Vaša (Smer-SD, pozn.) podmienka bola, aby to začalo platiť až po voľbách (zákon o zvýšení platov učiteľov o 5,7 % z konca roka 2011, pozn).

Je pravdou, že v roku 2012 stúpli učiteľom platy o 5,7 % . Za vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov hlasovali aj poslanci Smeru. Predmetný zákon mal nadobudnúť účinnosť dňom vyhlásenia okrem niekoľkých bodov, ktoré mali nadobudnúť účinnosť 1. januára 2012, 1. septembra 2012, resp. 1. januára 2013, tie sa však netýkajú daného zvýšenia platov. Nepodarilo sa nám nájsť informáciu o tom, že by Smer požadoval, aby zvýšenie malo oneskorenú účinnosť, nedá sa však vylúčiť, že túto podmienku v niektorom štádiu novelizácie zákona mali. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa SITA

5,7 %
hlasovali
SITA
SME


V Maďarsku len fyzické osoby môžu kúpiť poľnohospodársku pôdu.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Stanislav Nemec, hovorca Slovenskej poľnohospodárskej komory, 1. novembra 2012 povedal:

stránke
maďarské znenie


Keď som na zahraničnom výbore po tom našom prerokovaní a vládnou koalíciou odmietnutom návrhu, si pozrel, čo vlastne zahraničný výbor navrhuje, tak bohužiaľ som bol šokovaný, pretože tu sa hovorí v tomto návrhu, že "berieme na vedomie prijatie základného maďarského zákona."

V návrhu vyhlásenia predloženého zahraničným výborom (.doc) sa píše: "Národná rada Slovenskej republiky, vychádzajúc z ústavného poriadku Slovenskej republiky s cieľom zabezpečiť naplnenie základných práv a slobôd všetkých svojich občanov, zdôrazňujúc zodpovednosť Slovenskej republiky za svojich občanov, vyjadrujúc presvedčenie, že občania Slovenskej republiky všetkých národností považujú Slovenskú republiku za svoj domov, a podčiarkujúc odhodlanie Slovenskej republiky konať tak, aby Slovensko bolo vlasťou všetkých občanov Slovenskej republiky bez ohľadu na ich národnosť, majúc v centre záujmu jednotlivca, jeho individuálne práva, slobodu a prosperitu v duchu idey európskej jednoty a spolupráce štátov Európskej únie, majúc na zreteli rozvoj dobrých susedských vzťahov, ktoré považuje za príspevok k upevňovaniu európskej integrácie, oceňujúc lojalitu príslušníkov národnostných menšín k Slovenskej republike, ako jediný zákonodarný a ústavodarný orgán Slovenskej republiky potvrdzuje záujem na rozvoji dobrých susedských vzťahov s Maďarskou republikou v duchu moderného európanstva, hodnôt, na ktorých je založená Európska únia, a Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, berie na vedomie prijatie Základného zákona Maďarska, potvrdzuje záväzok rozvíjať Slovenskú republiku na princípe individuálnych práv ako zvrchovaný štát zaručujúci slobodu a rovnosť pred zákonom všetkým jednotlivcom nachádzajúcim sa pod jej jurisdikciou, vyjadruje odhodlanie chrániť a rozvíjať ľudské práva občanov Slovenskej republiky vrátane práv občanov patriacich k národnostným menšinám alebo etnickým skupinám, poskytuje osobám patriacim k národnostným menšinám žijúcim na území Slovenskej republiky práva v súlade s medzinárodnými normami, umožňujúce im rozvíjať svoju kultúru, jazykovú identitu a vzdelanosť, ktoré vníma ako zdroj bohatstva Slovenskej republiky, odmieta akékoľvek exteritoriálne účinky legislatívy iných krajín vrátane Základného zákona Maďarska a ubezpečuje všetkých občanov Slovenskej republiky, že na jej území platia a budú platiť výlučne Ústava Slovenskej republiky, jej právny poriadok a medzinárodnoprávne záväzky, ktoré prijala Slovenská republika. " Hoci R. Rafaj korektným spôsobom citoval z návrhu vyhlásenia predloženého zahraničným výborom, opomenul však tú časť návrhu, v ktorej sa píše o odmietnutí akýchkoľvek exteritoriálnych účinkoch legislatívy iných krajín vrátane Základného zákona Maďarska. Citácia R. Rafaja môže vytvárať dojem, že vyhlásenie berie na vedomie novú maďarskú ústavu bez pripomienok.


Uvedomme si, že priemerný dlh v eurozóne bol 60 % a vzrástol v priebehu krízy na 80 %.

Počas krízy (teda od roku 2008) narástol priemerný dlh pre eurozónu zo 69,4 na 78,7 percenta z HDP v minulom roku. (tých šesťdesiat, konkrétne 61,6, platí pre celú EU).


...minulý rok bol naplánovaný na tento rok v rozpočte v roku teda 2015 2,49 deficit a nakoniec aj podľa rozpočtovej rady vlády, ale aj podľa Európskej komisie budeme mať nad 2,7 (...) Na budúci rok (2016, pozn.) pôvodne bolo naplánovaných 1 % a teraz už vláda pri rozpočte plánuje 1,96% deficit.

