Cesta na trase Topoľčany – Nitra – Nové Zámky – Komárno je preťažená a v súčasnosti už nezodpovedá parametrom cesty I. triedy.

Určité úseky cesty I/64 mali/majú s intenzitou dopravy problém, no zo zistených informácii nevieme ani potvrdiť ani vyvrátiť preťaženosť v úseku spomínanom vo výroku. Tiež sme nenašli informácie o tom, že by daná cesta nespĺňala parametre cesty I. triedy. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Cesta na trase Topoľčany - Nitra - Nové Zámky - Komárno, ktorú spomína Uhrík, je (časť) štátnej cesty I. triedy I/64 pod správou Slovenskej správy ciest (SSC). Začína sa v Nitrianskom kraji, na hraničnom priechode s Maďarskom (Komárno) a končí sa v Žilinskom kraji na križovatkách ciest III/2099 a I/60 (Žilina). SSC definuje cesty I. triedy ako: "...cesty, ktoré majú význam najmä pre medzinárodnú a celoštátnu dopravu. Zabezpečujú bez prerušenia vzájomné prepojenia sídiel krajov a prepojenia hraničných priechodov. Cesta I. triedy môže začínať a končiť na štátnej hranici, alebo na cestnej komunikácii vyššieho, alebo rovnakého dopravného významu ( diaľnici, rýchlostnej ceste, ceste I. triedy). Začiatok staničenia je na štátnej hranici, na cestnej komunikácii vyššieho, alebo rovnakého dopravného významu (cesta nižšieho čísla)," (. pdf , s. 2). Ďalej uvádza, že cesty I. triedy by mali z technického hľadiska zabezpečiť rýchlu a bezpečnú dopravu, pričom by mali obchádzať mestá a obce, aby sa obmedzil negatívny účinok exhalátov a hluku z dopravy (. pdf , s 3). Už v roku 2016 vyhlásila SSC verejnú súťaž na štúdiu realizovateľnosti na niektorých úsekoch cesty I/64, konkrétne na úseku Topoľčany - Nitra - Komárno. V roku 2017 je vyhlásená ďalšia verejná súťaž na vypracovanie štúdie realizovateľnosti na úseku cesty I/64, Žilina - Topoľčany. Predmetné štúdie majú byť pritom financovaná okrem štátneho rozpočtu aj z rozpočtu EÚ – Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Operačný program Integrovaná infraštruktúra (OPII). Poslanec Milan Uhrík ohľadom rekonštrukcie cesty I/64 (respektíve úseku Topoľčany - Nitra - Komárno) dokonca interpeloval aj ministra dopravy, výstavby SR, Arpáda Érseka. Minister odpovedal, že je potrebné počkať na výsledky štúdie, pričom zdôraznil, že nebude možné celý úsek zrealizovať naraz. Jednotlivé projekty budú zaradené do zoznamu projektov. Vyjadril sa, že modernizácia jednotlivých úsekov bude závisieť od dopravného zaťaženia, ekonomického posúdenia, stavu prípravy, medzivládnej dohody, potvrdenie opodstatnenosti stavby štúdiou realizovateľnosti (. pdf , s. 2). Kotleba - ĽSNS má na svojom webovom sídle zverejnenú aj petíciu , v ktorej upozorňuje na preťaženosť cesty I/64 a požaduje výstavbu novej cesty. Informáciu o preťaženosti celej cesty I/64 sme nenašli. Je pravdou, že na niektorých úsekoch sa robili rekonštrukcie a obchvaty, s cieľom odbremeniť ten-ktorý úsek. Napríklad v roku 2011 bola v kritickom stave intenzita dopravy v mestskej časti Nitry – Krškany , ktorá sa mala vyriešiť zmeniť zmenou trasy cesty I/64 na úsek Komjatice - Nitra. Problém s dopravou je aj v Prievidzi, ktorý sa má tiež riešiť v rámci rekonštrukcie I/64 prostredníctvom obchvatu . Dôvodom je " ...rozvoj v priemyselnej zóne, príchod veľkého investora a s tým súvisiace nové záťaže na dopravu v okresnom meste i priľahlých obciach, ktoré sa stále stupňujú. " Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok I/64 pdf pdf vyhlásila SSC vyhlásená štúdie interpeloval pdf petíciu Krškany obchvatu


Nový program Erasmus+, kde sme zvýhodnili práve odborné vzdelávanie, kde sme dali viacej financií na tieto podporné programy. Takisto sme tam zakomponovali väčšiu spoluprácu medzi vzdelávacími inštitúciami a rôznymi firmami, ktoré ponúkajú odborné stáže.

Program Erasmus+ je naozaj zameraný aj na odbornú prípravu, podporuje partnerstvá medzi vzdelávacími inštitúciami a podnikmi (firmami, pozn.) a v porovnaní so súčasným programom bol jeho rozpočet výrazne zvýšený. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Erasmus+ je najnovší program pre podporu vzdelávania, odbornej prípravy a šport schválený EP a do platnosti vstúpil v januári 2014. Celkový rozpočet pre tento program je 14,7 mld., čo činí 40% navýšenie oproti súčasným programom. Na stránke Erazmus+ sa píše: " Erasmus+ má tri hlavné ciele: dve tretiny rozpočtu sú určené na štúdium v cudzine, a to v rámci EÚ i za jej hranicami, zvyšok je pridelený na podporu partnerstiev vzdelávacích zariadení, mládežníckych organizácií, podnikov, miestnych a regionálnych orgánov a mimovládnych organizácií, ako aj na reformy zamerané na modernizáciu vzdelávania a odbornej prípravy a podporu inovácií, podnikateľských schopností a zamestnateľnosti. " Podľa tlačovej správ y Európskej komisie je program zameraný aj na odbornú prípravu: "Okrem univerzít a vzdelávacích inštitúcií budú po prvýkrát financované aj nové inovačné partnerstvá: tzv. „znalostné aliancie“ a „aliancie sektorových zručností“ budú budovať synergie medzi vzdelávaním a oblasťou práce tým, že umožnia, aby inštitúcie vyššieho vzdelávania, poskytovatelia odbornej prípravy a podniky podporovali inováciu a podnikanie a aby rozvíjali nové učebné plány a kvalifikácie s cieľom riešiť medzery v oblasti zručností." Ďalšia tlačová správa hovorí o spolupráci vzdelávacích inštitúcií s podnikmi a neziskovými organizáciami: "125 000 škôl, inštitúcií odborného vzdelávania a prípravy, inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a vzdelávania dospelých, mládežníckych organizácií a podnikov dostane finančné prostriedky na vytvorenie 25 000 „strategických partnerstiev“ s cieľom podporovať výmenu skúseností a kontaktov s pracovným prostredím " "3500 vzdelávacích inštitúcií a podnikov získa podporu na vytvorenie viac než 300 „znalostných aliancií“ a „aliancií sektorových zručností“ na podporu zamestnanosti, inovácií a podnikateľských schopností" "Erasmus+ poskytne financovanie aj pedagógom, pracovníkom s mládežou a na partnerstvá medzi univerzitami, vyššími strednými školami, strednými školami, podnikmi a neziskovými organizáciami " Dátum zverejnenia analýzy: 09.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Erasmus+
tlačovej správ
tlačová správa


Ak ešte v roku 2008 mala Slovenská republika hrubý verejný dlh na úrovni 28,5 % HDP, tak už v tomto roku sa veľmi blízko dotkne úrovni 43%. To všetci, všetci už vieme natoľko počítať v tomto štáte, že je to 15 percentuálnych bodov nárast za dva hospodárske roky.

Podľa ŠÚ bol deficit v roku 27,8%, tento rok prognózovaných 42,5%. Čo v celkovom hodnotení za dva roky je presne 14,6%-tný nárast.

ŠÚ


Výsledok sme videli tak, ako sa pýtate, bohužiaľ, v parlamente neprešiel ani ten minimalistický základný náš návrh, teda zákona o partnerskom spolužití, ktorý by teda zlepšil postavenie LGBTI komunity a na Slovensku.

Návrh novely Občianskeho zákonníka o inštitúte partnerského spolužitia, ktoré pripravila strana SaS, neprešiel na rokovaní ani do druhého čítania. Na rokovaní sa zúčastnilo 133 poslancov, z ktorých 50 návrh podporilo, proti bolo 37 poslancov, zdržalo sa 15 a 31 nehlasovalo.

Návrh zákona mal podľa predkladateľov zlepšiť legislatívu v oblasti majetkových práv osôb žijúcich v spoločnej domácnosti, kde by bolo partnerské spolužitie umožnené osobám rôzneho, ale aj rovnakého pohlavia. Zlepšenie by sa medzi spolužijúcimi partnermi dotklo oblasti ako je dedenie, informovanosť o zdravotnom stave či nároku na ošetrovné.

neprešiel na rokovaní


Jeden z princípov EÚ je solidarita medzi členskými krajinami. Pre Slovensko to v prípade utečeneckej krízy znamená, že musí poskytnúť pomoc iným krajinám EÚ prijatím pomerného počtu utečencov.

Nie len vrámci súčasnej utečeneckej situácie je solidarita vrámci slovenskej politiky vnímaná ako dobrovoľný altruistický počin. Európska únia však zdôrazňuje, že skutočný význam solidarity leží vo vzájomnej pomoci v dobe, keď je táto pomoc potrebná a nie len vtedy, keď sa k tomu člen danej komunity rozhodne pristúpiť dobrovoľne. Solidarita vrámci EÚ preto skutočne znamená, že členské štáty majú vzájomnú povinnosť pomáhať si s riešením svojich problémov. V zmysle solidarity preto nie je nepochopiteľné od Slovenska očakávať, aby prispelo k spoločnému zvládnutiu súčasnej situácie väčším dielom než len prijatím pár stoviek utečencov kresťanského pôvodu. Toto tvrdenie preto hodnotíme ako pradivé. Solidarita medzi členskými štátmi EÚ je jedným zo základných cieľov EÚ. Od Lisabonskej zmluvy je jedným z oblastí kde sa princíp solidarity aplikuje práve azylová politika. Lisabonská zmluva konkrétne uvádza: “ the policies of the Union in the field of borders management, asylum and immigration [Articles 77 to 79] shall be governed by the principle of solidarity and fair sharing of responsibility , including its financial implications, between the member states” when such measures are necessary ”. Samotná Angela Merkelová spája pojem solidarity s povinnosťou vzájomnej spolupráce: " Potrebujeme v Európe solidaritu (...). Potrebujeme záväznú dohodu o záväznom prerozdelení utečencov medzi členské štáty. Ak to zvládneme dobre a kreatívne, budeme z toho môcť len profitovať. " Rovnakej vzájomnosti sa dovoláva aj Európsky komisár Avramopoulos: " V duchu veľkej solidarity sme odhodlaný dať do chodu tento komplexný prístup (povinných kvót, pozn.) , ktorý významne zlepší reguláciu migrácie v Európe. Úprimne preto dúfam, že členské štáty si splnia svoju časť úlohy a spravia tak tento program skutočnosťou. " Od Slovenska sa nepožaduje, aby spravilo vrámci svojich možností viac než iné krajiny. " Premiestnenie (utečencov, pozn.) bude vykonané na základe povinnej prerozdeľovacej rovnice, ktorá využíva objektívne a merateľné kritériá (40% veľkosti populácie, 40% HDP, 10% priemerného počtu predošlých žiadostí o azyl, 10% mieri nezamestnanosti) ." V tom istom dokumente je zakomponovaná aj dočasná doložka solidarity, ktorá stanovuje, že "ak sa z objektívnych dôvodov, akými je napríklad prírodná katastrofa, členský štát nemôže podieľať úplne či čiastočne na tejto relokácii, bude musieť finančne prispieť do európskeho rozpočtu čiastkou 0.002% svojho HDP. " Podľa tejto rovnice by malo Slovensko "na základe kvót do roka prijať 802 utečencov a v prípade nutnosti ďalších 656. Štát dostane 6 000 EUR na jedného utečenca", informoval Denník N . Slovensko je na ôsmej najnižšej priečke spomedzi 28 členských krajín, pričom predbehlo iba krajiny s omnoho nižšou populáciou. Zdroj: npr.org Na druhej strane " Nemecko, Francúzsko a Španielsko na základe kvót prevezmú zodpovednosť až za 60 % tých, ktorý v súčasnej dobe žiadajú o azyl v Maďarsku, Grécku a Taliansku ". Dané kvóty sa pritom vzťahujú iba na utečencov zo Sýrie, Iraku a Eritrey. Dátum zverejnenia analýzy: 22.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

základných cieľov
oblastí
povinnosťou
vzájomnosti
dokumente
Denník N
npr.org
zodpovednosť


My sme v parlamente navrhli, aj v opozícii, aby sa monopolná daň rozšírila a zvýšila.

V roku 2014 presadzovala NOVA na čele s Danielom Lipšicom rozšírenie monopolnej dane napríklad aj o firmu SkyToll, ktorá vyberá mýto. V roku 2015 takýto návrh presadzoval Daniel Lipšic už spolu s Igorom Matovičom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Daniel Lipšic podal 28. februára 2014 návrh na vydanie zákona o osobitnom odvode z podnikania v regulovaných odvetviach. Návrh sa prerokoval v prvom čítaní na 33. schôdzi 2. apríla 2014. Poslanci v hlasovaní neposunuli návrh do druhého čítania. Poslanci Smeru-SD hlasovali jednotne proti návrhu (prípadne sa zdržali hlasovania), kým 46 opozičných poslancov návrh podporilo. V návrhu (.rtf) sa píše ako o rozšírení, tak o zvýšení monopolnej dane: " Sadzba odvodu ako aj základ odvodu sa navrhuje upraviť rozdielne pre niektoré tzv. prirodzené monopoly a ostatné regulované osoby, pričom prirodzeným monopolom sa navrhuje zvýšiť. Dôvodom je diferenciácia vyššie uvedených skupín podľa ich podstaty. " Návrh druhýkrát podali poslanci 9. januára 2015, pred parlament sa dostal 11. februára 2015. Návrh obsahoval identické opatrenia ako prvý návrh, do druhého čítania sa ani tentokrát nedostal . Vo volebnom programe hnutia OĽANO - NOVA je tiež spomenutý návrh na zvýšenie daňovej sadzby monopolov a oligopolov na str. 70 ( pdf .) Dátum zverejnenia analýzy: 18.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

monopolnej dane
návrh
neposunuli
návrhu
podali
nedostal
pdf


...bývalý člen ÚV KSS Milan Ftáčnik sa starostí o transparentnosť financovania mojej kampane. Môžem ho ubezpečiť, že je úplne čisté a v súlade so zákonom. Keďže moju kampaň robí strana SaS, všetky výdavky si môže on (aj ktokoľvek iný) pozrieť cez jej transparentný účet.

