sa tímu Demagog.sk nepodarilo nájsť a výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Vo Fakultnej nemocnici s poliklinikou v Žiline išlo na platy zamestnancov v roku 2012 takmer 90 % príjmov a v Univerzitnej nemocnici v Bratislave 80 % až 90 %. Podľa zistení Najvyššieho kontrolného úradu náklady na mzdy a odvody prestavujú 57,34 až 64,76 percent z celkových nákladov sledovaných nemocníc. Z analýzy zo Zdravotníckej ročenky Slovenskej republiky 2014 (s.31, . pdf ) je zrejmé, že v univerzitných nemocniciach predstavujú náklady na mzdy a odvody 53,3 % celkových nákladov a vo všeobecných a špecializovaných nemocniciach je to 48,9 %. Údaje pre jednotlivé nemocnice nie sú k dispozícii. Z Pravda.sk (2012): „Riaditeľ FNsP Žilina Štefan Volák tvrdí, že až 90 percent príjmov od zdravotných poisťovní ide na mzdy zamestnancov."

Žiline Bratislave kontrolného pdf Pravda.sk


V Prešovskom kraji...je deväť žiakov v tomto systéme (duálneho vzdelávania, pozn.).

Do duálneho vzdelávania sa v Prešovskom kraji zapojila jedna škola, tri firmy a len deväť žiakov. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. " Duálne vzdelávanie je systém odborného vzdelávania a prípravy na výkon povolania, ktorým sa získavajú vedomosti, schopnosti a zručnosti potrebné pre povolanie. Vyznačuje sa najmä úzkym prepojením všeobecného a odborného teoretického vzdelávania v strednej odbornej škole s praktickou prípravou u konkrétneho zamestnávateľa. Systém duálneho vzdelávania je výnimočný tým, že vytvára partnerský vzťah medzi zamestnávateľom a žiakom, ktorý je definovaný vo forme učebnej zmluvy, ktorá upravuje práva a povinnosti zmluvných strán vo vzťahu k praktickému vyučovaniu žiaka." Podľa informácií od ministerstva školstva pre TASR sa do duálneho vzdelávania zapojilo 422 žiakov, z toho len deväť v Prešovskom kraji. "Najvyšší počet žiakov v duálnom systéme vzdelávania je v Trenčianskom (99), Nitrianskom (93) a Košickom (73) kraji. V týchto krajoch je aj najvyšší počet zamestnávateľov, ktorí sa do systému prihlásili. Najmenej, iba deväť žiakov je súčasťou duálneho vzdelávania v Prešovskom kraji. Z tohto regiónu je aj najmenej zapojených zamestnávateľov, a to traja." Tabuľka žiakov zapojených do systému duálneho vzdelávania podľa krajov:

Duálne TASR zapojených


Vláda v súlade s európskou dopravnou politikou a medzinárodnými záväzkami bude naďalej finančne podporovať a zvyšovať úroveň bezpečnosti leteckej prevádzky. So zreteľom na nové bezpečnostné výzvy vláda posilní ochranu a bezpečnosť civilného letectva.

Vláda každoročne prispieva finančnými dotáciami na podporu bezpečnosti civilnej leteckej dopravy. V roku 2016 vláda vynaložila celkom 2 789 790 eur na zabezpečenie bezpečnostnej ochrany letísk. Z celkovej sumy získalo 1 743 770 eur Letisko M.R.Štefánika v Bratislave, 487 456 eur Letisko Košice, 102 761 eurmi prispela vláda Letisku Piešťany, 174 642 Letisku Sliač, 197 880 eur Letisku Poprad -Tatry a 83 281 eur dostala Letisková spoločnosti Žilina. Nepodarilo sa nám však nájsť žiadne informácie o podrobnejších krokoch, ktoré chce vláda podstúpiť k posilneniu ochrany a bezpečnosti leteckej dopravy. Sľub teda hodnotíme ako čiastočne splnený.

vynaložila
vzniku registra leteckých pasažierov
(Passenger Name Register)
diskutovalo
vyjadrila


Pokiaľ ide o financovanie, viete, podnikám od roku 1992 podnikám a podnikám v nehnuteľnostiach.