Bugár správne uviedol plánovaný rozpočet pre rok 2015 aj úroveň deficitu predpokladanú Európskou komisiou a Rozpočtovou radou. Nepresne však uviedol pôvodne plánovaný deficit pre rok 2016- ten bol až na úrovni 1,43 % a nie jedno percento. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Rozpočet verejnej správy na roky 2015 až 2017 ukazuje, že pôvodne bol plánovaný deficit pre rok 2015 vo výške 2,49%. Európska komisia vo svojej správe( .pdf , s.111) uviedla predpoklad o deficite Slovenska ku koncu roka 2015 pravdepodobne na úrovni 2,8 %. Rozpočtová rada dokonca predpovedala deficit ku koncu roka 2015 na úrovni 2,8 % HDP. Pôvodne plánovaný rozpočet na rok 2016 nájdeme takisto v Rozpočte verejnej správy na roky 2015-2017 . Pre rok 2016 predpokladal deficit vo výške 1,43 % HDP. Novší rozpočet, teda ten pre roky 2016-2018 , už predpokladá deficit pre rok 2016 na úrovni 1,93%. Bugár sa teda pomýlil v jednom údaji: plánovaný pre rok 2016 bol podľa staršieho rozpočtu deficit 1,43 % HDP, nie 1 %. Menšiu odchýlku mal aj v deficite pre rok 2016 plánovanom v najnovšom rozpočte - je to 1,93 % a nie 1,96%. Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

2015 až 2017

.pdf

Rozpočtová rada


... sme riešili problém IPZ Záborské, ktoré som zdedil po bývalom primátorovi, alebo po bývalom vedení...

Post primátora prebral Pavel Hagyari v roku 2006 po Milanovi Benčovi . Mesto pod Benčovým vedením mesto v roku 2005 žiadalo v prepočte 7,6 milióna eur z eurofondov na priemyselný park IPZ Prešov - Záborské, pričom v ňom nemalo podiel a nevlastnilo ani pozemky pod parkom. Keď sa pri kontrole prišlo na tieto chyby, platby z EÚ boli pozastavené a výstavba sa zastavila. Pod vedením Pavla Hagyariho mesto schválilo v roku 2008 kúpu firmy, ktorá IPZ Záborské vlastnila. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Mesto Prešov sa stalo stopercentným akcionárom správcovskej spoločnosti a zároveň malo úplnú kontrolu nad projektom priemyselný park Záborské. Odkúpením priemyselného parku sa ale problémy nevyriešili. Keďže peniaze z eurofondov stále blokovala agentúra pre rozvoj investícií a park neprinášal výnosy, mesto v roku 2010 uvažovalo o jeho predaji. V roku 2013 mala akciová spoločnosť IPZ Prešov na účte 3-tisíc eur, záväzky za 216-tisíc a pohľadávky vo výške 6-tisíc eur. " V priemyselnom parku je zatiaľ len spoločnosť Honeywell, ktorá sama nedokáže zabezpečiť mestskej firme taký príjem, aby bola v zisku. To zapríčiňuje aj dlhodobé neplnenie záväzkov voči veriteľovi, teda mestu Prešov, “ uviedol vtedajší riaditeľ sekcie vnútornej správy a verejných činností Maroš Handzo. Kvôli neziskovosti bol podaný návrh na zrušenie spoločnosti s likvidáciou. Mestská rada odporučila zastupiteľstvu návrh schváliť. " Zároveň poverila primátora Pavla Hagyariho, aby zvolal valné zhromaždenie v spoločnosti IPZ Prešov a na ňom ako jediný akcionár rozhodol o jej zrušení likvidáciou. " Akciová spoločnosť je v súčasnosti zrušená . Bývalý primátor Benč bol v kauze prešovského priemyselného parku odsúdený na 5 rokov odňatia slobody za subvenčný podvod. Vinným bol Benč uznaný trikrát - vo februári 2013, v novembri 2014 a v marci 2016. Najvyšší súd SR v decembri 2017 Benča nakoniec spod obžaloby oslobodil . Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Benčovi podiel vedením neprinášal pohľadávky zrušená Vinným oslobodil


Prvý obvinený v tejto kauze (Gorila, pozn.) bol Pavol Rusko. Bolo mu vznesené obvinenie ešte za vlády Ivety Radičovej. To bola v podstate dá sa povedať posledná taká rozlúčková tlačovka Daniela Lipšica pred ministerstvom vnútra (...) Len potom prišli voľby, prišla nová vláda, voči Ruskovi bolo zrušené obvinenie.