Droba svojim výrokom (výrok z Drobovej FB stránky ) reagoval na júlové obvinenia zo strany Milana Ftáčnika. Milan Ftáčnik bol skutočne v minulosti členom ÚV KSS. Juraj Droba správne uvádza, že pokiaľ jeho kampaň robí strana SaS, výdavky na ňu majú byť evidované na transparentnom účte strany, ktorý SaS zverejnila v deň začiatku volebnej kampane, teda 28. júna 2017. Výrok Juraja Drobu hodnotíme ako pravdivý. Milan Ftáčnik bol od roku 1980 členom Komunistickej strany, ako člen Výkonného výboru ÚV KSS pôsobil aj v roku 1989. KSS (Komunistická strana Slovenska) sa neskôr premenovala na KSS-SDĽ a následne na SDĽ, v ktorej Ftáčnik pôsobil do roku 2002. Strana Sloboda a Solidarita má založený transparentný účet aj pre účel volieb do VÚC 2017, na ktorom eviduje aj výdavky za kampaň Juraja Drobu na post predsedu BSK. Medzi výdavkami môžeme nájsť napríklad prenájom reklamných pútačov v Bratislave a okolí. Strana SaS eviduje pohyby na tomto účte od 28. júna 2017 . Ministerstvo vnútra zhŕňa potrebné informácie a časti zákonov k vedeniu kampane politickou stranou vo voľbách do VÚC aj na osobitnej časti svojho webu . Zákon o volebnej kampani , upravuje financovanie volebnej kampane politickou stranou vo voľbách do orgánov územnej samosprávy nasledovne: " Politická strana, ktorá vedie volebnú kampaň vo voľbách do orgánov územnej samosprávy, môže na túto kampaň vynaložiť najviac 500 000 eur. Na limit nákladov politickej strany sa primerane vzťahuje aj § 3 ods. 1 druhá veta. Politická strana je povinná postupovať podľa § 3 ods. 2 až 10. Politická strana je povinná zverejniť na svojom webovom sídle správu o prostriedkoch, ktoré vynaložila na volebnú kampaň v členení podľa § 3 ods. 8, a doručiť ju ministerstvu vnútra v listinnej podobe a elektronickej podobe do 30 dní po vykonaní volieb. Ministerstvo vnútra zverejní správu podľa predchádzajúcej vety na svojom webovom sídle do 30 dní od jej doručenia a je prístupná verejnosti na päť rokov ." Ohľadom transparentného účtu na financovanie volebnej kampane kandidátov a špeciálne pre náš výrok sú dôležité aj odseky 2 a 3 § 3: " ( 2) Na úhradu nákladov na volebnú kampaň môže politická strana použiť len finančné prostriedky vedené na osobitnom platobnom účte (ďalej len „osobitný účet“) vedenom v banke alebo pobočke zahraničnej banky (ďalej len „banka“) podľa odseku 3. Na finančné prostriedky vedené na osobitnom účte sa vzťahujú ustanovenia osobitného predpisu (3) Osobitný účet musí politická strana zriadiť pre každú volebnú kampaň samostatne. " Juraj Droba svojim výrokom reagoval na kritiku od Milana Ftáčnika , v ktorej okrem iného hovorí Ftáčnik aj nasledovné: " Ak Drobovi bude robiť kampaň strana Sloboda a Solidarita (SaS), tak nemusí mať zriadený transparentný účet. Ale SaS zverejnila svoje údaje na účte 28. júna a Droba robil bilbordovú kampaň už predtým, takže pravdepodobne si vedie kampaň sám. Podľa zákona, ak si kandidát, ktorého nominuje politická strana, vedie kampaň sám, tak si musí zriadiť transparentný účet, " K Ftáčnikovej výhrade ku kampani pred 28. júnom však možno namietať zákonom o volebnej kampani , ktorý v § 2 ods. 2 uvádza: " Volebná kampaň začína dňom uverejnenia rozhodnutia o vyhlásení volieb v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „vyhlásenie volieb“) a končí 48 hodín predo dňom konania volieb ." V Zbierke zákonov bolo príslušné rozhodnutie uverejnené práve 28. júna. Juraj Droba vysvetlil obdobie pred 28. júnom nasledovne: " Výdavky spred oficiálneho začiatku kampane boli hradené z bežného účtu SaS a budú zahrnuté do zúčtovania, ktoré SaS podľa zákona predloží Ministerstvu financií SR v riadnom termíne... ". Transparentný účet má byť podľa zákona vedený počas volebnej kampane, teda v tomto prípade od 28. júna 2017 a reportovanie výdavkou je nutné aj pre dobu troch mesiacov pred začiatkom kampane. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

FB stránky
1980
transparentný účet
28. júna 2017
webu
Zákon o volebnej kampani
kritiku od Milana Ftáčnika
zákonom o volebnej kampani
rozhodnutie
vysvetlil


Pretože sčítanie ľudu Slovenskej republiky sa nedeje posledné dva týždne. Tri roky sa na to pripravujeme, máme spoločné ciele, lebo je to sčítanie v Európskej únii. Tam sú isté by som povedal záležitosti rovnaké, tam nie je možné niečo meniť...

Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2011 sa uskutočňuje v rámci celo- EU sčítania, uskutoční sa teda vo všetkých 27 členských štátoch EÚ. Požiadavka na realizáciu štatistického zisťovania v EÚ je daná nariadením 763/2008 . Toto nariadenie hovorí aj o tom, že metodika sčítania a postupy by mali byť v členských štátoch čo najpodobnejšie, aby bolo zabezpečená čo najlepšia porovnateľnosť údajov. V prílohe nariadenia sú uvedené aj témy, ktoré sa majú v sčítaní zisťovať.

EU
nariadením 763/2008


Týmto jedným jediným hlasovaním sme sa zaviazali 660 miliónov eur v hotovosti poslať súkromnej akciovej spoločnosti do Luxemburgu.

M. Chren má pravdu v čiastke, ktorou Slovensko do ESM prispeje a aj v tom, že ESM je založená na princípe akciovej spoločnosti. Zavádza však, ak tvrdí, že je súkromná. Akcionármi ESM nie sú súkromné osoby, ale štáty. ESM je založená predovšetkým ako medzivládna organizácia, ratifikovaná každou členskou krajinou. Vláda už vo februári schválením trvalého eurovalu rozhodla, že Slovensko prispeje na Európsky mechanizmus pre stabilitu sumou približne 660 miliónov eur. Presnejšie ide o sumu 659,2 miliónov eur v hotovosti, ktorá sa má vyplatiť v rozmedzí piatich rokov, a záruku na 5,7 miliárd eur. Trvalý euroval má mať formu medzivládnej organizácie štátov eurozóny so sídlom v Luxemburgu. ( Slovenský rozhlas, SITA ) Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

ESM
Slovenský rozhlas,
SITA


Bola tu olympiáda v Pekingu, taká istá ako teraz beží, v roku 2008 keď zaútočili (Rusko, pozn.) na Gruzínsko. Dodnes okupujú dve časti gruzínskeho územia, tak, ako ho uznávame my.

V auguste 2008 vypukol ozbrojený konflikt medzi Gruzínskom a separatistami z regiónu Južné Osetsko a Abcházsko. Pár dní na to, v deň začiatku olympiády v Pekingu, sa k separatistom pripojila ruská armáda. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Spomínané regióny sa snažili o nezávislosť od Gruzínska už od 90. rokov (. pdf ), odkedy si držali relatívnu autonómiu. Konflikt však začal eskalovať po uznaní nezávislosti Kosova niektorými západnými štátmi, kedy sa začalo Rusko v konflikte viac angažovať.

Boje medzi gruzínskou armádou a separatistami vypukli 1. augusta 2008, ruská armáda na územie týchto oblastí vstúpila 8. augusta, v deň začiatku letných olympijskych hier, ktoré sa rovnako ako tento rok konali v Pekingu .

Po bojoch Rusko uznalo nezávislosť týchto dvoch republík, s čím vyjadrila slovenská diplomacia nesúhlas . Gruzínska vláda tieto územia považuje za protizákonne okupované Ruskom. Slovenská republika uznáva územnú celistvosť Gruzínska a k uznaniu nezávislosti týchto dvoch území dodnes neprišlo.

vypukol snažili pdf eskalovať vstúpila Pekingu uznalo nesúhlas považuje uznáva


V čase, keď som tu kandidatúru prijal, tak boli traja iní kandidáti a bolo už v tej chvíli jasné, že pravicový blok nebude mať jedného kandidáta, pretože už boli viacerí v tom momente.

Je pravdou, že P. Osuský oznámil kandidatúru v čase, keď boli známi už traja kandidáti z pravicového spektra - Procházka, Kiska a Čarnogurský. To či už v tom momente pravicový blok nebude mať jediného, spoločného kandidáta Demagog.SK nehodnotí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Kandidatúra Petra Osuského na prezidenta bola oficiálne ohlásená 23. júna roku 2013 na tlačovej konferencii strany SaS. Strana SaS ho predstavila ako kandidáta s podporou strany a prejavila mu podporu v jeho kampani. Z pravicového spektra do tejto doby ohlásil odhodlanie kandidovať R. Procházka , ako občiansky kandidát. Taktiež to bol A. Kiska , ktorý oficiálnu kandidatúru ešte v roku 2012 ako občiansky kandidát. Tretím kandidátom z pravicového spektra resp. stredo-pravého spektra, ktorý svoju kandidatúru potvrdil koncom roka 2012, je J. Čarnogurský . V zápätí po Osuskom oznámil v októbri kandidatúru P. Hrušovský . Koncom roka 2013 oznámil kandidatúru M. Kňažko. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Kandidatúra
tlačovej konferencii
Procházka
Kiska
Čarnogurský
Hrušovský
oznámil


Tam je ustanovenie (pozn. v Lex atentát), ktoré hovorí, že ak polícia má indície alebo informácie, že môže dôjsť k nejakým potýčkam alebo môže byť to zhromaždenie problémové, upozorní na to obec a obec napriek tomu povolí to zhromaždenie, tak potom obec bude platiť, myslím, 16 500 EUR.

Súčasťou Vládneho návrhu zákona o „niektorých opatreniach na zlepšenie bezpečnostnej situácie v Slovenskej republike” je aj paragraf číslo 14 s názvom Priestupok proti zhromažďovaciemu právu . Daný priestupok doplnený novým odsekom dva, ktorý spomína poslanec Šimečka, hovorí, že „Ministerstvo vnútra SR má právomoc uložiť pokutu do výšky 16 500 eur tej obci, ktorá bola políciou informovaná o tom, že plánované zhromaždenie môže byť problémové a jeho priebeh nepokojný, ale aj napriek tejto informácií toto zhromaždenie povolila a nezakázala” a „priebeh zhromaždenia nebol pokojný alebo bolo zhromaždenie rozpustené, alebo bola väčšiemu počtu osôb uložená pokuta za spáchanie priestupku proti zhromažďovaciemu právu” ( pdf . s. 3).

Verejný ochranca práv Róbert Dobrovodský tvrdí , že kvôli takýmto ustanoveniam v zákone „samospráva stráca samostatnosť a hrozia jej vysoké sankcie”. Riaditeľ Amnesty International Slovensko, Rado Sloboda, upozorňuje , že zákon môže na obce „vytvoriť preventívny tlak, že radšej zakážem, ako keby sme mali čeliť pokute”.

zákona
Priestupok proti zhromažďovaciemu právu
pdf
tvrdí
upozorňuje
obce


Ale v každom prípade bolo zvykom, že chodievali vojaci na tieto misie NATO do pobaltských štátov, ktoré priamo susedia s Ruskou federáciou a častokrát tam boli veľmi tvrdé výmeny odkazov, dokonca my sme poskytovali takisto našich vojakov. Mali tam permanentne ochranu vzdušného priestoru, pretože sú príliš malé štáty, na to, aby mali vlastné letectvo, čo je normálne a aj v poriadku, aj sme do toho prispievali.

Je pravda, že slovenskí vojaci chodia v rámci misii NATO do Pobaltia. Počas vlády Roberta Fica tam boli v roku 2017 . Vtedy výcviková misia nadväzovala na posilňovanie východného krídla NATO. Išli tam v rámci výcvikovej misie krajín V4. V roku 2018 , Slovensko vyslalo 150 vojakov v rámci takzvanej aliančnej predsunutej prítomnosti.

Na hranici pobaltských štátov s Ruskom častokrát dochádza k narušeniam vzdušného priestoru a Rusko v regióne niekoľkrát zvyšovalo svoju aktivitu. V roku 2014 Rusko zvýšilo svoju aktivitu v Pobaltí s odôvodnením, že reagujú na vyššiu prítomnosť NATO. NATO svoju prítomnosť v regióne zvyšovalo kvôli ruskej anexií Krymu. Rusko taktiež obvinilo NATO, že zneužíva situáciu na Ukrajine k svojmu rozmachu bližšie k ruským hraniciam. V roku 2017 sa ruské letúny priblížili pobaltským krajinám. Vtedy bol podľa litovského ministerstva obrany medzi ruskými strojmi aj bombardér Il-22 a sedem stíhačiek.

Litva, Lotyšsko a Estónsko sú malé štáty, ktoré si zo svojich zdrojov môžu dovoliť len malú, menej vybavenú armádu. (. pdf , str.5) Pobaltské krajiny teda nemajú svoje vlastné stíhačky, s ochranou vzdušného priestoru im pomáha NATO v rámci Baltic Air Policing. Spojenecké krajiny do Pobaltia posielajú svoje vlastné vybavenie, v ich poskytovaní sa pritom krajiny striedajú. (. pdf , str. 17). Slovensko však zatiaľ nepatrí medzi krajiny, ktoré by tak urobili. Či sa však Slovensko podieľalo na pomoci iným spôsobom, sa nám nepodarilo dohľadať.

2017 2018 zvýšilo zvyšovalo zneužíva priblížili pdf nemajú pdf nepatrí


...pán Plavčan (...) Oznámil, požiadal Najvyšší kontrolný úrad o preskúmanie celej tej procedúry. Zahájil vlastné vyšetrovanie na ministerstve a požiadal orgány činné v trestnom konaní, aby začali preverovať...