Je pravdou, že podľa viacerých zdrojov J. Behýl podnikal v oblasti nehnuteľností od roku 1992. Tvrdenie Jozefa Behýla môžeme konfrontovať s údajmi uvedenými v jeho životopise , dostupnom prostredníctvom jeho osobnej internetovej stránky . V nej je skutočne, ako činnosť, udané podnikanie v oblasti nehnuteľností a to od rokov 1992 po súčasnosť. Jeho tvrdenie sme konfrontovali taktiež s údajmi dostupnými prostredníctvom Obchodného Registra SR (Jozef Behýl, bytom Ševčenkova 4, Bratislava). Z týchto údajov vyplýva, že je angažovaný v mnohých obchodných spoločnostiach v oblasti podnikania s nehnuteľnosťami. Možno potvrdiť aj časové obdobie tejto činnosti, prvá spoločnosť v ktorej sa angažoval, bola založená roku 1992 (M B F spol. s. r. o.) Menovite, aktuálne pôsobí v týchto spoločnostiach: EUROPEX - SK, spol. s r.o. - sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností (realitná činnosť) od roku 2005. EUROPEX, spol. s r.o. - sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností od roku 2001 HELLAS Invest, spol. s. r. o. - sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností od roku 2005 HELLAS Trading , spol. s. r. o. - sprostredkovanie kúpy, predaja a prenájmu nehnuteľností od roku 2003 Spoločnosti v ktorých pôsobil: M B F spol . s. r. o. - v likvidácii - realitná kancelária - od roku 1992 ARIS Reality s. r. o . (do roku 2010) - vystúpil - sprostredkovanie predaja, prenájmu a kúpy nehnuteľností (realitná činnosť) - od roku 2005 A1 development, s. r. o. (do roku 2013) - vystúpil - sprostredkovanie predaja, prenájmu a kúpy nehnuteľností ( realitná činnosť ) - od roku 2005 Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

životopise
osobnej internetovej stránky
Obchodného Registra
EUROPEX
EUROPEX, spol.
HELLAS Invest,
HELLAS Trading
M B F spol
ARIS Reality
A1 development, s. r. o.


..alarmy napríklad zverejnené iniciatívou A dosť alebo aj iné štatisticky ukazujú klesajúce výsledky v PISE

Poliačik reagoval týmto výrokom na počet rodičov, ktorí petíciou podporili štrajk učiteľov z dôvodu zlých výsledkov žiakov v medzinárodných testovaniach a nespokojnosťou zo stavu slovenského školstva. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Slovensko dosahuje v testovaniach PISE stále horšie výsledky, ktoré sú pod priemerom krajín OECD. Kampaň "A DOSŤ! Nehazardujme s budúcnosťou Slovenska!” je občianskou iniciatívou, ktorá upozorňuje na stav vzdelávania na Slovensku. Kampaň, ktorá potrvá od októbra 2015 do marcových parlamentných volieb, má za cieľ primäť politikov k navýšeniu financií do vzdelávania a k naštartovaniu zásadných zmien v školstve. Aktivisti kampane vidia hlavné problémy slovenského školstva v nedostatočnom materiálnom zabezpečení škôl, nízkej motivácii na prácu pedagóga a slabom ekonomickom a sociálnom postavení všetkých zamestnancov školstva, ktoré vyplývajú z nekoncepčnosti pri jeho riadení a finančného poddimenzovania. Slovensko vo výsledkoch štúdie OECD PISA 2012 , ktorá overuje výsledky vzdelávania z pohľadu požiadaviek trhu práce, skončilo v matematickej gramotnosti na 34., v prirodovednej gramotnosti na 40. a v čitateľskej gramotnosti na 43. mieste. Slovensko sa v tejto štatistike nachádza výrazne pod priemernou úrovňou OECD. Z výsledkov PISA 2009 vyplýva, že Slovensko sa nachádza pod priemernou úrovňou OECD v čitateľskej a prírodovednej gramotnosti. Po prvýkrát od roku 2003 sú výsledky ( rok 2012, pozn .) slovenských žiakov vo všetkých troch oblastiach významne horšie, ako je priemerný výkon krajín OECD:z 34 krajín sme na 32. mieste v čitateľskej gramotnosti, 23.–29. mieste v matematike, na 28. –31.mieste v prírodných vedách.Výrazne narástlo zastúpenie žiakov v tzv. rizikovej skupine (s najnižšou úrovňou vedomostí). Zároveň významne pokleslo percentuálne zastúpenie žiakov v najvyšších vedomostných úrovniach vo všetkých troch sledovaných oblastiach. Oproti roku 2009 sa priemerný výkon našich žiakov znížil a až 28,2 % žiakov sa svojím výkonom zaradilo do tzv. rizikovej skupiny. To znamená, že títo žiaci nedisponujú ani najzákladnejšími čitateľskými zručnosťami, ktoré sú potrebné pre ich ďalšie vzdelávanie. (kampanadost.sk; . pdf , s.1)