Pavol Rusko bol skutočne prvým obvineným v kauze Gorila. Obvinenie voči nemu však špeciálna prokuratúra zrušila ešte počas vlády Ivety Radičovej - nie počas novej vlády. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Prvou obvinenou osobou v kauze Gorila bol exminister hospodárstva Pavol Rusko. Vyšetrovateľ ho podozrieval z toho, že sa spolupodieľal na podvode pri nevýhodnej privatizácii Paroplynového cyklu v roku 2004. Ruskove obvinenie oznámil verejnosti vtedajší minister vnútra za vlády Ivety Radičovej Daniel Lipšic 15. marca 2012. O týždeň neskôr prokurátor Úradu špeciálnej prokuratúry Ruskovo obvinenie zrušil . Podľa neho bolo nezákonné a neopodstatnené. „ Keďže na realizáciu privatizácie spoločnosti Paroplynový cyklus bol oprávnený výlučne príslušný orgán - Fond národného majetku Slovenskej republiky (FNM SR) a (...) z uvedených skutočností jednoznačne vyplýva, že obvinený na uzatváraní zmluvy o kúpe akcií medzi predávajúcim a kupujúcim zo dňa 04.03.2004 participovať nemal ani nemohol,” uviedol ÚŠP v rozhodnutí. ÚŠP zrušil Ruskovo obvinenie po parlamentných voľbách 10. marca 2012, v čase tohto rozhodnutia však ešte vládli ministri Ivety Radičovej - nie nová vláda. Noví ministri nastúpili do funkcie 4. apríla 2012. Gábor Grendel pre Demagóg.SK 3. decembra 2019 uznal, že jeho tvrdenie bolo nepresné. Dodal, že „ merito veci sa však nemení: po voľbách už bolo jasné, že Slovensku bude vládnuť jednofarebná vláda Smeru.”

podozrieval oznámil zrušil uviedol nastúpili


...ste tu nechali skoro 8% deficit. Za jeden rok 1,6 miliardy sme museli ušetriť.

Je pravdou, že deficit v roku 2010 dosiahol takmer 8 % (7,54%). V roku 2011 minuli oproti plánovanému rozpočtu o 1,68 mld. menej. Možno teda tvrdiť, že ušetrili. Ešte v júli oznámila misia Medzinárodného menového fondu na základe svojho prieskumu začiatkom júla, že deficit sa môže pohybovať medzi siedmimi a ôsmimi percentami. Ivan Miloš následne oznámil, že predpokladá deficit vo výške 7,3 percenta. V septembri 2010 však nová vláda oznámila, že odhad deficitu narástol až na vyše 5 miliárd EUR, čo predstavovalo 7,8 % HDP. Pôvodný rozpočet počítal s deficitom 5,5 %. V skutočnosti Slovensko nakoniec vykázalo deficit za rok 2010 7,54% . Podľa Eurostat bol deficit v roku 2010 na úrovni 7,5 %. Je pravdou, že v roku 2011 vláda podľa portálu cenastatu.sme.sk ušetrila vyše 1,6 miliardy na výdavkoch oproti rozpočtu. Pre doplnenie uvádzame prepočet koľko o koľko za svoje funkčné obdobie znížila deficit vláda I. Radičovej. TASR uvádza, že deficit verejných financií počas vlády Ivety Radičovej klesol na 4,6 % . Eurostat v štatistike uvádza mieru deficitu v roku 2011 na úrovni 4,1 %, v roku 2012 na úrovni 4,2 %. Podľa údajov Ministerstva financií v dobe nástupu Ivety Radičovej na post premiérky 8. júla 2010 bola výška deficitu štátneho rozpočtu 2,913 mld. eur. V čase odovzdávania vlády 4. apríla 2012 bola výška deficitu 1,404 mld. eur. Celkovo bol teda za dobu vlády Ivety Radičovej znížený deficit štátneho rozpočtu o 1,509 mld. eur. Zároveň upozorňujeme, že Eurostat pracuje s novou metodikou ESA2010, ktorá nahradila ESA95. Dátum zverejnenia analýzy: 24.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámila narástol 7,54% Eurostat miliardy TASR Eurostat bola bola


Štefan Harabin bol ten, ktorý v parlamente vulgárnym spôsobom sa vyhrážal poslancovi, že pôjde do basy.

Podobný výrok sme overovali v relácii V politike 8. septembra 2013

V politike
povedal
odmietol


A prezident Európskej banky vlastne vyzval všetky krajiny Európskej únie, aby v prvom rade bojovali s týmto verejným deficitom.

I keď nevieme presne, akú konkrétnu výzvu má pán Švejna na mysli, prezident ECB Trichet vyzýva štáty EÚ k prijatiu rôznych opatrení na ozdravenie ich ekonomík, predovšetkým takých, ktoré povedú k dodržiavaniu Pakty stability a rastu. Trichet podľa hnonline.sk hovorí, že: " vlády krajín eurozóny musia začať s konsolidáciou verejných financií najneskôr v roku 2011. Znižovanie schodku bude musieť byť podľa neho podstatne vyššie než 0,5 % HDP ročne, ktoré ako minimum vyžaduje Pakt stability a rastu. Podľa prezidenta ECB sa vlády musia zamerať predovšetkým na reformy výdavkov." Podobné vyjadrenia môžeme nájsť vo viacerých Trichetovych prejavoch, napríklad tu alebo tu .

hnonline.sk tu tu


My sme si dali do vienka a dali sme sľub, že urobíme zmenu. Že navrátime dôveru v justíciu, v spravodlivosť, v inštitúcie, ktoré majú túto spravodlivosť garantovať.