Bývalý minister školstva Plavčan osobne nariadil mimoriadnu kontrolu procesu rozdeľovania eurofondov na ministerstve a o prešetrenie požiadal aj Európsku komisiu (EK). Orgány činné v trestnom konaní, v tomto prípade Národná kriminálna agentúra (NAKA), však začali konanie na podnet generálneho prokurátora Čižnára, a Najvyšší kontrolný úrad (NKÚ) spustil kontrolu na základe výsledkov rizikovej analýzy riadiacich orgánov (ministerstvo školstva a Výskumná agentúra) operačného programu Výskum a inovácie z roku 2016. Na základe posledných dvoch menovaných dôvodov hodnotíme výrok ako nepravdivý. Škandál s prerozdeľovaním eurofondov na dlhodobý strategický vývoj a výskum (DSV) vo výške 288 miliónov eur prepukol po tom, čo médiá 10. júla 2017 zverejnili informáciu o liste rektorov a šéfa Slovenskej akadémie vied (SAV) adresovanom vtedajšiemu ministrovi školstva Petrovi Plavčanovi. Autori listu v ňom ostro kritizovali výsledky hodnotenia žiadostí z konca júna 2017 , podľa ktorých boli veľké slovenské univerzity i SAV neúspešné. "Výsledok, že ani jeden projekt univerzitných vedeckých parkov a vedeckovýskumných centier výskumných univerzít a ústavov SAV nedostal finančnú podporu, odmietame a považujeme za škandalózny," uviedli rektori. Zverejnenie daného listu bolo nasledované veľkým medializovaním problematiky a ďalšími vlnami kritiky. Tie najsilnejšie zaznievali z radov neúspešných žiadateľov, opozície (najmä OĽaNO), a vedcov. Medzi najviac kritizované body patrili nedostatočná odbornosť a nezávislosť niektorých hodnotiteľov, podozrenie na korupciu hodnotiteľa, ktorý mal žiadať úplatok 20% z čiastky 7 miliónov eur požadovaných firmou Prefa Alfa, nekorektnosť a netransparentnosť hodnotenia, vágnosť kritérií hodnotenia, úspech firiem s pár zamestnancami, nízkym obratom a bez skúsenosti s výskumom, pridelenie finančných prostriedkov firmám blízkym predstaviteľom vládnej koalície, zmena kritérií hodnotenia projektov z výzvy na podporu priemyselných výskumno-vývojových centier (PVVC), či odchod ministra Plavčana uprostred krízy na dovolenku . Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu (MŠVVaŠ) na sťažnosť zástupcov univerzitných výskumných centier a ústavov SAV reagovalo hneď 11. júla 2017 . Uviedlo, že zdrojom kritiky voči ministerstvu je neznalosť situácie, a že "tento rok Výskumná agentúra uzavrela zmluvy o poskytnutí nenávratného finančného príspevku (NFP) so všetkými žiadateľmi v rámci dvoch výziev na tzv. fázované projekty Univerzitných vedeckých parkov a výskumných centier." Zároveň oznámilo úmysel s autormi zmieneného listu diskutovať. Stretnutie s rektormi prebehlo 12. júla 2017. Minister Plavčan sa zaviazal , že preverí hodnotenie projektov a plnenie kritérií subjektmi, ktoré sa do výzvy prihlásili. Zároveň prisľúbil vyhlásenie novej výzvy na udržateľnosť a rozvoj vedeckých parkov a podporu mladých vedcov v priebehu jesene 2017. Okrem toho pripomenul aj aktuálny stav výzvy DSV. Proces schvaľovania bol v tom čase neukončený, a teda výsledky ešte neuzavreté; dôležitou bola aj snaha ministerstva podporiť výskum v podnikateľskom sektore. Neutíchajúcej kritike sa MŠVVaŠ a minister Plavčan opakovane bránili prostredníctvom oficiálnych vyhlásení. Rezort vydal stanovisko k podozreniam z korupcie hodnotiteľov a demonštroval pridelenie finančných prostriedkov univerzitám a odborným pracoviskám SAV v rámci výzvy PVVC. Zároveň Plavčan nariadil mimoriadnu internú kontrolu výberového procesu schvaľovania Žiadostí o NFP, a o previerku požiadal aj Európsku komisiu. Proces schvaľovania projektov bol do skončenia kontrolypozastavený. Dňa 3. augusta 2017 poslala EK na Slovensko v danej veci varovný list . V ňom informovala, že financie z eurofondov nebudú vyplatené, dokým neskončí prebiehajúca kontrola výberového procesu a nebudú " prijaté primerané nápravné opatrenia“ . Z hľadiska MŠVVaŠ bol tento list "niektorými médiami zneužitý a nesprávne prezentovaný tak, že potvrdzuje veľké problémy Ministerstva školstva (...) V skutočnosti je varovný list v európskej legislatíve zakotvený ako preventívny nástroj, ktorý vôbec neslúži na oznámenie finančných sankcií/korekcií" . Ministerstvo v súvislosti s reakciami na list EK hovorilo o "mediálnej hystérii" . Okrem samotného ministerstva a Európskej komisie sa do preverovania rozdeľovania eurofondov zapojila aj NAKA. Tá konanie začala na podnet generálneho prokurátora Jaromíra Čižnára. Minister Plavčan sa k policajnej kontrole nevyjadroval, prešetrovanie však uvítal . Ďalším orgánom činným v danej veci je NKÚ , ktorý " pristúpil ku kontrole na základe rizikovej analýzy z minulého roku, podľa ktorej v rámci operačného programu Výskum a inovácie sú vážne riziká na riadiacom orgáne, teda ministerstve školstva a sprostredkovateľskej Výskumnej agentúre" . Medzi najväčšie riziká patril práve výber hodnotiteľov, ktorý NKÚ kritizoval už v roku 2012. Kontrola by mala trvať do konca septembra 2017. Celá kauza nakoniec vyvrcholila 17. augusta 2017 odstúpením ministra Plavčana. Jeho nástupkyňa Martina Lubyová (nom. SNS) výzvu DSV zrušila , čo odôvodnila nasledovne: " Nové znenie výzvy bude reflektovať celospoločenskú požiadavku na prísnejšie kritériá na kvalitu predkladaných projektov a potrebu väčšej otvorenosti a transparentnosti používaných postupov, od procesu prípravy a vyhlásenia výzvy až po hodnotenie a výber najlepších projektov. Výzva bude v čo najkratšom čase opätovne vyhlásená" . Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

konca júna 2017
uviedli
korupciu
nekorektnosť
firmám blízkym
kritérií hodnotenia
dovolenku
11. júla 2017
zaviazal
pripomenul
podozreniam z korupcie
finančných prostriedkov
nariadil
varovný list
hľadiska
podnet
uvítal
NKÚ
kritizoval
zrušila


Širokorozchodná železnica, raz niekde potrebujete urobiť prekládku. Dnes tá prekládka je v Čiernej nad Tisou, keď sa dobuduje, tá prekládka bude niekde v Rakúsku. Zrušia sa pracovné miesta na východe, prenesú sa do Rakúska alebo na západné Slovensko. Toto je skutočný efekt.

Podľa článku v denníku Pravda zatiaľ nie je jednoznačné, či by sa v prípade predlžovania širokorozchodnej trate zrušila prekládka v Čiernej nad Tisou. Opoziční poslanci, vrátane Zsolta Simona a Viliama Novotného tvrdia, že vláda prenesie prácu do Viedne miesto východného Slovenska. Podľa rezortu dopravy však ešte žiadne konkrétne dohody o širokorozchodnej trati cez Slovensko s ruskou stranou neboli uzatvorené.

Pravda
Viliama Novotného
Podľa


Ale keď dochádza ku kauze emisných zmeniek, kde sa stratí ja neviem 47 miliónov eur, tak sa nič nestane, peniaze tu stále nie sú.

Vyšetrovanie prípadu emisií už polícia zastavila s odôvodnením, že predmetný skutok nebol trestným činnom. Podľa agentúry SITA , vydal generálny prokurátor pokyn na preskúmanie zastavenia stíhania kauzy Emisie 7. januára 2014. Výška škody bola políciou v roku 2009 vyčíslená až na 66 miliónov eur. Doposiaľ v tejto kauze nebol nikto odsúdený. Odhad škody nevýhodného predaja emisií vo výške 47 miliónov eur sa používa predovšetkým v opozičných radoch. Týchto 47 miliónov eur sa spomína so ziskom spoločnosti Interblue Group . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prípadu SITA bola Odhad miliónov ziskom Group


...dochádza k atakom voči ľuďom, ktorí nám pomáhajú, voči zdravotníkom, pracovníkom MOM-iek (mobilných odberových miest, pozn.) alebo úradníkom z Úradu verejného zdravotníctva....

Odporcovia očkovania začiatkom leta protestovali pred domami viacerých zdravotníckych špecialistov vrátane Pavla Jarčušku, Vladimíra Krčméryho či Eleny Prokopovej. O vyhrážkach, nadávkach a výsmechu voči svojej osobe prehovoril aj hlavný hygienik Ján Mikas. Už v septembri Ministerstvo zdravotníctva upozornilo na zvýšený počet evidovaných vyhrážok na adresu zdravotníkov, hlavne v súvislosti s očkovaním. Minister zdravotníctva Lengvarský takéto konanie odsúdil a a označil ho za neospravedlniteľné. V TA3 uviedol , že došlo aj k napadnutiu mobilných očkovacích tímov v niektorých obciach. Pred niekoľkmi mesiacmi podpálili páchatelia mobilné odberové miesto vo Svidníku, škoda bola vyčíslená na 22 tisíc eur. Ani Úrad verejného zdravotníctva sa nevyhol atakom. 9. septembra vysypali zástupcovia strany ĽSNS pred ich sídlo kopu hnoja . Marian Kotleba sa k činu prihlásil na svojej facebookovej stránke, pod príspevkom je vidieť množstvo verbálnych útokov na adresu Úradu. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé.

protestovali prehovoril upozornilo odsúdil uviedol podpálili vysypali hnoja príspevkom


...čo sa stalo od tej vraždy dvoch mladých ľudí, tak môžem povedať, keď to porovnávate napríklad s Maltou, kde tiež došlo k vražde novinára, tak na Slovensku sa urobilo veľa vecí, jednak, (...). Veľmi rýchlo za pár týždňov vznikol medzinárodný vyšetrovací tím, na Malte to trvalo mesiace.

V októbri 2017 došlo k vražde investigatívnej novinárky na Malte. Vo februári 2018 bol zavraždený investigatívny novinár na Slovensku. V oboch krajinách bol následne zriadený medzinárodný vyšetrovací tím. Hneď deň po vražde maltskej novinárky, t.j. 17. októbra 2017, maltský premiér Joseph Muscat prizval na pomoc pri vyšetrovaní na Maltu americkú FBI. K vyšetrovaniu sa krátko na to (v priebehu nasledujúceho týždňa, pozn.) pridala aj holandská forenzná polícia a Europol. Na Slovensku sa dlho hovorilo o zriadení medzinárodného vyšetrovacieho tímu, ale až 18. apríla 2018 (necelé dva mesiace po vražde) generálny prokurátor SR Jaromír Čižnár podpísal dohodu o zriadení medzinárodného vyšetrovacieho tímu. Na Malte bol teda medzinárodný vyšetrovací tím zriadený do jedného týždňa, zatiaľ čo na Slovensku to trvalo takmer dva mesiace. Tvrdenie Bélu Bugára, že medzinárodný vyšetrovací tím bol rýchlejšie zriadený na Slovensku ako na Malte, hodnotíme ako nepravdivé. 16. októbra 2017 bola zavraždená maltská novinárka Daphne Caruane Galizia. Zabila ju bomba, ktorá bola nastražená v jej aute. Galizia písala o korupcii, organizovanom zločine a jeho prepojení na politiku. Taktiež viedla osobný blog Running Commentary , ktorý dosahoval vyššiu čitateľnosť ako iné maltské médiá a aj v zahraničí bol považovaný za cenný zdroj informácií. Pár dní po vražde bol na Malte zriadený medzinárodný tím na vyšetrenie vraždy novinárky. Tento tím bol zložený z Europolu, FBI a holandskej forenznej polície. 26. februára 2018 slovenská polícia priniesla informáciu o zavraždení investigatívneho novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Ján Kuciak sa vo svojej práci venoval korupcii a prepojení mafie na vysokých politických funkcionárov. Krátko po vražde polícia tvrdila, že slovenský vyšetrovací tím spolupracuje s talianskymi a českými vyšetrovateľmi. Pomáhať im mali aj počítačoví experti z Europolu. Vtedajší policajný prezident Tibor Gašpar ale potvrdil, že technické záležitosti polícia robí vo vlastnej réžii. Hoci na Slovensku boli zahraniční odborníci, neplnili funkciu vyšetrovateľov. Riaditeľka policajnej akadémie Lucia Kurilovská sa vyjadrila pre portál Akutality.sk na margo vytvorenia medzinárodného vyšetrovacie tímu nasledovne: "Zriadený by musel byť tak, že by boli presne vymedzené konkrétne kompetencie jednotlivých zahraničných vyšetrovateľov, ktorí by boli súčasťou spoločného vyšetrovacieho tímu. Dohodu v takomto prípade podpisuje priamo generálny prokurátor. V našom prípade by to teda musel urobiť Jaromír Čižnár." 16. marca 2018 generálny prokurátor SR Jaromír Čižnár zaslal prostredníctvom Eurojustu (orgán EÚ pre justičnú spoluprácu, pozn.) návrh dohody o vytvorení medzinárodného vyšetrovacie tímu justičným orgánom Talianskej republiky. Čižnár toto rozhodnutie predtým prerokoval s ministerkou spravodlivosti SR a podpredsedníčkou vlády SR Luciou Žitňanskou. Európsky parlament Slovensku odporúčal zriadenie medzinárodného vyšetrovacieho tímu, ktorý by bol vedený Europolom a mal by plný prístup k vyšetrovaciemu spisu vrážd Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Toto odporúčanie bolo súčasťou rezolúcie o Slovensku a o slobode tlače v Európskej únii. Rezolúciu prijal Európsky parlament veľkou väčšinou dňa 19. apríla 2018. 18. apríla 2018 Čižnár podpísal na pôde Eurojustu v Haagu dohodu o vytvorení medzinárodného vyšetrovacieho tímu, ktorého úlohou je objasnenie a vyšetrenie vraždy novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

maltský premiér
pridala
dohodu
zavraždená
Running Commentary
zriadený
experti
Akutality.sk
návrh
rezolúcie
dohodu


Integrovaná doprava. Aj za vašej éry pani Flašíková sa míňali státisíce eur na rôzne štúdie.

Počas pôsobenia Flašíkovej-Beňovej ako podpredsedníčky BSK v rokoch 2005 - 2009 sa schválilo a pripravilo viacero strategických dokumentov a materiálov k IDS. Demagog.SK nezistil, koľko tieto a iné štúdie vypracované v rokoch 2005 - 2009 k integrovanej doprave stáli. Tento dopravný systém je financovaný predovšetkým z eurofondov .

eurofondov IDS pdf doc pdf pdf pdf


(...) takmer všetci migranti sem (Európa, pozn.) prichádzajú z ekonomických dôvodov.