Kampaň
PISA 2012
PISA 2009
pdf


Počkajte pán Paška, 600 miliónov v hotovosti (zaplatí Slovensko do eurovalu pozn.) a ďalších 5 miliárd záruky a to nehovorím o tom, že už v októbri sme schválili 7,7 miliárd záruky, to je plus k tomu, to musíte nasčítať, už sme pri 14,

SITA z dňa 3. februára 2012 : "Európsky mechanizmus pre stabilitu patrí do druhej vlny balíka opatrení, cieľom ktorých je poskytnúť pomoc členskému štátu eurozóny v ťažkej finančnej situácii a tým udržať finančnú stabilitu eurozóny ako takej. Slovensko zaplatí do trvalého eurovalu v piatich splátkach 659,2 mil. eur a celková výška akcií upísaných Slovenskom bude predstavovať sumu 5,768 mld. eur ." "ESM nadväzuje na Európsky finančný stabilizačný nástroj (EFSF) tzv. dočasný euroval. Ten vznikol ešte 9. mája 2010 ako štátmi eurozóny účelovo založený subjekt na boj proti dlhovej kríze. Pôvodný objem záruk v EFSF dosahoval 440 mld. eur, pričom podiel Slovenska zodpovedal sume záruk 4,372 mld. eur. Lídri eurozóny sa však neskôr rozhodli garancie navýšiť na bezmála 780 mld. eur, čo malo zabezpečiť pôvodne zamýšľanú efektívnu úverovú kapacitu nástroja na úrovni 440 mld. eur. Podiel záruk Slovenska na navýšenom eurovale stúpol na 7,7 mld. eur ." 0,6592 + 5,768 + 7,7 = 14,1272 mld. eur Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA z dňa 3. februára 2012


Fakt je ten, že kým rebríček chudoby za našej vlády alebo v rebríčku chudoby za našej vlády Slovensko vyzeralo veľmi dobre, tak v rebríčku chudoby sa teraz súčasná vláda a súčasné Slovensko prepadlo takmer úplne na spodok.

R. Fico by mal najskôr upresniť aký rebríček chudoby má na mysli. Z uvedených meraní nie je zrejmý prepad v rebríčku chudoby "takmer na spodok".

EU SILC 2010

aprílu 2010

aprílu 2011


Štát nedotuje cenu elektrickej energie, to nie je pravda, tých 61 eur nie je dotovaná cena. Slovenské elektrárne vyrábajú z jadra prúd za 38, len oni ho v dvojročnom predstihu predajú.