V programovom vyhlásení vlády sa okrem iného píše: "Vláda SR chce obnoviť dôveru občanov v právny štát. Vláda SR bude preto presadzovať dôsledné dodržiavanie princípu, že štátne orgány môžu konať len v medziach zákona, a bude vytvárať priestor a mechanizmy na účinné uplatňovanie práv občanov a ľudských práv vrátane efektívneho prístupu k spravodlivosti. ... Cieľom vlády SR je dlhodobo zvýšiť dôveryhodnosť demokratických inštitúcií vrátane justície a zvýšiť vymáhateľnosť práva. Vláda SR má preto záujem na dlhodobej udržateľnosti zmien v justícii a bude sa usilovať získať širšiu spoločenskú podporu pre svoje návrhy a opatrenia v tejto oblasti."

programovom vyhlásení


VÚC-ka nemá v kompetencii poľnohospodárstvo, je pravda ...

Podľa zákona č. 416/2001 §3 ani podľa zákona č. 302/2001 §4 nie je v pôsobnosti samosprávnych krajov poľnohospodárstvo. Je teda pravdou, že VÚC nemajú v kompetencii poľnohospodárstvo. Najdôležitejšie kompetencie zhrnul denník SME . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákona zákona SME


Ak Gréci nesplnia svoje záväzky, tak sa jednoducho odloží tranža - stalo sa to veľmi veľa krat.

Vzhľadom k tomu že Medzinárodný menový fond, ani Európska Únia nezverejňuje oficiálne správy, ktoré pojednávajú priamo o odklade tranže, tento výrok hodnotíme ako neoveriteľný. MMF zverejňuje iba tlačové správy týkajúce sa vyplatenia pôžičiek.

vyplatenia


Zhromažďovanie síl, (...) lenže to musí byť v určitých normách, v určitom rámci medzinárodne uznanom, a na to existuje tzv. viedenský dokument OBSE, ktorý bol aktualizovaný v roku 2011, ktorý definuje, aké môžu byť cvičenia, a aké môžu byť zhluky vojenské.

Viedenský dokument prvýkrát podpísali krajiny OBSE (Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe) v roku 1990. V roku 2011 57 štátov, vrátane Ruskej federácie, podpísalo jeho aktualizovanú verziu.

Podpísané krajiny sa v dokumente okrem iného zaviazali informovať zvyšné krajiny OBSE o vojenských cvičeniach presahujúcich určitý rozsah. Dokument presne vymedzuje , ktoré obranné cvičenia musia byť ohlásené, a to podľa počtu vojakov (nad 9-tisíc) a vojenskej techniky, ktorá sa pri cvičení zhromaždí (s. 20).

V Dokumente je taktiež vymedzené, koľko cvičení väčšieho rozsahu môže krajina vykonávať súčasne, alebo v priebehu jedného kalendárneho roka (s. 30). Všetky cvičenia pritom spadajú pod oznamovaciu povinnosť voči ostatným štátom.

Rusko v blízkosti Ukrajinských hraníc sústredilo vyše 100-tisíc vojakov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

podpísalo vymedzuje sústredilo


Švédsko má tzv. "oranžovú obálku", každý rok občan dostane informáciu, aký dôchodok bude mať a tam sa mu potom aj, alebo aký sa predpokladá,..

Eugen Jurzyca v tomto výroku hovorí, ako funguje informovanie občanov o dôchodku vo Švédsku. Raz ročne býva občanom Švédska odoslaná tzv. oranžová obálka, ktorá ich oboznamuje o výške dôchodku, respektíve jeho predpokladanej výške. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý. Od roku 1999 funguje vo Švédsku systém nazvaný Oranžová obálka, ktorého cieľom je poskytnúť občanom kvalitné informácie o získaných daňových právach. Oranžová obálka v sebe nesie informácie, ako napríklad stav dôchodkového účtu alebo výšku budúceho dôchodku. Taktiež zhrňuje informácie, ako dôchodkový systém funguje a upozorňuje občanov na dôležité skutočnosti týkajúce sa dôchodkových práv ( .pdf , s. 20). Táto oranžová obálka je posielaná občanom raz ročne. Dátum zverejnenia analýzy: 28.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

oranžová .pdf


...riešil pán štátny tajomník tým, že sám predtým, ako boli zmluvy zverejnené, predtým, ako sa tomu začali venovať médiá, túto zmluvu sám zrušil.

Rovnako ako premiérka Iveta Radičová, tak aj Richard Sulík uznal , že v čase podpisu poslednej zmluvy na 8100 eur išlo o konflikt záujmov. "Môj názor je, že pri tej poslednej zmluve konflikt bol, ale opakujem, že len čo sa o nej Martin Chren dozvedel, tak zariadil jej vypovedanie. Nedošlo teda k jej plneniu a ani k platbe.“ Predseda SaS priznal, že zmluva nemala byť podpísaná, no dodáva, že "keď sa to Martin Chren dozvedel, tak ju vypovedal. To je čisté konanie, určite to nie je dôvod na odstúpenie." Spoločnosť Hayek Consulting podpísala v júli tohto roka zmluvu na 8100 eur s Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania . Tá patrí pod ministerstvo hospodárstva , ktorému šéfuje Juraj Miškov (SaS) a jeho štátnym tajomníkom je Chren. Štátni tajomníci odišli z firmy až po podpísaní kontraktu. Chren tvrdí , že po vstupe do vysokej politiky prácu firmy nesledoval a keď zistil, že to bolo podpísané, požiadal kolegov, aby zmluvu vypovedali. Zmluva bola vypovedaná dňa 16. augusta. Ako prvý na kauzu upozornil Pavel Sibyla 3. septembra v eTrende . Na zákazku, ktorú dostala firma Hayek Consulting už po voľbách upozornil 17. septembra Matúš Burčík zo SME. Teda v dobe, kedy už firma od zmluvy odstúpila a rovnako aj obaja štátni tajomníci neboli spolumateľmi firmy.

uznal podpísala tvrdí eTrende upozornil


Tí ľudia, ktorí odišli od Kollára, hlasujú so zlepencom.