Podobné tvrdenie použil Robert Fico v diskusii V politike , 11. októbra 2015. Ekonomické dôvody migrácie sa týkajú minority žiadateľov o azyl v EÚ, a preto tento výrok hodnotíme ako nepravdivý.

V politike
SME
hovoril
odporujú
UNHCR


Ale pohrozila (v kauze Hayekovci, pozn.), ale pohrozila. Povedala, že buď teda Chren alebo ona a nakoniec sa to celé upatlalo v rámci, v rámci tlačových konferencií.

Premiérka síce žiadala odvolanie štátnych tajomníkov Chrena a Švejnu (v súvislosti s kauzou hayekovci, pozn.), ale ako napísala pravda.sk "Radičová nechcela stavať otázku tak, či ona alebo štátni tajomníci" . Tí nakoniec neboli odvolaní, na základe dohody vládnych strán bola nariadená kontrola NKÚ, píše sa v správe sme.sk . Neskôr však dobrovoľne odstúpili obaja spomínaní štátni tajomníci, ešte v októbri 2010 Ivan Švejna a vo februári 2011 aj Martin Chren .

pravda.sk

sme.sk

Ivan Švejna

Martin Chren


Mesto, ktoré vedie Andrej Hrnčiar (Martin, pozn.), sa pravidelne umiestňuje na najvyšších priečkach, pokiaľ ide o transparentnú, priehľadnú, efektívnu správu verejných vecí. Mesto, ktoré vedie Katka Macháčková v Prievidzi, dvojka na našej kandidátke, sa pravidelne umiestňuje na popredných priečkach.

Hodnotenie transparentnosti, prehľadnosti a efektivity samospráv od roku 2010 pravidelne každé dva roky robí Transparency International v rámci projektu Otvorená samospráva . Transparency International hodnotí najmä otvorenosť a transparentnosť voči občanom. Všíma si rozsah poskytovania informácii obcami na weboch a cez infožiadosti ako aj hodnotenie zavedenia protikorupčných opatrení a mechanizmov. Martin sa umiestňuje na popredných priečkach od začiatku projektu, Prievidza sa medzi prvé mestá dostala až v poslednom hodnotení, nedá sa tak povedať, že by sa na horných priečkach umiestňovala pravidelne, jednalo sa však o výrazné zlepšenie s minulosťou. Medzi prvým a druhým hodnotením postúpila Prievidza o 23 miest a medzi druhým a tretím o ďalších 12. Macháčková nastúpila na post primátorky práve v roku 2010, po ktorom sa Prievidza začala v hodnotení zlepšovať a mesto aktívne spolupracovalo s TI. Výrok ako celok preto napriek nepresnosti v umiestnení Prievidze hodnotíme ako pravdivý.

Otvorená samospráva

Katarína Macháčková


Dôsledok krízy a politického vplyvu a obchodného vplyvu kríze Grécka je 16% pokles výmenného kurzu eura. A to postihuje Slovensko vo veľmi silnej miere a za to už platíme dneska všetci väčšiu sumu ako je záväzok na úhradu.


… oni získali mandát od ľudí na dve ministerské miesta, dali sme im tretie. My sme získali mandát na deväť ministerských miest, zobrali sme si osem, lebo sme jedno dali SaS-ke.

Po voľbách vo februári 2020 si koaličné strany vypočítali na základe získaného počtu poslancov kreslá vo vláde. OĽaNO tak pripadlo 9 miest, Sme rodina tri a po dve vládne miesta mali dostať SaS a Za ľudí. Keďže sa však niektoré rezorty považujú za silnejšie či prestížnejšie ako iné, strany sa v koaličnej zmluve nakoniec dohodli na pomere 8:3:3:2. Jedným z dôvodov, prečo sa OĽaNO vzdalo jedného ministerského kresla, bol fakt, že získalo na úkor SaS Ministerstvo financií. „Po voľbách si OĽaNO ako prvé vyberalo post, logicky predsedu vlády. Sme rodina si ako druhá vybrala predsedu parlamentu. SaS chcela ako tretia v poradí ministra financií, ale Igor Matovič si postavil hlavu a rokovania sa načas zadrhli. Aby sa nám revanšoval za fakt, že sme si nemohli vybrať post ako tretí v poradí, dostali sme ministerstvo navyše,” uviedla v rozhovore pre Denník N Jana Bittó Cigániková. Tvrdenie Jaroslava Naďa hodnotíme ako pravdivé.

vypočítali získalo uviedla


Sporitelia budú mať päť mesiacov čas na to, aby si zvážili, v ktorom fonde chcú pri týchto zmenách byť.

V návrhu zákona o starobnom dôchodkovom sporení ani v mediálnych výstupoch sme toto obdobie mesiacov nenašli. Samotný návrh zákona má nadobudnúť účinnosť 1. novembra 2011, čo by mohlo zhruba zodpovedať dobe piatich mesiacov.


Viete, čo robili Japonci vtedy, keď bola obrovská kríza u nich? Po druhej svetovej vojne samozrejme. Odmontovali z hromadnej dopravy cvikačky a tí, ktorí sa stali nezamestnanými, išli za tie peniaze, čo dostali ako nezamestnaneckú podporu, každý deň ráno na 8 do autobusu a normálne ľuďom ručne cvikali tie lístky. Len aby mali pracovný návyk.

Po skončení druhej svetovej vojny musela japonská ekonomika zápasiť s problémami ako nedostatok jedla, inflácia a nezamestnanosť. Očakávalo sa, že počet nezamestnaných dostiahne 10 miliónov. To sa však nestalo, a to preto lebo nezamestnaní občania našli prácu v neformálnom a poľnohospodárskom sektore. Po druhej svetovej vojne bola oblasť východnej Ázie jediným regiónom, kde sa udržal trvalý ekonomický rast a Japonsko bolo z týchto krajín najúspešnejšie. Od polovice 50-tych rokov až po arabskú ropnú krízu v sedemdesiatych rokoch rástla japonská ekonomika ročnou mierou 10%. Jedným z faktorov , ktoré prispeli k povojnovému hospodárskemu rastu Japonska bol štátom podporovaný kapitalizmus a ochrana domácich firiem, ako aj Kórejská vojna (USA kupovalo od Japonska množstvo tovaru a služieb) a nadbytok vysoko kvalifikovaných pracovníkov. Veľká domáca konkurencia, štruktúra odborov ako aj zmeny v priemyslenej výrobe takisto prispeli k pozitívnemu vývoju povojnovej ekonomiky. Tieto aspekty v kombinácii so stabilnou politickou situáciou a nízkymi vojnovými výdavkami prispeli k tomu, že Japonsko sa dostalo z povojnovej ekonomickej krízy oveľa rýchlejšie ako väčšina iných krajín. Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

nezamestnaných rástla faktorov


Keď sa táto téma otvorila v parlamente, tak do zákona o verejnom obstarávaní predsa bola vsunutá veta alebo ustanovenie, ktoré hovorí o tom, že pokiaľ sú pochybnosti o tom, kto sa zúčastňuje verejného obstarávania, tak vtedy je možné, aby Úrad pre verejné obstarávanie požiadal od takéhoto záujemcu údaje, ktoré budú potvrdzovať pôvod majiteľov a kto je skutočný prijímateľ benefitu z takejto firmy. Zdá sa, že to je málo, že musíme ísť ďalej. Takéto ustanovenie už máme v zákone o verejnom obstarávaní a existujú rôzne mechanizmy ako bojovať so schránkovými firmami.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože nič také ako hovorí Robert Fico nie je v zákone o verejnom obstarávaní, ale obdobná vec akú spomína Fico sa rieši až na 44. prebiehajúcej schôdzi NR SR v predloženej novele. Téma verejného obstarávania sa otvorila viackrát, no ani v jednom prípade nebola vsunutá veta v zmysle o ktorom hovorí premiér Fico. že " pokiaľ sú pochybnosti o tom, kto sa zúčastňuje verejného obstarávania, tak vtedy je možné, aby Úrad pre verejné obstarávanie požiadal od takéhoto záujemcu údaje, ktoré budú potvrdzovať pôvod majiteľov a kto je skutočný prijímateľ benefitu z takejto firmy ". Novela z roku 2013 pridala, len možnosť odstránenia podnikateľa zo zoznamu podnikateľov: "125.V § 134 odseky 2 až 4 znejú: (2) Úrad rozhodne o vyčiarknutí zo zoznamu podnikateľov toho, kto prestal spĺňať podmienky účasti vo verejnom obstarávaní podľa § 26 ods. 1" § 26 odsek 1 však nikde nehovorí, že podmienkou verejného obstarávania je poskytovať informácie o pôvode majiteľov a toho, kto je skutočným prijímateľom benefitu. 25. novembra sa prerokovala novela zákona o verejnom obsratávaní, ktorá sa snaží riešiť problém schránkových firiem. Rokovanie o tomto bode bolo prerušené . „§ 26a Preukazovanie majetkovej účasti (1)Verejného obstarávania sa nemôže zúčastniť a)právnická osoba, ktorá má sídlo v štáte , ktorého právny poriadok neumožňuje preukázať, ktoré fyzické osoby v nej majú kvalifikovanú účasť, b) právnická osoba, v ktorej fyzické osoby majú kvalifikovanú účasť a majú bydlisko v štáte, ktorého právny poriadok neumožňuje takúto kvalifikovanú účasť preukázať alebo c)v ktorej majú kvalifikovanú účasť verejní funkcionári." Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zákone
Novela
§ 26
novela
prerušené


Ešte k tomu valcovaniu - nevalcovaniu. Už v minulom volebnom, teda predtým vo volebnom období, keď bol predsedou vlády Mikuláš Dzurinda, opakovane rokoval s opozíciou, vtedy aj s pánom Mečiarom aj s pánom Ficom.

Dzurinda rokoval s Mečiarom napríklad v otázke referenda o vstupe SR do EÚ.

rokoval s Mečiarom


Tu bol ministrom vnútra pán Kaliňák, policajným prezidentom pán Gašpar a vyšetrovaciemu tímu Gorila, o ktorom aj Fico aj Kaliňák hovorili, že my sa nedotkneme Cattaniho tímu, nebojte sa. Tak vyštvali jedného vyšetrovateľa, dali na divácke násilie, na policajné prezídium, nakoniec radšej odišiel do civilu. Ďalším vyšetrovateľom neustále strpčovali prácu. Pána Holúbeka nezbavili mlčanlivosti.

Keď bol ministrom vnútra Robert Kaliňák a polícii šéfoval Tibor Gašpar, jeden garant vyšetrovania kauzy Gorila odišiel do civilu po tom, čo ho bez udania dôvodu preložili na odbor boja proti extrémizmu. Šéf tímu Gorila Marek Gajdoš opísal viacero zásahov do vyšetrovania. Peter Holúbek nebol zbavený mlčanlivosti, aby mohol v merite veci vypovedať. Výrok Gábora Grendela preto hodnotíme ako pravdivý. Robert Fico pred voľbami 2012 povedal , že „Lipšic – Cattani, postavil tím, ktorý vraj Gorilu vyšetrí. Tak ako som tu, vám hovorím, že ak pôjdeme do vlády, my sa tohto tímu nedotkneme.“ O mesiac neskôr to zopakoval Robert Kaliňák. V roku 2013 z polície odišiel Rudolf Cádra, ktorý bol štyri mesiace garantom tímu Gorila. „ Prvým dôvodom bolo, keď ma z funkcie zástupcu riaditeľa ÚBOK preložili na spomínaný odbor boja proti extrémizmu. A to bez uvedenia dôvodu,” povedal Cádra pre .týždeň. Na spomínanom odbore riešil divácke násilie na futbalových štadiónoch. „ ...je fakt, že moje predstavy o systéme riadenia práce v polícii a spôsobe, akým treba viesť vyšetrovanie, nemali podporu,” popisoval Cádra dôvody odchodu. Bývalý šéf vyšetrovacieho tímu Marek Gajdoš v rozhovore pre DenníkN opisoval , ako mu o deviatej večer volal policajný prezident Tibor Gašpar a „zvýšeným hlasom” mu hovoril, ako si pri žiadosti o zbavenie mlčanlivosti šéfa SIS dovoľuje obchádzať prokurátora. Podľa Gajdoša to bola „už dosť vyostrená situácia.” U Gašpara bol na koberčeku aj za vyjadrenia pre médiá. Neskôr mu v liste napísal , že „ sa to dá vnímať aj tak, že z jeho strany môže ísť o nevhodný nátlak na mňa.” Na stretnutí s Robertom Kaliňákom sa mal minister Gajdoša pýtať, „ ako je to s tým stíhaním (príslušníkov SIS v kauze Gorila), lebo SIS to môže v očiach zahraničných partnerov poškodiť.” Gajdoš tiež uviedol , že mu bolo „ istým spôsobom zasiahnuté do výkonu (mojich) povinností”, keď nedostal od prokurátora možnosť oboznámiť sa s výsluchom ex-agenta SIS Petra Holúbeka. V októbri 2016 oznámil, že odchádza do civilu. „Prácu vyšetrovateľa som vždy mal a stále mám rád, avšak podmienky, v ktorých som sa vzhľadom na prístup viacerých osôb majúcich vplyv na moju prácu a nepriamo aj na jej výsledky ocitol, sú z dlhodobého hľadiska mnou subjektívne netolerovateľné,“ vysvetľoval Od tri roky neskôr do civilu odišiel aj Gajdošov nástupca Lukáš Kyselica. „ Roky som znášal tlaky, lietal ako handra, pozrite sa, ako opotrebovane vyzerám, a to mám 42 rokov,” uviedol , keď odchádzal. Keď vyšetrovatelia žiadali o zbavenie mlčanlivosti ex-agenta SIS Petra Holúbeka, špeciálny prokurátor ich žiadosť stopol.

povedal zopakoval odišiel bol povedal riešil popisoval opisoval bola bol napísal mal uviedol vysvetľoval uviedol žiadali


... realitou je, že minulá vláda (v roku 2011, pozn.) a pán Švejna, vy ste hlasovali ako poslanec vašej koalície za to, aby sa znížili podielové dane z vyše 70 na tých 65% dnes.

Peter Kažimír správne uvádza, že k zníženiu podielovej dane zo 70,3% na 65,4% došlo v roku 2011, teda počas vlády Ivety Radičovej. Túto zmenu prinieslo schválenie 735 uznesenia NR SR (dostupné tu ) zo dňa 1. decembra 2011, konkrétne zmena v §2 zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve.

tu hlasoval


70 000 žien ročne zomrie na svete práve kvôli nelegálnym potratom.