Cena 61,2 eur za megawatthodinu silovej elektriny, na ktorej sa štát v memorande dohodol so Slovenskými elektrárňami, nie je dotovaná, hoci náklady na distribúciu či podporu obnoviteľných zdrojov štát dotuje. Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme ako ešte pravdivé.

Vo februári 2022 ministerstvo hospodárstva SR iniciovalo podpis memoranda s majoritným akcionárom Slovenských elektrární ohľadom zvýhodnených dodávok elektrickej energie pre domácnosti. Dokument obsahuje záväzok spoločnosti predávať elektrickú energiu vybraným odberateľom v celkovom objeme 6,15 TWh za cenu 61,2077 eur za megawatthodinu počas rokov 2023 a 2024.

Európska komisia v novembri 2022 memorandum schválila , čo predstavovalo posledný veľký krok na to, aby sa mohlo opatrenie uviesť do platnosti. Bez štátnej pomoci hrozilo, že by domácnosti platili viac ako 600 eur za megawatthodinu.

Slovenské elektrárne vyrobenú elektrinu predávajú dva až tri roky dopredu. V roku 2022 jej predali viac, ako dokážu vyrobiť, a museli ju draho dokupovať, pretože elektrinu pre rok 2023 predali dávnejšie za nižšie ceny. Za rok 2023 tak utrpeli jednu z najväčších strát za poslednú dekádu.

K zlému hospodárskemu výsledku prispelo podľa Denníka N aj spomínané memorandum so štátom V dôsledku dohody so štátom nemohli Slovenské elektrárne časť vyrobeného objemu zobchodovať, čím sa pripravili o zisky. V Slovenských elektrárňach má pritom zhruba tretinový podiel štát.

Dohoda so Slovenskými elektrárňami sa však vzťahuje len na komoditu, tzv. silovú elektrinu. a netýka sa ostatných zložiek, ktoré tvoria koncovú cenu elektriny. Ide o poplatky obsiahnuté v cene elektriny, ktoré pokrývajú napríklad náklady na distribúciu elektriny. Koncovú cenu elektrickej energie okrem silovej elektriny tvorí šesť ďalších položiek, pričom ich spoločný podiel na celkovej cene je v tomto roku viac ako 50%.

Tieto poplatky určuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO). Odberatelia však vďaka zastropovaniu neplatia poplatky vo výške určenej ÚRSO ale vo výške, ktorú určili vládne nariadenia. Rozdiel medzi tým, čo stanovil ÚRSO a čo určili vládne nariadenia musí distribučným spoločnostiam kompenzovať štát. Z dát rezortu hospodárstva vyplýva, že dotovanie cien elektriny zo štátneho rozpočtu vyšlo od začiatku roka na 280 miliónov eur.

S informáciou, že Slovenské elektrárne vyrábajú jednu megawatthodinu (MWh) za 38 eur prišiel v minulom roku ešte Igor Matovič. Náklady na výrobu jednej MWh elektrickej energie nie sú z verejných zdrojov známe, podľa Denníka N boli v minulosti prevádzkové náklady okolo 30 eur.

Richard Sulík pre Demagóg.SK k tvrdeniu dodatočne uviedol, že „vo vzťahu k elektrine ako komodite štát nič domácnostiam nedotuje a ani dotovať nemôže, keďže cena závisí od obchodnej politiky Slovenských elektrární, v ktorých má štát púhych 34 % akcií.”

Uviedol tiež, že „obchodná politika Slovenských elektrární je zodpovednosťou manažmentu Slovenských elektrární pod kontrolou EPH. Do obchodnej politiky spadá aj rozhodovanie o výhodnosti predaji elektriny, ktorá sa má vyrobiť v budúcnosti. Pokiaľ manažment Slovenských elektrární v memorande deklaroval pripravenosť na dodávku dostatočného objemu elektriny pre slovenských odberateľov, takýto záväzok mal dodržať aj za cenu zhoršeného hospodárenia.