Na poslednej schôdzi (6-23.9.) došlo k 163 hlasovaniam, z ktorých sa pri 103 hlasovaniach nezávislí poslanci Holúbek , Šimkovičová a Marček rozhodli pri hlasovaní totožne ako poslanci koalície. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Poslanecký klub Sme rodina podnikateľa Borisa Kollára 8. júna opustila nútene trojica poslancov, konkrétne išlo o Rastislava Holúbeka, Martinu Šimkovičovú a Petra Marčeka. Dôvodom ich vylúčenia bola údajná neúčasť na rokovaniach poslaneckého klubu a ich protichodné hlasovanie so zvyškom klubu. Na poslednej schôdzi zo 6.9. prebehlo 163 hlasovaní, z ktorých pri 103 hlasovaniach všetci traja, momentálne nezávislí poslanci hlasovali rovnako ako poslanci koalície . Pri analýze sme nezohľadňovali, kto návrh podával. Príkladom toho, že poslanci nehlasovali spolu s klubom je hlasovanie o návrhu na vyslovenie nedôvery Robertovi Kaliňákovi zo 7. júna, vtedy poslanci Holúbek, Šimkovičová a Marček zdržali sa hlasovania. 23. septemra sa konalo pokračovanie prerušenej schôdze za odvolanie Kaliňáka, vtedy Holúbek a Marček hlasovali proti odvolaniu, kým Šimkovičová nebola prítomná. V prípade návrhu na vyslovenie nedôvery Robertovi Ficovi, o ktorom sa hlasovalo 23. septembra, Holúbek a Marček zdržali sa hlasovania. V prípade návrhu na zmenu rokovacieho poriadku zo 14.9. hlasovali všetci spomínaní poslanci "za" rovnako ako poslanci koalície. Rovnaký súlad s hlasovaním koalície preukázali spomínaní poslanci aj pri medializovanom niekoľkonásobnom pokuse o otvorenie schôdze 7.7. kde sa pri prezentácii rovnako ako poslanci koalície zdržali hlasovania alebo boli neprítomní. Dátum zverejnenia analýzy: 02.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Holúbek
Šimkovičová
Marček
8. júna
koalície
hlasovanie
proti
zdržali
návrhu
otvorenie


V prvom čítaní ani slovo nepovedali. Hlasovali za (Obyčajní ľudia za novelu zákona o štátnom občianstve, pozn.).

Pri návrhu novely zákona o štátnom občianstve hlasovala v prvom čítaní za celá koalícia (tí, čo tam boli pozn.), vrátane štyroch Obyčajných ľudí. V rozprave (nutné nastaviť dátum 5. novembra 2010 vo vyhľadávaní pozn.) pred hlasovaním o tomto návrhu novely zákona nešla zo strany OL žiadna kritika ani poznámky.

novely zákona o štátnom občianstve
v prvom čítaní za
rozprave


Pozerám sa na tú štatistiku, evidujem tu, 7 krajín v Európskej únii nemá minimálnu mzdu.

Podľa Eurostatu a ďalších dostupných zdrojov 22 krajín EÚ má univerzálnu minimálnu mzdu. Týmto pádom je v EÚ iba šesť krajín bez minimálnej mzdy. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Aktuálne dáta Eurostatu uvádzajú, " že všetkých 22 krajín s výnimkou Belgicka vládne presadzuje stanovenú minimálnu mzu, často po konzultácii so sociálnymi partnermi. V samotnom Belgicku je univerzálna minimálna mzda stanovená na základe štátnej medzirezortnej dohody a nadobúda platnosť vďaka kráľovskému dekrétu ." Krajiny EÚ, ktoré nemajú štátom stanovenú univerzálnu minimálnu mzdu, sú Dánsko, Taliansko, Cyprus, Rakúsko, Fínsko a Švédsko. Donedávna bolo štátov bez minimálnej mzdy skutočne sedem. Poslednou krajinou, ktorá zaviedla minimálnu mzdu len v januári tohto roku je Nemecko . Dátum zverejnenia analýzy: 04.05.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu ďalších dostupných zdrojov Eurostatu Nemecko


Veď Grécko neplní podmienky memoranda o porozumení práve ktoré bolo podmienkou získania finančnej pomoci už viac ako 2 roky. V Grécku bol zastavený proces privatizácie, úplne pozastavený, pritom to bola jedna z kľúčových podmienok (memoranda o porozumení, pozn.).

Memorandum o porozumení , ktoré vzniklo v roku 2010 ako dohoda medzi Gréckom a tzv."Veľkou trojkou" (EÚ, MMF a ECB) obsahuje pod hlavičkou: Rozpočtová konsolidácia aj podmienku, v ktorej sa hovorí, že grécka vláda pripraví privatizačný plán pre prerozdelenie štátneho majetku a podnikov, s cieľom navýšenia o jeden miliardy eur ročne v období medzi rokmi 2011- 2013.