Odhady WHO z roku 2017 hovoria o hornej hranici počtu žien, ktoré zomrú v súvislosti s nelegálnymi a neodborne vykonanými potratmi, na úrovni 39-tisíc. Iná štúdia uvádza pre rok 2014 odhad 193-tisíc. Lucia Ďuriš Nicholsonová čerpala policy paper-a, ktorý sa odvoláva na dáta WHO z roku 2009. Keďže pri uvedených číslach ide odhady a skutočné počty - ani ich rámce - nie je možné zistiť presne, hodnotíme takéto kategorické tvrdenie Lucie Ďuriš Nicholsonovej ako neoveriteľné. Podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie je 4,7 až 13,2 percent materských úmrtí spôsobených neodbornými a nebezpečnými potratmi. Jednou z hlavných príčin rozhodnutia sa pre ne sú reštriktívne zákony. V roku 2017 zomrelo kvôli komplikáciam pri tehotenstve a pôrode 295-tisíc žien. Vychádzajúc z odhadu tak v súvislosti s nelegálnymi potratmi zomrelo v roku 2017 13 865 až 38 940 žien. Správa WHO z roku 2011 odhadovala pre rok 2008 počet úmrtí kvôli nelegálnym potratom na úrovni 47-tisíc. Pre rok 2003 uvádzala odhad 56-tisíc a pre 90. roky údaj 69-tisíc. Iná štúdia - publikovaná v roku 2014 v prestížnom žurnáli Lancet - uvádza odhad svetových úmrtí spôsobených neodbornými a nebezpečnými potratmi na úrovni 193-tisíc. „V mojom výroku som neuviedla, že by malo ísť o tohtoročný údaj,” napísala Lucia Ďuriš Nicholsonová portálu Demagóg.SK. Údaj 70-tisíc čerpala zo policy review Guttmacher Institute z roku 2009, ktorá sa pri ňom odvoláva na Svetovú zdravotnícku organizáciu. „Aj podľa samotného WHO však štatistiky ovplyvňuje nesprávna klasifikácia a nedostatočné nahlasovanie úmrtí príbuznými či zdravotníkmi, a to najmä pre náboženské a kultúrne vnímanie potratov v niektorých krajinách. Úmrtia v dôsledku potratov tak môžu byť obzvlášť podceňované,” dodala.

odhadov zomrelo odhadovala uvádza review


...pripojenie sa k euróspkemu stabilizačnému finančnému nástroju, ktorý ma garantovať obrovskú čiastku vyše 400 miliárd eur na prípadnú záchranu štátov, ktoré by boli v ohrození, pripojenie sa k takémuto ochrannému valu je zásadné rozhodnutie.

Štáty Eurozóny majú k Európskemu finančnemú stabilizačnému mechanizmu (European Financial Stability Facility - EFSF) prispieť sumou 440 miliárd eur. Ďalších 60 prispeje Európska únia a 250 Medzinárodný menový fond ( .pdf ).

.pdf


Pán predseda, vy sa obrátili na Ústavný súd, že či prezident môže alebo musí vymenovať generálneho prokurátora. A na základe podnetu opozície Ústavný súd povedal, že prezident môže odmietnuť Čentéša.

Podobný výrok sme už overovali v relácií 9.6.2013 :

Právo prezidenta nevymenovať Národnou radou zvoleného kandidáta na generálneho prokurátora, i keď za striktne určených podmienok, prezidentovi prisúdil ÚS SR svojim rozhodnutím vo veci návrhu podaného skupinou poslancov dnešnej opozície z októbra 2012, v ktorom píše:

"Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. "

Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky).

Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné."

rozhodnutím


Ako je to možné, že keď sme odovzdávali krajinu, bol najvyšší hospodársky rast v Európskej únii a zrazu začína ten hospodársky rast spomaľovať. No odpoveď je jasná, lebo zastavili veľké verejné investície.

ŠÚ SR zrevidoval v rýchlom odhade aj údaje o raste z predchádzajúcich štvrťrokov, keď bol ešte premiérom R. Fico. V prípade ak HDP bolo korigované rovnako aj pre prvý ako aj druhý polrok roku, neexistuje v tomto prípade súvislosť medzi znižovaním štátnych investícií a znižovaním HDP za Ficovho predpokladu, keď minulá vláda mala podporovať rast HDP cez veľké investície a súčasná už nie.

ŠÚ SR


Vláda I. Radičovej významne znižuje príspevok za poistencov štátu, čo znamená obrovský výpadok peňazí pre zdravotníctvo;

Vláda I. Radičovej znížila zdravotné odvody (či "významne", necháme na posúdení každého) za poistencov štátu zo 4,78% na súčasné 4% (stanovené v zákone o zdravotnom poistení , par. 12). Koncom roku 2011 v parlamente neprešiel návrh na zvýšenie navrhovanej sumy odvodov na 4,37%. INEKO:

zákone o zdravotnom poistení
neprešiel návrh
INEKO:
Podľa údajov HPI


Celý svet hovorí jednoznačným hlasom až na pár výnimiek, že Rusko musí stiahnuť svoje vojská za hranice z roku 1991, tzn. celý Donbas a celý Krym zároveň celý svet jednoznačne povedal, že Rusko musí zaplatiť za škody, ktoré napáchali na ukrajinských civiloch a na ukrajinskej zemi. V tej rezolúcii je takisto napísané, že je tam podpora pre vytvorenie špeciálneho tribunálu, ktorý bude súdiť vojnové zločiny, ktoré pácha Rusko na Ukrajine.

Za rezolúciu OSN z 23. februára 2023, ktorá vyzvala Rusko na stiahnutie všetkých jednotiek z územia Ukrajiny, hlasovalo 141 členských štátov OSN. Proti bolo 7 členských štátov OSN, ako napríklad KĽDR, Sýria, či Bielorusko. Zvyšných 32 členských štátov sa zdržalo hlasovania, medzi nimi aj Čína a India. Ruské vojenské jednotky sa podľa rezolúcie majú stiahnuť za medzinárodne uznané hranice Ukrajiny, čiže aj z Krymu a Donbasu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V rezolúcií sa nepíše o tom, že Rusko musí zaplatiť za škody, ktoré napáchalo na Ukrajine, spomína sa však nutnosť vyvodenia zodpovednosti za spáchané zločiny.

Schválená rezolúcia obsahuje vyhlásenie, ktoré hovorí o potrebe zabezpečiť vyšetrovanie a potrestanie najzávažnejších trestných činov podľa medzinárodného práva. Má sa tak stať prostredníctvom spravodlivého a nezávislého vyšetrovania na národnej alebo medzinárodnej úrovni. Nehovorí o vytvorení špeciálneho tribunálu, ktorý by súdil iba vojnové zločiny Ruska na Ukrajine.

OSN zdržalo Krymu rezolúcií obsahuje


...my sme v Bratislavskom kraji mali jedného (poslanca VÚC, pozn.), teraz máme piatich, ak sa nemýlim, SaS-ka ta má tuším dvoch v tejto chvíli. Celkovo na celom Slovensku má 15 poslancov, (...).

Vo volebnom období 2013-2017 mala strana Smer-SD v zastupiteľstve Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) naozaj iba jedného svojho kandidáta. V roku 2017 sa dostalo do zastupiteľstva BSK šesť poslancov za koalíciu, ktorej bola súčasťou aj strana Smer-SD, pričom piati poslanci boli kandidátmi Smeru-SD. S podporou SaS sa do zastupiteľstva dostalo 17 poslancov, z toho traja sú priamo kandidátmi SaS. V celoslovenskom merítku obsadila SaS 15 poslaneckých miest. Až na nepresnosť v počte poslancov SaS v zastupiteľstve BSK sú uvedené údaje správne a preto hodnotíme výrok ako pravdivý. Podľa údajov Štatistického úradu bol vo volebnom období (2013 – 2017) za stranu SMER-SD do zastupiteľstva Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) zvolený jeden kandidát. V týchto voľbách nominovala spomínaná strana svojich kandidátov do zastupiteľstva BSK samostatne. V posledných župných voľbách, ktoré sa konali 4. novembra 2017, však nominovali v danom kraji zástupcov v koalícii so stranami Most - Híd, SDKÚ-DS, Strana zelených, SKOK-ELD a Starostovia a nezávislí kandidáti. Z tejto koalície bolo do zastupiteľstva zvolených šesť poslancov. Podľa zoznamu kandidátov na poslancov tak päť zvolených poslancov je kandidátom strany Smer-SD, kým Petra Pilinského nominovala niektorá z ďalších strán. Strana Sloboda a Solidarita (SaS) v tomto kraji nominovala kandidátov na poslancov zastupiteľstva vo volebnej koalícii so stranami a hnutiami KDH, NOVA, OKS, OBYČAJNÍ ĽUDIA a nezávislé osobnosti, SMK-MKP, Zmena zdola a DÚ. Za túto koalíciu bolo do zastupiteľstva BSK zvolených 17 poslancov. V koalíciách s rôznymi ďalšími stranami nominovala SaS poslancov do zastupiteľstiev všetkých samosprávnych krajov. Za tieto koalície bolo do jednotlivých zastupiteľstiev zvolených celkovo 105 poslancov. Samotná strana Sloboda a Solidarita deklaruje, že do zastupiteľstiev bolo zvolených celkovo 15 kanidátov samotnej SaS, do zastupiteľstva v Bratislave sa dostali traja kandidáti za SaS. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov
bolo
zoznamu kandidátov
bolo
Sloboda a Solidarita


Funguje to (zákaz prieskumov verejnej mienky určitú lehotu pred voľbami, pozn.) v mnohých štátoch Európskej únie.

Na základe dvoch štúdií, sa počet krajín s obmedzením volebných prieskumov určitý čas pred voľbami vyskytuje v 10 až 15 krajinách EÚ. Takéto množstvo krajín možno považovať za mnoho. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa prieskumu (s. 7-8) The Freedom to Publish Opinion Poll Results , až 10 krajín EÚ malo zákaz určitý čas pred voľbami zverejňovať výsledky prieskumov. Podľa tohoto prieskumu 8 krajín EU, medzi nimi aj Slovensko takéto obmedzenie nemalo. Prieskum bol vykonávaný v roku 2012 a nazhŕňal všetky krajiny EÚ. Podľa Oireachtas Library & Research Service (február 2009, s. 2, 15-16) je zákaz zverejňovania prieskumov verejnej mienky posledné hodiny a dni pred voľbami bežné vo väčšine krajín EÚ, Len 11 krajín z bývalej EÚ 27 nemalo žiadne obmedzenie zverejňovania volebných prieskumov pred alebo počas volieb. Prehľad je uvedený v tabuľke 8. na stane 16. "Given the level of accuracy opinion polls attain it may not be surprising that the publication of poll results are banned in most European countries in the final days and hours before an election. ... Within the EU 27 most countries have a ban on the publication of opinion polls, ranging from 24 hours to one month prior to voting. Only three countries; Italy, Slovakia and Luxembourg have bans of more than seven days . Table 8 shows that within the EU member states, 11 have no ban on the publication of opinion polls prior to elections, five have a ban of between 24 and 48 hours and four have a ban of between five and seven days , Italy and Slovakia have ban of 14 or 15 days and Luxembourg has a ban of one month. In both Belgium and France the bans on publishing opinion poll results have been repealed or reduced following court rulings which concluded that these restrictions were in violation of article 10 of the European Convention on Human Rights. There had been a ban on publishing polls for 30 days in Belgium and in France it was reduced from seven days to 24 hours. The Portuguese ban has been reduced from seven days to 48 hours and the Italian ban was reduced from 28 days. The Greek ban was also reduced from 15 days to one day in 2008 " Na Slovensku už zákaz zverejňovania prieskumov 14 dni pred voľbami neplatí. CHANGENET , 2013: "Zákony o voľbách do NR SR a o voľbách do Európskeho parlamentu v súčasnosti zakazujú zverejňovanie výsledkov prieskumov iba v deň volieb. Zákon o voľbe prezidenta zakazuje okrem toho zverejňovanie výsledkov prieskumov tri dni pred termínom volieb a zákon o voľbách do orgánov samosprávy obcí sedem dní pred termínom volieb. Zákon o voľbách do orgánov samosprávnych krajov sa možnosti zverejňovania výsledkov volebných prieskumov nedotýka vôbec." Dátum zverejnenia analýzy: 09.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prieskumu
Oireachtas Library & Research Service
CHANGENET


Je nemysliteľné, aby priamo poslanec NR SR a župan mal firmu, ktorá od nominanta Smeru-SD dostane dotáciu 11 miliónov eur.

Predseda PSK (konkrétne firmy, v ktorých je spoluvlastníkom) dostali v roku 2013 doplatok na roky 2014-2026 na výrobu elektriny zo slnečnej energie od URSO. V mene URSO podľa zákona konal jeho predseda a nominant Smeru- SD Jozef Holjenčík. Tento doplatok však dostal na základe zákonnej povinnosti URSO takýto doplatok poskytnúť,nie na základe dotácie z vôle predsedu URSO. Doplatok bol poskytnutý v danom roku desiatkam ďalších firiem. Cena doplatku bola v nami zistených prípadoch väčšinou vyššia, ako dostali firmy predsedu PSK. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Predmetný výrok poslanca NRSR Pčolinského sme zaznamenali na tlačovej besede 14. februára 2017. Podľa zákona č. 250/2012 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach na základe paragrafu 5 odseku 6 písmena b "predseda rozhoduje v prvom stupni v konaniach podľa § 13 ods. 1 písm. e) a g) a § 14 ." V paragrafe 14, odseku 11 predmetného zákona sa uvádza : " Úrad v cenovom konaní schváli alebo určí cenu regulovanému subjektu vydaním cenového rozhodnutia. Úrad môže v cenovom rozhodnutí schváliť alebo určiť aj podmienky uplatnenia ceny. Súčasťou odôvodnenia cenového rozhodnutia je aj vyhodnotenie vplyvu ceny na jednotlivé skupiny odberateľov. Cenové rozhodnutie podpisuje predseda úradu a podpredseda úradu." Na základe zákona teda môžme poznamenať, že o rozhodnutie podľa paragrafu 14, odseku 11 predmetného zákona vykonal predseda URSO, toho času nominant Smeru- SD Jozef Holjenčík. Tvrdenie o " dotácii " si zrejme poslanec Pčolinský vyvodil z rozhodnutia URSO 0651/2014/E-OZ. V ňom sa píše, že :" Pre regulovaný subjekt 1. FVE HUMENNÉ s.r.o., Dostojevského 4532/67, 058 01 Poprad, IČO 45 918 643 úrad s c h v a ľ u j e na roky 2014 až 2026 pevnú cenu elektriny pre stanovenie doplatku vo výške 382,61 eura/MWh , vyrobenej zo slnečnej energie v zariadení výrobcu elektriny Fotovoltická elektráreň Humenné - 1. FVE HUMENNÉ s celkovým inštalovaným výkonom 998,2 kW, umiestnenom v k. ú. Humenné na pozemkoch s parc. č. 5367/17 a 5367/22." Rovnako úrad rozhodol, aj ohľadom firmy 2.FVE Humenné. Spoluvlastníkom spomínaných firiem je predseda PSK Peter Chudík. Celkovú sumu " dotácie " si Pčolinský vyrátal z predpokladaného ročného množstvo elektriny, na ktoré sa uplatní doplatok, uvedeného v rozhodnutí úradu. Úrad však takúto " dotáciu " súvisiacu s výrobou slnečnej energie v danom roku schválil niekoľkým desiatkam ďalších subjektov . Napríklad firma 1. Fotovoltaická, s.r.o., Dolné Rudiny 15, 010 01 Žilina, dostala doplatok vo výške 425,12 eura/MWh , firma E K O P R O G R E S " - výrobné družstvo, Zamarovská 260, Zamarovce, 911 05 Trenčín, dostala doplatok vo výške 430,72 eura/MWh, alebo firma A STEEL s.r.o., Popradská 56/B, 040 11 Košice, I, ktorá dostala doplatok vo výške 430,72 eura/MWh. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali paragrafu uvádza rozhodnutia firmy je subjektov doplatok doplatok doplatok


Klamali od prvého dňa, kedy kauza vypukla. To znamená, zmluva nebola zrušená s tou predchádzajúcou firmou, nikdy nebol urobený výber. Tvrdili, že dali ponuku v roku 2008, kedy ešte pán Ščurko budovu ani nevlastnil, tak samozrejme nemohol dať ani ponuku.