Memorandum nemá žiaden vplyv na hospodársky výsledok v dôsledku nezobchodovania objemu, ktorý bol dohodnutý pre slovenské domácnosti (...) Za stratu tak môže jedine manažment SE, ktorý vopred (ešte pred uzavretím memoranda) predal produkciu z EMO3, hoci elektráreň ešte nebola v prevádzke a ani nevedeli garantovať, kedy vôbec bude.”

memoranda
predávať
schválila
predávajú
predali
utrpeli
Denníka N
vzťahuje
tvorí
určuje
vyrábajú


...v rebríčku korupcie áno, videli sme to všetci, boli sme až, bohužiaľ, za Mexikom.

Jozef Rajtár hovorí o rebríčku indexu korupcie, ktorý zostavuje Svetové ekonomické fórum (WEF). Podľa výsledkov, ktoré WEF publikovala v 2016 sa Slovensko umiestnilo v porovnaní s krajinami OECD na druhom mieste za prvým Mexikom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Jozef Rajtár hovorí o rebríčku, ktorý zverejnilo Svetové ekonomické fórum ako súčasť každoročnej Správy o globálnej konkurencieschopnosti. Krajiny v indexe korupcie sú zoradené podľa odpovedí na tieto tri otázky: 1. Aké časté je vo vašej krajine nezákonné rozdeľovanie verejných prostriedkov firmám, jednotlivcom alebo skupinám? 2. Ako hodnotíte etické štandardy politikov vo vašej krajine? 3. Ako často firmy vo vašej krajine vyplácajú nelegálne dodatočné platby alebo úplatky? Slovensko sa v tomto rebríčku naozaj umiestnilo na druhom mieste za Mexikom. Pre porovnanie s ostatnými krajinami V4, Maďarsko sa umiestnilo štvrté, Česká republika šiesta a Poľsko na desiatom mieste. Dátum zverejnenia analýzy: 11.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Svetové ekonomické fórum


Syn majiteľa ESET-u ukázal, že má identifikačné čísla na Facebooku, že dokáže merať a vyhodnocovať návyky na internete v sociálnych sieťach a ukázal, že má dáta, ktoré nemôže mať nikto iný.

Andrej Danko reaguje na zoznam viac ako 150 proruských informačných zdrojov na Slovensku, ktorý zverejnila spoločnosť Gerulata Technologies. V tomto zozname sa objavil aj samotný Danko, ktorý poukazuje na neverejný charakter dát, s ktorými zoznam pracuje a na rodinné prepojenie medzi zakladateľom spoločnosti ESET a majiteľom Gerulata. Prepojenie je pravdivé, ale gro výroku týkajúceho sa povahy dát vyvrátila samotná Gerulata, preto hodnotíme tento výrok ako nepravdivý.

Spoločnosť Gerulata Technologies, ktorej majiteľom je Michal Trnka, syn zakladateľa spoločnosti ESET Miroslava Trnku, 3. marca 2022 zverejnila zoznam viac ako 150 proruských informačných zdrojov na Slovensku.

Analýza vychádza z údajov verejne dostupných facebookových stránok. Gerulata sa o metodológií analýzy vyjadrila nasledovne: „We've started with a manually annotated dataset of (mostly) Facebook pages, that was created by merging our internal Gerulata Technologies data with data from our partners.“

Gerulata tiež použila vlastnú technológiu na identifikovanie ďalších proruských hráčov, pričom vychádzala z toho, ako zdieľajú svoj obsah. Dodatočne manuálne skontrolovali zdroje. Spoločnosť skúmala aktivity za posledné roky.

Následné vyhodnotenie prebehlo na základe vybraných kritérií ako aktivita stránok či množstvo interakcií zo strany publika. Súhrn týchto kategórií bol následne premietnutý do výsledného „skóre“ popisujúceho veľkosť hrozby na 5-stupňovej škále: nízka, stredná, vysoká, extrémna, katastrofická.