Memorandum o porozumení

GreekReporter.com

Ashiinvestments.com

Salon.com


Už v tomto roku je možné prijať opatrenia, ktoré vytvoria tlak na celú podnikateľskú sféru, aby daňový únik bol vnímaný nielen ako problém, ale čosi, čo poškodzuje Slovensko. My sme už v máji minulého roku, tu mám materiál z vlády. ...obsahuje 13 legislatívnych a 24 nelegislatívnych opatrení.

Podľa údajov, ktoré spomína Ján Figeľ predpokladáme, že hovorí o Návrhu koncepcie boja proti daňovým podvodom na dani z pridanej hodnoty, ktorá obsahuje 13 legislatívnych a 24 nelegislatívnych opatrení. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vláda Ivety Radičovej vypracovala tieto koncepcie boja proti daňovým únikom:

Všetky tri návrhy boli schválené 4. mája 2011.

Návrh koncepcie boja proti daňovým únikom v oblasti dane z práce

Návrh koncepcie boja proti daňovým únikom na spotrebných daniach

Návrh koncepcie boja proti daňovým podvodom na dani z pridanej hodnoty


Strana Most-Híd presadila výrazné zvýšenie dôchodkov.

Zvyšovanie kvality života starších ľudí patrí medzi priority vládnej strany Most-Híd. Zvýšenie dôchodkov, ktoré bolo možné aktuálne zaznamenať, však neprebehlo z výlučnej iniciatívy strany, ale pod hlavičkou vládnej koalície, resp. Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny (MPSVR SR), netýka sa plošne všetkých dôchodcov, a nepredstavuje dlhodobé opatrenie. Preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Vo svojom najdôležitejšom programovom dokumente Občianska vízia z roku 2016 strana predstavila tri kľúčové body týkajúce sa zmien v dôchodkovom poistení: posilniť druhý pilier v zmysle zvýšenia veľkosti odvodov, ktoré doň smerujú; rozšíriť možnosť programového výberu peňazí z druhého piliera na viac sporiteľov; zaviesť inštitút minimálnych dôchodkov v rámci prvého piliera (.pdf, s. 25-26). Hoci zvýšenie dôchodkov nie je priamo menované, pomoc seniorom je pre stranu Most-Híd jednou z hlavných programových priorít (ako ostatne pripomenula 1. augusta 2017 ). Tejto oblasti sa za stranu dlhodobo venuje štátny tajomník rezortu práce Ivan Švejna. NR SR doposiaľ od nástupu súčasnej vládnej koalície schválila dva vládne návrhy zákona ( 11. októbra 2016 a 20. júna 2017 ) doplňujúce zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, ktoré majú na zvyšovanie dôchodkov priamy vplyv. Návrhy konkrétne podalo MPSVR SR, na čele ktorého stojí Ján Richter (SMER-SD). Prvou zmenou je zvýšenie dôchodkov tzv. starodôchodcom, t.j. tým, ktorí odišli do dôchodku pred 1. januárom 2004. Jedná sa o približne 116 tisíc dôchodcov, ktorí si polepšia o priemernú sumu 47 eur. Dôležitou je ďalej zmena vo valorizácii dôchodkov; tie sa budú zvyšovať o dôchodcovskú infláciu, resp. o pevnú sumu 8,40 eura. „Účelom takto definovanej minimálnej miery valorizácie dôchodkov je garantovať istú minimálnu sumu zvýšenia dôchodku, ktorá by bola akceptovateľná dôchodcovskou verejnosťou, najmä ak by miera dôchodcovskej inflácie bola veľmi nízka, a zároveň garantovať zachovanie kúpnej sily dôchodkov všetkých dôchodcov,“ konštatoval minister práce Ján Richter. Programové zameranie strany SMER-SD na roky 2016-2020 priamo výraz "zvyšovanie dôchodkov" neobsahuje. Hovorí sa v ňom primárne o finančnej udržateľnosti dôchodkového systému, udržaní sumy príjmu seniorov, resp. o zabezpečení ich "udržateľnej kvality života" (.doc, s. 39-40). Strana SNS vo svojom programe na dané volebné obdobie spomína len zavedenie nového doplnkového penzijného systému (.pdf, s. 13), ktorý bližšie nešpecifikuje. Samotné programové vyhlásenie vlády počíta v danej oblasti s nasledovnými opatreniami: „Vláda vytvorí možnosť programového výberu v II. dôchodkovom pilieri. [...] Vláda uskutoční úpravu valorizácie dôchodkov pri zachovaní dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Súčasný vývoj makroekonomického prostredia, ktorý je značne poznačený stagnáciou či dokonca poklesom cien, vedie k príliš nízkej valorizácii dôchodkov. Vláda chce tento stav zlepšiť. [...] Vláda si uvedomuje, že je potrebné pozornosť naďalej zameriavať na poberateľov nízkych dôchodkov a zlepšovať ich životnú situáciu. Vláda zabezpečí zvýšenie vianočného príspevku pre dôchodcov s dôrazom na starodôchodcov.“ (.pdf, s. 41) Hoci sa téma (zvyšovania) dôchodkov javí byť najprepracovanejšou u strany Most-Híd, ktorá sa teda prirodzene najsilnejšie angažuje v jej presadzovaní , narážame na niekoľko faktov, ktoré nás prikláňajú k hodnoteniu tohto výroku ako zavádzajúceho. Po prvé, v rámci mediálneho pokrytia tejto témy sa neuvádza akákoľvek výlučná iniciatíva strany Most-Híd; najčastejšie sa uvádza meno ministra práce, jeho hovorcu Michala Stušku, resp. samotné MPSVR SR. Ďalej, presadené zvyšovanie dôchodku by sa od budúceho roka malo týkať len určitej skupiny dôchodcov, konkrétne tých, ktorých dôchodok presahuje 1050 eur mesačne. Most-Híd správne poukazuje na to , že oproti pôvodnej sume 1,3 eura je nová suma 8,4 eura výrazne vyššia. Na druhej strane ale nemôžeme zabúdať na to, že sa týka len vymedzenej skupiny penzistov. Nakoniec, mechanizmus navyšovania dôchodkov o pevnú sumu sa bude uplatňovať len najbližšie 4 roky (teda do roku 2021), po ktorých uplynutí bude nutné daný systém valorizácie opätovne analyzovať a prehodnotiť. Dátum zverejnenia analýzy: 26.08.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Občianska vízia
1. augusta 2017
11. októbra 2016
20. júna 2017
116 tisíc
konštatoval
Programové zameranie
programe
programové vyhlásenie vlády
presadzovaní
1050 eur
poukazuje na to
najbližšie 4 roky