HNonline : "Riaditel 'danovákov' Miroslav Mikulcík tvrdí, že im priestory nedaleko letiska v Košiciach odporucila pracovná skupina ministerstva financií ešte v roku 2008. V zápisnici z marca toho roku sa však nikde neuvádza, že by skupina odporucila na prenájom spomínanú budovu." Podobne píše aj SME : "Miroslav Mikulcík aj Šcurko tvrdia, že budovu prenajali na základe rozhodnutia ministerstva financií ešte z roku 2008, ked riaditelstvo viedol nominant Smeru. Teraz sa vraj len vrátili k pôvodnému plánu. Dokumenty, ktoré ukážu, ako si riaditelstvo vybralo Šcurkovu budovu, zatial daniari neposkytli." Dokumenty, ktoré by potvrdzovali alebo vyvracali vyššie uvedené tvrdenia sa nám nájst nepodarilo. Taktiež sme nenašli informáciu o tom, od kedy je majitelom budovy v Košiciach pán Šcurko.

HNonline SME


Nehovoriac o tom, že v treťom kvartáli minulého roka, to znamená vtedy, keď kulminovala, dá sa povedať tá migračná kríza, tak vtedy viete koľkí ľudia požiadali na Slovensku o azyl? 15.

V treťom kvartáli roku 2015 zaznamenalo Slovensko, ako B. Bugár uviedol, celkom 15 žiadostí o azyl. Spomedzi krajín Európskej únie bol počet žiadateľov najnižší práve na Slovensku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

žiadostí požiadalo


Nedávno bol zverejnený globálny rebríček konkurencieschopnosti, zo 144 krajín sme po 16 rokoch na 78. Rebríčku, Slovensko. Česi má 46. miesto. Maďari zmietaní krízou majú 63. miesto.

Ľ. Vasilišin správne uvádza postavenie Slovenska, Česka a Maďarska v rebríčku merania konkurencieschopnosti v roku 2013. Slovensko sa prvýkrát hodnotilo pred 16 rokmi. Vasilišin neuvádza úplne presný počet hodnotených krajín. Tých nie je 144 ale o štyri viac. Podstata výroku je však pravdivá, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Rebríček (.pdf) konkurencieschopnosti The Global Competetivness Report 2013-2014 hodnotí 148 krajín. Dáta zodpovedajú februáru a aprílu 2013. Slovensko sa v tomto hodnotení umiestnilo na 78. priečke. Česká republika sa umiestnila na 46. priečke a Maďarsko na 63. priečke. The Global Competetivness report 2012-2013 hodnotila 144 krajín. Podľa tohoto merania, sa Slovensko umiestnilo na 71. mieste, čo bolo najhoršie umiestnenie od zaradenia Slovenska do hodnotenia, od roku 1997. Hodnotenie 2013-2014 (78. pozícia) je teda rovnako najhoršie umiestnenie od roku 1997. Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Rebríček najhoršie


...zrušenú výzvu bola vyhlásená v máji 2016 a boli v júli prijímané projekty a je 35 dní na to, aby boli vyhodnotené a vyhodnocie obdobe trvalo 350 dní.

Výzva na predkladanie projektov bola vyhlásená v máji 2016, pričom podľa dostupných informácii ukončenie prijímania projektov bolo neskôr než v júli, takže údaj 350 dní nesedí. Deklarovaných 35 pracovných dní síce nie je zakotvených v právnom predpise, ale upravuje ho sama výzva na predkladanie projektov. Hoci údaj o skutočnom trvaní vyhodnocovacieho obdobia presne nesedí, no Grohling pravdivo poukazoval na enormné prekročenie lehoty, preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Výzva na predkladanie projektov slúži pre žiadateľov o nenávratné finančné prostriedky (ŽoNFP) zo štrukturálnych fondov Európskej únie Ministerstvo školstva počas mandátu Petra Plavčana vypísalo dve veľké výzvy na predloženie prejektov. Jedna bola určená na Dlhodobý strategický výskum (DVS – kód: OP VaI-VA / DP /2016/1.2.1-03) a druhá na Priemyslené výskumno-vývojové centrá (PVVC), obe vo výške takmer 300 miliónov eur. Po kritike zo strany opozície, médií i Európskej komisie, sa ukončená výzva PVVC prešetruje (niektoré firmy už podpísali zmluvu na príspevky), výzva DVS však bola zrušená ešte pred uzatvorením zmlúv. Vyhlásenie výzvy DSV bolo avízované na webových stránkach OP VaI 31. mája 2016 spolu s dátumom konečnej uzávierky výzvy 31. decembra 2016. Vo výzve ( .pdf , s. 6) je upresnená jej forma ako "...otvorená výzva, tzn. že jej uzatvorenie je limitované vyčerpaním finančných prostriedkov a nie časovým ohraničením. Schvaľovanie žiadostí o NFP prebieha systémom hodnotiacich kôl („posudzovaných časových období“). ... Prvé posudzované časové obdobie má dátum uzávierky dňa 31.10.2016 a každé ďalšie posudzované obdobie bude mať dátum uzávierky k poslednému pracovnému dňu každého druhého nasledujúceho mesiaca až do vyčerpania alokácie určenej na výzvu." Vo výzve sa tiež deklaruje vydanie rozhodnutia najneskôr v termíne do 35 pracovných dní od konečného termínu príslušného hodnotiaceho kola. V prípade spomínanej výzvy by teda vyhodnotenie malo byť realizované do 35 pracovných dní od 31. decembra 2016 (čiže približne v druhej polovici februára 2017). V zákone č. 292/2014 Z. z. o príspevku poskytovanom z európskych štrukturálnych a investičných fondov a o zmene a doplnení niektorých zákonov však táto lehota nie je vymedzená. 11. mája 2017 bola na stránkach Operačného programu Veda a Inovácie (OP VaI) zverejnená informácia, že v prípade výzvy na podporu DSV "... prebieha v súčasnosti odborné hodnotenie ŽoNFP. Ukončené by malo byť v najbližších týždňoch." 10. júla 2017 médiami prebehla informácia, že rektori poslali ministrovi otvorený list z dôvodu toho, že ich projekty boli zamietnuté. Informácia o zamietnutí bola zverejnená 27. júna 2017 avšak zoznam projektov, ktoré získali finančné prostriedky ministerstvo nezverejnilo . Trend zverejnil 13. augusta 2017 zoznam, ktorý hovorí o projektoch, ktoré boli v rámci výzvy úspešné. Správa ministerstva školstva z 15. augusta 2017 uvádza, že: "Hodnotiaci proces v rámci výzvy DSV nebol ukončený a pred odborným hodnotením boli ešte projekty z druhého kola výzvy. Projekty z prvého kola boli ešte predmetom preverovania splnenia podmienok udelenia príspevku." To znamená, že v auguste 2017 stále nebola výzva riadne vyhodnotená. "Výzva na predkladanie Žiadostí o nenávratný finančný príspevok na podporu dlhodobého strategického výskumu a vývoja v oblastiach špecializácie RIS3 SK (DSV), bola 18. septembra 2017 zrušená novovymenovanou ministerkou Martinou Lubyovou," informovalo ministerstvo školstva . Od celkovej uzávierky výzvy (druhého kola) 31. decembra 2016 do jej zrušenia 18. septembra 2017 prebehlo približne 260 dní. Od uzávierky prvého hodnotiaceho kola 30. októbra 2016 ubehlo asi 320 dní. Lehota 35 pracovných dní na rozhodnutie nie je zakotvená v zákone, uverejnená býva vo výzve k predkladaniu projektov. Neexistuje štatistika, ktorá by sledovala priemernú dĺžku vyhodnocovacieho obdobia. Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dve veľké výzvy
webových stránkach
.pdf
č. 292/2014
stránkach
zverejnená
nezverejnilo
Trend
Správa
ministerstvo školstva


No áno, ale ak použil a využil a zneužil povedzme lídra najsilnejšej opozičnej strany a dal ho na billboardy.

SaS v kampani použila aj billboard s nápisom "Aj Fico sa zúčastní referenda " .

billboard s nápisom


V dôsledku toho, že Slovensko počas krízy za vlády Roberta Fica, malo najvyšší nárast verejných výdavkov spomedzi všetkých krajín európskej 27-čky.

Výrok je neoveriteľný z nedostatku dohľadataľných údajov. Nevieme vyhľadať prehľad výdavkov krajín v absolútnych číslach, preto nedokážeme overiť reálny nárast výdavkov. Prinášame preto len prehľad výdavkov v pomere ku HDP v kritických rokoch. Zvýraznené sú krajiny s najväčším nárastom výdavkov v pomere ku HDP. Percentuálne vyjadrenie nie je vhodným merítkom, pretože je skresľované možným poklesom výkonu ekonomiky a teda aj prijímovej stránky. Podľa tohoto vyjadrenia by krajina s nulovým navýšením verejných výdajov ale s poklesom na prijímovej stránke mohla byť zaradená medzi krajiny kde mal nastať nárast verejných výdavkov, čo by bolo nepravdivé. Prehľad vývoja verejných výdavkov krajín EÚ (v % HDP) v období rokov 2007-2010:

Eurostat, .pdf, strana 2


Figeľ: ...jeho výsledkom napríklad je aj posunutie šéfa SNS medzi miliardárov v rebríčku, ktorý je hodnotený v česko-slovenskom priestore.

Časopis Týden zaradil Jána Slotu na 18. až 19 miesto najbohatších ľudí v ČR a SR. Ján Slota s tým nesúhlasí. Denník Sme a videoreportáž priniesli jeho odmietavú reakciu.

Denník Sme
a videoreportáž


Ministerstvo vnútra vypísalo v pondelok 25. januára 2016 tender na vybudovanie a správu systému na odhaľovanie dopravných priestupkov za 140 miliónov eur bez DPH. Celkovo by malo ísť do konca roka o 739 radarov, ktorých počet sa rozšíri až na 1300. Keďže je údaj, ktorý povedal Danko, približne rovnakej sumy, hodnotíme výrok ako pravdivý. Nový priestupkový systém pozostáva z IT systému na vyhodnocovanie údajov a automatické zasielanie pokút, rozmiestnenia 739 radarov do konca roka a celkovo by malo ísť až 1300 radarov, ktoré budú po celom Slovensku. Systém využíva inštitút objektívnej zodpovednosti držiteľa vozidla za priestupky. Celková cena 140 miliónov eur sa skladá z prípravy a vybudovania systému za 40 miliónov eur, 75 miliónov eur za správu na 16 rokov a 25 miliónov eur za opciu na predĺženie kontraktu o ďalších 5 rokov. Podľa eTrend.sk : "Slovenské ministerstvo vnútra v oznámení o vypísaní verejnej súťaže odhadlo, že príprava a vybudovanie systému vyjde na 40 miliónov eur bez dane z pridanej hodnoty a 75 miliónov eur bude stáť jeho samotná správa. Štát uzatvorí zmluvu s víťazom tendra na 16 rokov, v prípade využitia opcie a predĺženia kontraktu o päť rokov mu zaplatí ďalších 25 miliónov eur."

systém rozmiestnenia cena správu eTrend.sk


Pretože rastie počet krádeží, pretože kriminálnici sú púšťaní z basy.

Podľa posledných dostupných štatistík z augusta 2024 bol od začiatku účinnosti Trestného zákona registrovaný menší počet trestných činov krádeže, ako v porovnateľnom období predchádzajúceho roka. Novela Trestného zákona však znížila výšku škody, čím z krádeží do výšky 699 € spravila priestupky. Na štatistiku ohľadom priestupkov krádeže sme sa preto prostredníctvom zákona o slobode informácií obrátili na ministerstvo vnútra, ktoré nás však informovalo, že nám takúto štatistiku poskytnúť nevie. Z poskytnutých dát vyplýva, že celkový počet priestupkov výrazne stúpol. Keďže nevieme, o koľko vzrástol počet krádeží klasifikovaných ako priestupky, hodnotíme výrok Michala Šimečku ako neoveriteľný.

Novela Trestného zákona nadobudla účinnosť od 6. augusta tohto roka. Okrem iného upravila vymedzenie spáchanej škody, konkrétne sa zvýšila hranica malej škody z 266 € na 700 €. To v praxi znamená, že ak by zlodej ukradol tovar v hodnote 300 € pred účinnosťou novely, skutok by bol považovaný za trestný čin. Aktuálne, keďže škoda neprevyšuje hranicu malej škody, by bol skutok vyhodnotený ako priestupok.

Ministerstvo vnútra vedie štatistiku kriminality podľa typu trestných činov, ktorú aktualizuje na na mesačnej báze. Z nej vyplýva, že za august 2024, ktorý bol prvým necelým mesiacom, kedy bola novela účinná, stúpol počet trestných činov krádeže z 8 268 ( .csv ) na 8 475 (. csv ), teda o 207. V porovnateľnom období za rok 2023 stúpol počet trestných činov krádeže z 9 436 (. csv ) na 10 721(. csv ), teda o 1 285 trestných činov. Celkovo v auguste 2024 pribudlo 322 trestných činov v rámci majetkovej kriminality, v tom istom období v roku 2023 to bolo 1 564.