Vo vzťahu k obvineniam Andreja Danka zo získania dát, ktoré nie sú verejne dostupné, sa vo svojom blogu Gerulata vyjadrili takto: „My máme k dispozícii iba verejne dostupné informácie z otvorených zdrojov.“

Nadácia ESET každoročne podporuje projekt Demagóg.sk a jeho fact-checkingové aktivity sumou 5000 eur, nijako však nezasahuje do tvorby analýz.

majiteľom zverejnila vychádza vyjadrili


Musím povedať, že tie porovnania, o ktorých ja hovorím, sú porovnania nezávislého švédskeho inštitútu EHCI index European Hold Consumer Index, ktorý je švédsky index, takže my ho len citujeme. Nikto na Slovensku ho nevypočítal. Mimochodom Slovensko tam skončilo v porovnaní 34 krajín na 16 mieste, čiže až tak veľmi zle si nevedieme, čo sa týka ústretovosti.

Výrok Viliama Novotného hodnotíme ako pravdivý. Jeho pravdivosť dokazuje rebríček Euro Health Consumer Index 2012, v ktorom sa Slovenská republika umiestnila na 16. mieste spomedzi 34 krajín. Spomínaný rebríček hodnotí v jednotlivých krajinách nasledovné oblasti:

Euro Health Consumer Index 2012


Vieme, že podľa zákona RTVS nemá toľko možnosti uplatňovať reklamy, ako majú súkromné médiá.

Verejnoprávna televízia má iné - sčasti oklieštené - podmienky na reklamu v istých časoch. Zároveň jej vyplývajú zo zákona povinnosti vo verejnom záujme, ktoré majú dopad na obsah vysielania - a teda aj na s obsahom súvisiacu reklamu. Tvrdenie Ľubice Laššákovej preto hodnotíme ako pravdivé. Zákon o vysielaní a retransmisii hovorí, že „časový rozsah vysielanej reklamy vo vysielaní všetkých televíznych programových služieb vysielateľa na základe zákona nesmie spolu za kalendárny deň presiahnuť 0,5 % súčtu časov vysielania všetkých televíznych programových služieb vysielateľa” v tomto dni. Telenákupné šoty môžu tento podiel zvýšiť na 2,5 %. RTVS - na rozdiel od komerčných televízii - vyplývajú zo zákona dodatočné povinnosti, ktoré môžu zmenšovať jej priestor na reklamu: vysielanie istého podielu programov vo verejnom záujme, regionálne vysielanie či vysielanie v jazyku národnostných menšín. Verejnoprávna televízia má tiež sťaženú reklamu počas tzv. prime time. Od 19. do 22. hodiny nesmie objem vysielanej reklamy prekročiť osem minút počas jednej hodiny.

Zákon môžu vyplývajú má


Ja som sa pokúšal ešte pred voľbami, teda ešte pred pádom vlády naozaj komunikovať s tými aktérmi o tom, že pokiaľ neprinesieme riešenie pre ľudí, tak naozaj tie také vnútrokoaličné hádky, ktoré tam boli, nikoho nezaujímajú. To bol môj štýl komunikácie. To nebola moja vec, ja som to hovoril verejne, a hovoril som to ako župan, so svojimi poslancami. Zašiel som za tými aktérmi, tomu verte. Čiže s Ivetou Radičovou opakovane.

Informácie o tom, či Pavol Frešo komunikoval s Ivetou Radičovou o "riešeniach pre ľudí" ešte pred voľbami nám nie sú dostupné. Po voľbách sa k tejto veci vyjadroval na tlačovej konferencii, kde oznámil aj svoju kandidatúru na predsedu SDKÚ-DS. TASR (Hnonline.sk): "SDKÚ bola súčasťou vlády, ktorá neriešila denné problémy ľudí. To považujem za úplný základ toho, prečo sme sa dostali k predčasným voľbám a s čím treba skončiť," povedal s tým, že vláda nevedela vládnuť.

TASR