Samozrejme rastie zadlženosť, to proste je evidentná vec.

Eurostat uvádza verejný dlh SR za prvý kvartál 2013 v hodnote 54,9 % HDP, to znamená stúpajúcu tendenciu v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Keďže zadlženosť SR rastie, výrok hodnotíme ako pravdivý. ZDROJ: Eurostat Podľa údajov, ktoré ďalej uvádza Eurostat rastie v SR verejný dlh konštante od roku 2009 (v percentuálnom vyjadrení). V nominálnom vyjadrení rástol dlh bez prerušenia od roku 2005. ZDROJ: Eurostat ZDROJ: Eurostat Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Eurostat Eurostat Eurostat


...my (ĽSNS, pozn.) sme hlavne dlhšie neboli v žiadnej televíznej debate, v žiadnej diskusii (...) Kým napríklad strana Smer-SD bola vo Vašej tejto relácii O päť minút dvanásť, za posledné volebné obdobie 61-krát, Sloboda a Solidarita 40-krát, Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti 39-krát, Slovenská národná strana 24-krát, Most-Híd 24-krát, SME RODINA - Boris Kollár 17-krát, tak my sme boli raz.

Výrok odkazuje na účasť politických strán na politických diskusiách v poslednom volebnom období. Podľa našich výpočtov sa strana ĽSNS zúčastnila relácii O 5 minút 12 raz v období od 20. marca 2016 do 11. marca 2018. Strana SMER-SD sa v tom istom období zúčastnila 55-krát, SNS 24-krát, OĽaNO 31-krát, SaS 40-krát, MOST-HÍD 24-krát, Sme rodina 17-krát. Pomerné zastúpenie strán v relácií O 5 minút 12 je podobné aj s ostatnými politickými reláciami. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podľa dostupných štatistických údajov z Newton media sa v období od 5. marca 2016 do 29. decembra 2016, teda počas tretej vlády Roberta Fica, najviac politických diskusií zúčastnil práve Robert Fico. Sledované politické diskusie zahŕňali relácie O 5 minút 12, V politike, Sobotné dialógy, Na telo a Naživo s Braňom Závodským. Robert Fico sa v tomto období zúčastnil celkovo 19 diskusií, za ním nasledovali Richard Sulík a Andrej Danko, obaja s účasťou na 16 diskuiách a na treťom mieste bol Béla Bugár s 12 účasťami. Rovnako ako pri porovnaní účasti predstaviteľov politických strán na politických diskusiách tak aj pri pohľade na jednotlivé strany sa najviac diskusií zúčastnila strana SMER-SD, nasledovala Sas, SNS, OĽaNO, Most-Híd, Sme rodina, Sieť, NOVA, KDH, ĽS-NS, SDKÚ-DS a SMK. Pri pohľade na účasť politických strán vedie strana SMER-SD s účasťou na 94 diskusiách, strana SaS sa zúčastnila 64 diskusií, SNS a jej nominanti sa zúčastnili 43 diskusií, OĽaNO sa zúčastnilo 41 diskusií, Most-Híd sa zúčastnil 34 diskusií, Sme rodina sa zúčastnila 17 diskusií, Sieť sa zúčastnila 14 diskusií, Daniel Lipšic ako reprezentant strany NOVA sa zúčastnil 7 diskusií, KDH sa zúčastnilo 5 diskusií, ĽSNS sa zúčastnilo 2 diskusií, SDKÚ-DS sa zúčastnilo 2 diskusií a SMK sa zúčastnilo jednej diskusie. Celkovo sa predstavitelia koalície zúčastnili nadpolovičnej väčšiny politických diskusií, 56% a opozícia sa zúčastnila 43%. Zvyšné 1% patrilo prezidentovi Andrejovi Kiskovi, ktorý sa v politických diskusiách prezentoval päťkrát. Výrok Mariana Kotlebu nadväzuje aj na sťažnsť ĽS-NS na RTVS z marca 2017. ĽSNS v nej obvinila RTVS, že účelovo ignoruje a cenzuruje ĽS Naše Slovensko. "Dôkazom ignorácie ĽS Naše Slovensko zo strany RTVS je aj fakt, že za posledný rok, t.j. od konania parlamentných volieb, nebol do relácie „O 5 minút 12“ pozvaný ani jeden náš zástupca. Celkovo bola od posledných parlamentných volieb (t.j. od 5. marca 2016) relácia „O 5 minút 12“ vysielaná 40-krát. Dokopy sa v nej prezentovalo 118 predstaviteľov parlamentných politických strán a 37 hostí z mimoparlamentných strán a hnutí. ĽS Naše Slovensko však za toto obdobie nedostala do relácie ani jednu pozvánku." Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