V dôsledku zníženia hranice škody však krádeže v hodnote od 266 € do 700 €, ktoré sa pred novelou považovali za trestné činy, spadli do kategórie priestupkov. Nárast kriminality na úseku priestupkov preto očakáva aj riaditeľ odboru poriadkovej polície Prezídia Policajného zboru Stanislav Hromádka.

Pre informáciu ohľadom počtu priestupkov sme sa cez zákon o slobode informácií obrátili na ministerstvo vnútra. Ministerstvo nás informovalo, že nám nevie posktytnúť priestupky len za „krádež", uviedlo však, že v období od 1. augusta do 26. septembra 2024 evidujú celkovo 9 314 priestupkov. V porovnateľnom období za predchádzajúci rok to bolo 7 771. Počet priestupkov tak výrazne stúpol, keďže ministerstvo neposkytlo, koľko priestupkov sa týkalo krádeží, nevieme vyhodnotiť, ako novela Trestného zákona ovplyvnila celkovú kriminalitu v tejto oblasti.

Zvýšenie počtu krádeží za posledné obdobie avizujú aj obchodné zväzy a reťazce. Malo by ísť najmä o drahší luxusnejší tovar, no v sociálne slabších regiónoch aj o krádeže lacnejších tovarov určených na dennú spotrebu. Na zvýšený nárast krádeží upozornil napríklad maloobchodný reťazec Billa, či Exisport.

Marek Kravjar, hovorca maloobchodného reťazca Billa Slovensko informoval, že „Billa Slovensko zaznamenala zvýšený nárast krádeží, najmä drahšieho tovaru a vo väčších množstvách,“ pričom taktiež uviedol, že jednou z príčin môže byť aj novela Trestného zákona.

Majiteľ Exisportu Peter Vaľo upresnil, že úbytok drahšieho tovaru je viditeľný počas priebežných inventúr, pričom tento tovar mizne čoraz rýchlejšie.

Vaľo taktiež upozornil , že polícia obchodníkov od nahlasovania priestupkov krádeží odhovára. „Odhovárajú nás, že je to na dlhé riešenie, že to bude dlho trvať. My sa potrebujeme venovať predaju tovaru a nie chodením po výsluchoch po polícii. V tomto prípade podporu polície nemáme,“ povedal pre TV Markíza.

Nárast krádeží, ktorý sa pri inventúrach ukázal, potvrdila aj hovorkyňa spoločnosti Decathlon Martina Branišová. Podľa jej slov spoločnosť eviduje len v bratislavskej predajni straty v hodnote desiatkach tisíc.

Obchodné reťazce Lidl a Kaufland naopak neregistrujú enormne zvýšené úbytky tovarov vo svojich predajniach, no aj napriek tomu zaviedli preventívne, ochranné opatrenia.

Minister spravodlivosti Boris Susko s vyjadreniami obchodných zástupcov nesúhlasí, pričom namieta, že za tri týždne od začiatku účinnosti novely nie je možné vytvoriť relevantné štatistiky ( 2:10 ). Poslanec Smeru Tibor Gašpar tvrdí , že údaje reťazcov o krádežiach sú založené na pocitoch a v skutočnosti kriminalita klesla.

Novela trestného zákona okrem výšky škody zmenila aj podmienky, za akých podmienok je umožnené občanovi, ktorý je vo výkone trestu, udeliť alternatívu v podobe domáceho väzenia.

STVR v auguste informovala , že na základe rozkazu ministerstva spravodlivosti, ktorý stanovuje podmienky prepustenia z ústavu na výkon trestu odňatia slobody, sa môže do domáceho väzenia dostať až 9-tisíc odsúdených.

Minister spravodlivosti Boris Susko hovorí o klamstvách. „Určite to však nebudú tisíce, náš odhad hovorí, že by to malo byť plus-mínus do 200 ľudí," upozornil minister spravodlivosti. Podľa jeho slov by sa k relevantným číslam mal dostať rezort do niekoľkých týždňov.

Podľa štátneho tajomníka ministerstva spravodlivosti Michala Sedliaka každý mesiac splní podmienku asi 20 až 30 odsúdených. „Riaditelia to prehodnotia a možno u piatich podajú návrh, ale aj to nevieme, či súdy rozhodnú a tieto osoby budú prepustené,“ priblížil.

V médiách rezonoval najmä prípad dvojice odsúdených podvodníkov, ktorá sa v dôsledku novely Trestného zákona dostala na slobodu. Podvodníci v roku 2023 podvodne vylákali od pána Jozefa z Gelnice 83-tisíc €. Dvojica dostala pôvodne nepodmienečné tresty odňatia slobody na niekoľko rokov. Po ich odvolaní sa Krajský súd v Košiciach s ohľadom na novelu Trestného zákona zrušil rozsudok okresného súdu a prepustil ich na slobodu.. Za mreže sa však vrátili po piatich dňoch, keď za ďalší zločin putovali opäť do väzenia.

Aktualizácia z dňa 4. 10. 2024: Do odôvodnenia sme pridali vyjadrenie ministerstva a doplnili informáciu o celkovom počte priestupkov od nadobudnutia účinnosti Trestného zákona, ktoré nám ministerstvo poskytlo.

Trestného zákona
nadobudla
ukradol
.csv
csv
csv
csv
očakáva
avizujú
Billa Slovensko
Exisportu
upozornil
spoločnosti Decathlon
Lidl a Kaufland
2:10
tvrdí
zmenila
informovala
hovorí
dostala


A preto aj veľmi vítam inú spoluprácu V4 v tejto oblasti, že aj Slovensko, aj Česko, aj Poľsko chcú pomôcť Maďarom v tejto misii (ochrane hraníc a riešení problémov spojených s ľuďmi, čo ich prekračujú, pozn.).

Spoluprácu pri riešení utečeneckej krízy deklarovali krajiny V4 už v septembri 2015 v Spoločnom prehlásení , kde vyjadrili svoju podporu Maďarsku, ktoré patrí medzi najviac zasiahnuté krajiny a taktiež sa vyjadrili, že sú ochotní pomôcť. Česká republika už podnikla prvé kroky. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Spoločnom prehlásení
vyjadril
októbri
13. októbra
ČTK
SITA
Poľsko
vyslalo


Veď my sme hlasovali za voľby, aj májový termín aj júnový termín. V parlamente náš poslanec Tomáš Valášek hlasoval za tie najskoršie termíny volieb.

V decembri 2022 vyslovil parlament nedôveru vláde Eduarda Hegera. Na základe tohto rozhodnutia prebehlo v parlamente hlasovanie o určení termínu pre predčasné voľby, ktoré sa uskutočnilo 31. januára 2024. Navrhované mesiace na konanie volieb boli tri: máj , ktorý navrhol Robert Fico, jún , ktorý predložil Peter Pellegrini, a nakoniec september , ktorý bol schválený s podporou 92 poslancov. Tomáš Valášek hlasoval za júnový a septembrový termín, no pri májovom návrhu sa zdržal hlasovania - výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Po vytýčení termínu predčasných volieb poverila prezidentka kabinet vládnutím do predčasných volieb, avšak po odchode viacerých ministrov požiadal predseda vlády Eduard Heger 7. mája 2023 prezidentku o vymenovanie úradníckej vlády.

vyslovil uskutočnilo máj jún september poverila


Vy nemôžete zasahovať do telesa cesty ako obec, keď to patrí VÚC.

Zo Zákona o obecnom zriadení vyplýva, že obec "zabezpečuje výstavbu a údržbu a vykonáva správu MIESTNYCH komunikácií" (Zákon 369/1990 Zb. § 4, ods. 3 pís. f). Podľa Zákona o pozemných komunikáciách sú zase za údržbu cesty zodpovední jej vlastníci a správcovia, pričom "Cesty II. triedy a III. triedy (...) sú vo vlastníctve samosprávneho kraja" . (Zákon 135/1961 Zb. § 3d). Ak teda VÚC vlastní cestu, je práve on zodpovedný za jej správu a údržbu, nie obec. Informácie potvrdzuje aj portál Pravda.sk . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

369/1990 Zb.

Pravda.sk


...my (vláda, pozn.) môžme za znásilnenie toho dievčaťa (naráža na prípad v resocializačnom zariadení v Galante, pozn.). Však to odznelo v parlamente.

Dňa 13. septembra 2016 počas rozpravy po prvom čítaní návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku NR SR poslanec za SaS Alojz Baránik vyslovil podozrenie , že predstavitelia vlády tolerujú a participujú na znásilňovaní maloletých. Výrok považujeme za pravdivý.

vyslovil podozrenie
faktickou poznámkou


… do dnešného dňa sa neohlásil jeden jediný človek (na Kiskovu výzvu o možných poškodených jeho spoločnosťami, pozn.)

Nepodarilo sa nám nájsť žiadne správy o tom, či sa nejakí ľudia hlásili Andrejovi Kiskovi so žiadosťou o odškodnenie alebo nie.


No neviem, my sme podali 2 podania, jedno podanie podal Smer - sociálna demokracia v pondelok. Áno, to je to prvé podanie a druhé podanie dal Generálny prokurátor, dobrá správa je, že Ústavný súd dal dohromady obidve podania a bude o nich rozhodovať súčasne, s tým, že podľa zákona je desaťdňová lehota, v ktorej musí Ústavný súd rozhodnúť.

Ústavný súd dostal dve podania k predĺženiu núdzového stavu zo 17. marca, ktorý kvôli kritickej pandemickej situácii obmedzuje základné práva a slobody. Autorom prvého podania z 18. marca je generálny prokurátor Maroš Žilinka, druhé podali poslanci za stranu SMER-SD 22. marca. Ústavný súd rozhodol o spojení oboch podaní pod spoločné konanie. Sudcovia majú na rozhodnutie podľa zákona 10 dní od doručenia návrhu. (Tri dni po vysielaní relácie - 31. marca 2021 - Ústavný súd rozhodol, že predĺženie núdzového stavu bolo v súlade s Ústavou.) Tvrdenie Roberta Fica hodnotíme ako pravdivé.

predĺženiu prvého druhé rozhodol zákona bolo


Keď si vezmeme samosprávne kraje, v minulom období, až na jeden kraj, všetky samosprávne kraje boli predsedovia samosprávnych krajov, buď vaši priami členovia alebo s vašou podporou zvolení predsedovia. V tomto období sú dvaja, ktorí nie sú z politickej strany Smer.

Vo voľbách v roku 2009 sa podarilo vyhrať až piatim nominantom strany Smer, pričom ďalší dvaja kandidovali s jej podporou. Len v Bratislavskom kraji vyhral člen strany SDKÚ-SD Pavol Frešo. V roku 2013 vo voľbách samosprávnych krajov vyhrali šiesti kandidáti s podporou SMER-SD. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Voľby do orgánov samosprávnych krajov 2013: BA: Pavol Frešo (KDH, SZ, SMK-MKP, SDKÚ-DS, SaS, OKS, MOST-HÍD) TT: Tibor Mikuš (nez. s podporou strán Smer-SD, SNS, HZD, Strana zelených) TN: Jaroslav Baška (SMER-SD) NR: Milan Belica (SMER-SD) ZA: Juraj Blanár (SMER-SD, SZ, SNS) BB: Marian Kotleba (ĽS Naše Slovensko) PO: Peter Chudík (SMER-SD, SModS, NÁŠ KRAJ) KE: Zdenko Trebuľa (SMER-SD, MOST-HÍD, SMK-MKP) Voľby do orgánov samosprávnych krajov 2009: ZA: Juraj Blanár (SMER-SD) KE: Zdenko Trebuľa (SMER-SD) TN: Pavol Sedláček (SMER-SD) BB: Vladimír Maňka (SMER-SD) PO: Peter Chudík (SMER-SD) TT: Tibor Mikuš (nezávislý s podporou SMER-SD, ND, SNS, SZ) NR: Milan Belica (nezávislý s podporou SMER-SD, KDH a SDKÚ-DS) BA: Pavol Frešo (SDKÚ-DS) Dátum zverejnenia analýzy: 16.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

voľbách


...už aj pán prezident povedal, že zhruba medzi štvrtinou a tretinou tých škôl (vysoké školy, pozn.) by sme mali asi zavrieť (...).

Miroslav Beblavý hovorí o výroku prezidenta Kisku, ktorý vyslovil na slávnostnom otvorení školského roka 4. septembra 2017 na Evanjelickom gymnáziu v Tisovci. Neskôr tento výrok zdieľal prezident aj na svojom facebooku . Svoje vyhlásenie prezident zdôvodňuje tým, že "...na Slovensku sú vysoké školy, na ktoré vás zoberú ľahko a okamžite. Kde sa dá „bez problémov“ študovať, kde od vás nikto nič náročnejšie nechce. Ale keď sa vysoká škola skončí, nikto týchto študentov nechce zamestnať." Výrok Miroslava Beblavého preto hodnotíme ako pravdivý.

vyslovil facebooku vyjadril


No ale treba pravdu povedať, že koalícia má záujem, aby došlo k zmene na tejto pozícii a som veľmi rád, že to veľmi jasne povedala aj pani premiérka, že má záujem, aby k tejto zmene došlo a už to prvé hlasovanie naznačilo, že opozícia podporila takmer všetky vyhlásenia pána Trnku.

K tomu, ako vážne Radičová zmenu myslí, SITA napísala : "Radičová považuje voľbu generálneho prokurátora za principiálnu a hodnotovú, ako garanciu politickej kultúry, zmeny a väčšej dôvery v spravodlivosť. Poslancom povedala, že takúto zmenu považuje za veľmi podstatnú. "Je to pre mňa natoľko principiálne, že budem zvažovať ďalšie svoje pôsobenie," reprodukovala Radičová svoje slová poslancom a pripustila, že by pre túto voľbu zvažovala aj položenie funkcie premiérky. "Trošku predbiehame, ale porozumeli ste správne," dodala. Podľa premiérky budú poslanci strany v tajnom hlasovaní jednotní. "Poslanci SDKÚ-DS keď povedia, za koho hlasujú, tak za neho budú hlasovať," uviedla Radičová."

SITA napísala


V niektorých krajinách je to zakázané (scientológia, pozn.)

Je pravdou, že v niektorých krajinách je scientológia zakázaná, no ide o krajiny (Severná Kórea, Irán či Rusko a pod.), v ktorých sú aj iné bežné náboženstvá a spolky zakázané alebo výrazne obmedzované. V ostatných krajinách nie je scientológia zakázaná, nie je len zaregistrovaná ako oficiálne náboženstvo. V niektorých krajinách ako napríklad Veľká Británia, je uznaná ako cirkev. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Príkladom, kedy nie je scientológia zakázaná, ale nie je zaregistrovaná ako oficiálne náboženstvo je Grécko , ktoré nezaregistrovalo scientológiu v roku 1997 a opakovane zamietlo žiadosť scientológov o uznanie scientológie so statusom náboženstva (napr. v roku 2000, 2003). Naďalej však pôsobí ako nezisková organizácia, ktorá nie je zakázaná. Podobne ako na Slovensku . Na registráciu cirkvi na Slovensku je potrebných 20 tisíc podpisov jej členov.

Rusko pred pár dňami s konečnou platnosťou zakázalo knihy zakladateľa scientológie Rona Hubbarda.

Nemecko považuje scientológiu za komerčnú organizáciu. V súvislosti so scientológiou v Rusku prebehlo viac súdnych procesov na Európskom súde pre ľudské práva, ktorý konštatoval, že v prípade nezaregistrovania scientológie bolo porušené právo.

Doposiaľ zvažuje zákaz scientológie resp. odobratie statusu náboženstva Nemecko, keďže podľa nemeckej vlády je v rozpore s ich ústavou. Naďalej je však registrovaná.

Medzi štáty, ktoré doposiaľ neuznali status scientológie ako náboženstva patria Francúzsko, Grécko, Belgicko, Česká Republika, Dánsko, Fínsko, Kazachstan, Island, Poľsko, či Rumunsko. Neuznanie statusu náboženstva ešte nehovorí, že náboženstvo resp. ideológia scientológie je zakázaná. Uznanie ideológie ako náboženstva je dlhodobý proces. Príkladom môže byť uznanie scientológie ako náboženstva vo Veľkej Británii po viac ako 40 rokoch.

Rusko
Grécko
nezaregistrovalo
Slovensku
podpisov
zakázalo
procesov
Doposiaľ zvažuje
scientológie
Veľkej Británii


Ale tá cesta, akú ministerstvo zvolilo a to sme celý čas počas prerokovania tohto parlamentu zdôrazňovali, je chybná.

Poslanec Kaník kritizoval cestu , akou sa rozhodlo ministerstvo riešiť problém vyplácania dávky v hmotnej núdzi. K zákonu má výhrady aj poslanec za SaS Jozef Mihál a aj niektorý poslanci za opozíciu, ktorí podali návrh na Ústavný súd Slovenskej republiky.

kritizoval cestu
Jozef Mihál
poslanci


Pri distribúcii všetkých týchto vakcín, ktoré kontrahovala Európska komisia, je tá distribúcia rovnomerne do všetkých krajín … A jednoducho či to mocné Nemecko alebo Francúzsko alebo malé Slovensko, všetci dostávame rovnaký podiel na jednotlivých vakcínach aj na Astra Zeneca, Pfizer aj Moderne aj všetkých ostatných.

Slovensko je v rámci Európskej únie súčasťou nástroja COVAX. Európska komisia cezeň zabezpečuje dodávky očkovacích látok proti ochoreniu covid-19 pre všetky členské štáty. Komisia nakupuje vakcíny spoločne a členským štátom ich prerozdeľuje podľa počtu obyvateľov. Tie svojich obyvateľov prvýkrát očkovali 27. decembra 2020. Krajiny Únie očkujú tromi druhmi spoločne obstaraných vakcín - Comirnaty vakcínou (známa aj ako Pfizer), Modernou a AstraZenecou. Bezpečnosť a účinnosť každého typu posúdila Európska agentúra pre lieky. Tvrdenie Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivé.

súčasťou spoločne vakcín


V septembri Európska komisia odmietla občiansku iniciatívu tzv. Minority Safepack na. Táto iniciatíva, ktorá navrhuje opatrenia na ochranu domorodých menšín, je podporovaná organizáciami 14 európskych krajín.

Občianska iniciatíva Minority Safepack bola pripravená komisiou pozostávajúcou z členov Federálnej Únie Európskych Národností ( FUEN ), Mládeže Európskych Národností ( YEN ), Demokratickej aliancie Maďarov v Rumunsku a Juhotyrolskou ľudovou stranou . Bola podaná 15.júla 2013 a zamietnutá Európskou Komisiou 13. septembra 2013. Komisia zdôvodnila odmietnutie tým, že návrh na legislatívne posilnenie ochrany a podpory národnostných a jazykových menšín v EÚ nie je v kompetenciách Komisie.

Minority Safepack
FUEN
YEN
Demokratickej aliancie
Juhotyrolskou ľudovou stranou
podaná
zamietnutá
zdôvodnila
citátu
členov


Pán Kňažko, vy máte v programe zapojenie Dunaja do mestskej hromadnej dopravy.

Milan Kňažko má vo svojom programe , v podkapitole "Kultúra a cestovný ruch" uvedené medzi opatreniami:

programe


Podľa môjho názoru sú ľudia veľmi rozhorčení. Zachytil som údaj 75% občanov je pohoršených, že im idú brať ich peniaze z druhého piliera.

Ivan Štefanec pravdepodobne myslí na prieskum denníka Hospodárske noviny , ktorý vypracovala agentúra Focus, z ktorého vyplýva, že 75% opýtaných odmieta zníženie odvodov v druhom pilieri. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže I. Štefanec uvádza správny údaj. Jeho interpretácia o rozhorčení je však nadnesená, pretože sa nikde v prieskume nespomína. HN 25. júna 2012 : Traja zo štyroch sporiteľov odmietajú zmeny v druhom pilieri. Zníženie odvodov na súkromné penzie z 9 na 4 percentá, ktoré vládny Smer-SD chystá na október, vnímajú ako zásah do vlastných peňaženiek. Vyplýva to z exkluzívneho prieskumu agentúry Focus pre HN. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárske noviny
HN


My ako strana Smer, keď hovoríte, že ste prijali 17 zákonov, musíte uznať, že sme podporili prakticky väčšinu, (úplne drvivú) väčšinu týchto zákonov, takto sme my opozícia podali pomocnú ruku...

Erik Tomáš reagoval na Juraja Šeligu, ktorý však hovoril o 19-tich - nie 17-tich - zákonoch, ktoré schválili poslanci vládnej koalície OĽaNO, Sme rodina, SaS a Za ľudí. Od vzniku vlády 21. marca do 10. mája parlament prijal v skutočnosti 20 zákonov – 9 sa priamo týka pandémie koronavírusu. Ak sa hlasovanie o týchto zákonoch dostali do tretieho čítania, poslanci Smeru podporili 14 návrhov. Šesťkrát buď hlasovali proti alebo sa rozhodovania nezúčastnili (hlasovania č.22 , č.69 , č.19 , č.31 , č.12 a č.40 ). Keďže Erik Tomáš a) spomína obe možnosti ( „ podporili sme prakticky väčšinu” / „ úplne drvivú väčšinu”) a b) označenie „drvivá” vnímame pri tomto tvrdení ako hodnotenie, je pre nás tento výrok vo faktickom jadre ešte pravdivý.

prijal


A tu som tak trochu prekvapený, aj keď pán poslanec Matovič má niekedy, by som povedal, tak trošku naivné politické názory, ale v podstate o ňom, o jeho politike súčasná koalícia vedela.

Igor Matovič sa už v júli 2010 v relácii Lampa vyjadril k zákonu o dvojakom občianstve prijatému predošlou vládou v zmysle, že by s tým mal problém on osobne. Povedal, že aj napriek programovému vyhláseniu vlády by mal mať stále poslanec slobodu, aby mohol hlasovať podľa svojho svedomia a vedomia. Vyjadril sa, že ak by bol koaličný zákon, ktorý by ten Ficov rušil, predložený do parlamentu, hlasoval by podľa svojho svedomia. Osobne si totiž myslí, že ak sa niekto cíti byť občanom iného štátu aj napriek tomu, že tam nebýva tak nie je možné ďalej predstierať, že je občanom Slovenskej republiky. Reláciu si môžete pozrieť tu .

tu


Presadili sme zvýšenie a predĺženie materského príspevku a vďaka nám dnes môžu rodičia počas rodičovskej dovolenky pracovať.

Počas funkčného obdobia súčasnej vlády boli prijaté dva zákony, ktoré sa týkali výšky a dĺžky poberania materského príspevku a podmienok poberania rodičovského príspevku. Predkladateľom oboch vládnych návrhov bolo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny na čele s pánom ministrom Jozefom Mihálom (SaS).

Dňa 2. decembra 2010 bol prijatý vládny návrh „ Zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ (Zbierka zákonov č. 543/2010). Ten okrem iného zvýšil výšku materského príspevku z pôvodných 55% denného vymeriavacieho základu na 60%; predĺžil obdobie poberania materského príspevku z 28 týždňov na 34 týždňov, pre osamelé matky na 37 týždňov a pre matky, ktoré porodili dve alebo viac detí a aspoň o dve z nich sa starajú na 43 týždňov. Zákon tiež umožnil rodičovi na materskej dovolenke nastúpiť do zamestnania skôr ako dieťa dosiahne tretí rok života a pritom poberať rodičovský príspevok, čo bolo pred prijatím zákona vylúčené. Pracujúci rodič je však povinný odhlásiť sa zo Sociálnej poisťovne ako poistenec štátu, to znamená, že odvody do Sociálnej poisťovne musí platiť jeho zamestnávateľ ale on sám v prípade, že sa jedná o samostatne zárobkovo činnú osobu. Z prítomných 147 poslancov hlasovalo z jeho prijatie 79 poslancov, tj. všetci koaliční poslanci z SaS, KDH, MOST-HÍD a SDKÚ.

Dňa 2. Decembra 2011 bol prijatý „ Zákon , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov“ (Zbierka zákonov 561/2011), ktorý okrem iného zvyšuje materský príspevok zo 60% denného vymeriavacieho základu na 65%. Z prítomných 139 poslancov hlasoval za prijatie zákona 78. Podobne ako v prvom prípade, všetci koaliční poslanci s výnimkou Jozefa Mikuša (SDKÚ), ktorý nehlasoval.

Novela zákona tiež umožňuje rodičom popri rodičovskej dovolenke vykonávať prácu.

Zákona Zákon Novela umožňuje


...za 26 rokov Slovensko vystriedalo 18 ministrov školstva.

Od decembra 1989 do súčasnej doby mala Slovenská republika 17 ministrov školstva, a to vrátane súčasného ministra Draxlera . Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Draxlera ponúka


Tí, ktorí prichádzajú do Bratislavy za prácou, to je zhruba 90 tisíc áut denne.

Jediný zdroj, ktorý potvrduje vyjadrenie Kňažka sú jeho vlastné slova v rozhovore pre Bratislavské noviny. Demagog.SK nezistil iný relevantný zdroj o počte ľudí cestujúcich za prácou automobilmi do Bratislavy. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Kňažko rovnako v rozhovore pre Bratislavské noviny hovorili o "približne 90 tisíc vozidiel, ktoré denne prichádzajú do mesta". Keďže ide o denné dochádzanie tak ide prirodzene o dochádzanie za prácou alebo štúdiom. Demagog.SK však nezistil žiadne iné relevantné odhady o počte ľudí prichádzajúcich za prácou do Bratislavy v automobiloch. Týždenník Trend (15. apríla 2014) na základe vyjadrení J&T uvádza, že za prácou do Bratislavy dochádza 100-150 tisíc ľudí, formu dopravy týchto ľudí sa nám však už nepodarilo zistiť. Informáciu o počte prichádzajúcich za prácou v automobiloch sme nezistili ani zo záverečné účtu mesta Bratislava, ani z rozpočtu mesta, výročnej správy Dopravného podniku mesta Bratislava, výročnej správy Regionálnej cesty Bratislavy, ani zo Správy o hospodárskom vývoji v krajoch SR za 1. polrok 2014 a ani z dokumentov (bod 14,15) prerokovaných v januári 2014 o parkovacej politike mesta Bratislava. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Bratislavské noviny
Trend
účtu
rozpočtu
správy
správy
Správy
dokumentov
januári


Ale treba si uvedomiť, že po prvom kole politické strany namiesto sebareflexie, namiesto konkrétneho pomenovania dôvodov a problémov, ktoré viedli už k takému nečakanému výsledku, ktorý nasledoval po prvom kole, sa začali navzájom obviňovať.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože vo viacerých prípadoch reagovali predstavitelia politických strán na zvolenie Mariana Kotlebu za predsedu BBSK tak, že obviňovali iné strany z takéhoto výsledku volieb do VÚC.

označil sme.sk vyjadril označil


...opravujeme cesty II. a III. triedy, za posledných 10 rokov 200 mil. eur (...

Podľa záverečných účtov Prešovského samosprávneho kraja (PSK) za obdobie rokov 2007-2016, teda obdobie posledných 10 rokov, vynaložil kraj na opravu a údržbu ciest II. a III. triedy 155 467 511 eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf .pdf


Keď som hovoril mnohokrát pred voľbami, že urobíte toto, čo robíte teraz, že idete znížiť druhý dôchodkový pilier, popierali ste to explicitne.

Ľudovít Kaník už pred voľbami skutočne tvrdil, že Smer chcel znížiť alebo zastaviť vyplácanie príspevkov na osobné účty občanov v druhom dôchodkovom pilieri. Informuje o tom napr. portál hnonline.sk 22. februára 2012. Predstavitelia SMERu však takýto krok nikdy explicitne nevylúčili. Kaník pravdepodobne naráža na situáciu okolo údajného dokumentu z dielne Smeru, ktorý hovoril o plánovanom znížení odvodov. Reakcia strany však bola, že tento dokument nie je autentický a nie že o znížení neuvažuje. Ľudovít Kaník si situáciu prilepšil vo svoj prospech a jeho výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Nenašli sme žiadny zdroj, ktorý by uvádzal, že Smer pred voľbami zníženie odvodov do druhého piliera explicitne odmietal. Hospodárske noviny 9. marca uviedli , že existuje dokument s hlavičkou Smeru, v ktorom sa píše, že strana po voľbách plánuje zníženie odvodov do druhého piliera. O tejto správe informoval aj portál webnoviny.sk . Existenciu takéhoto dokumentu však poslanci Smeru Braňo Ondruš a Peter Kažimír odmietli a nazvali ho podvrhom Ľudovíta Kaníka. Podľa slov hovorcu strany bol " r edakciám bol anonymne rozposlaný pamflet, pravdepodobne z dielne poslanca SDKÚ-DS Ľudovíta Kaníka, týkajúci sa údajného atakovania druhého dôchodkového piliera ". Strana podľa neho druhý pilier rešpektuje a bude sa snažiť o garanciu vkladov sporiteľov, ktoré boli znehodnotené.

hnonline.sk

uviedli

webnoviny.sk

reportáži

Volebný program