media pohľade obvinila


Ale v prípade Ukrajincov zrazu veľké referendá, veľké petície proti tomu, aby východoeurópčania prúdili do Holandska, čo ani nebolo predmetom asociačnej dohody (...)

Aj keď referendum oficiálne bolo o schválení asociačnej dohody, v diskusii o ňom sa skutočne objavovali argumenty o "prívale Ukrajincov" do EÚ, čo bolo využité na mobilizáciu voličov. Asociačná dohoda skutočne nie je o slobodnom vstupe Ukrajincov do EÚ. V dohode sa jednotlivé strany zaviazali k tomu, že si zachovajú dnes platné bilaterálne zmluvy a že sa budú snažiť, aby vízová povinnosť mohla byť odstránená pri dodržovaní istých pravidiel zo stranu Ukrajiny. Uskutočnila sa však len jedna veľká petícia, ktorá viedla k jednému referendu, neuskutočnilo sa ich viacero. Preto celkovo hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci. Zmena zákona o referende , ktorá platí od júla 2015 umožňuje holandským občanom inicializovať nezáväzné referendum o kontroverzných otázkach, v prípade, že na podporu referenda sa im podarí pozbierať aspoň 300 000 podpisov. Tento zjednodušený proces vytvorenia referenda využili holandskí euroskeptici k inicializovaniu referenda o prijatí asociačnej dohody. Koncom septembra 2015 oznámili , že ich petíciu o vyhlásení referenda podporuje už viac ako 400 000 ľudí. Propagácia referenda zo strany iniciátorov bola vedená v duchu proti dohody (" Tegen het associatieverdrag met Oekraine "), a bola aj zavádzajúca. Výskumov verejnej mienky už v marci ukázali , že mnohí, ktorí plánovali hlasovať za neprijatie dohody, vnímali asociačnú dohodu ako nejaký prvý krok k členstve Ukrainy v EÚ, čo by potom viedlo aj k otvorerenému trhu s prácou. Dá sa preto povedať, že aj keď referendum oficiálne nebol Ukrajincoch, ktorí pricestujú do Holandske, kampaň v mnohých mohol vyvolať tento pocit. Požadované kvórum pre nezáväzné referendá je 30 %-ná účasť. Účasť v referende o asociačnej dohode bola 32,2%, preto výsledok je platný, ale nezáväzný. Proti prijatiu asociačnej dohody hlasovalo 62 % zúčastnených, za 38 %. Podľa serveru Bloomberg bolo hlavním dôvodom takého výsledku narušenie vzťahov medzi Holandskom a EÚ, pričom asociačná dohoda s Ukrajinou mala slúžiť iba ako zámienka. Asociačná dohoda (.pdf) síce nepíše nič o "prúdení východoeurópčanov do Holandska" avšak články 18 a 19 ( Asociačnej dohody (.pdf), s. 9) sú venované uľahčeniu mobiliy pracovníkov a iných osôb do členských štátov EÚ, a teda aj do Holandska. Článok 18 bod 1 uvádza: " the existing facilities of access to employment for Ukrainian workers accorded by Member States under bilateral agreements should be preserved and, if possible, improved; " ( Asociačná dohoda (.pdf), s. 9) to znamená, že sa majú zachovať, a ak je možné, tak vylepšiť možnosti Ukrajincov získať zamestnanie na základe bilaterálnych zmlúv s členskými štátmi. V článku 19 sa strany zaviažu k presadeniu Dohody medzi Európskou komisiou a Ukrajinou o readmisii z 18. júna 2007 a k zlepšeniu mobility obyvateľov. Ďalej avizujú, že budú k odstráneniu vízovej povinnosti, ale len v prípade, ak budú dodržané podmienky predstavené na summite EÚ-Ukrajina v 2010. Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Zmena zákona o referende

oznámili

petíciu

ukázali

hlasovalo

Bloomberg

Asociačná dohoda

Asociačnej dohody

Asociačná dohoda

summite EÚ-Ukrajina


Dobre viete, že keď došlo rozhodnutie ohľadne krízy, tak jedno z prvých rozhodnutí, ktoré sme urobili, hovorím teraz o mojej vláde a vládnej koalícii, kde som bol na čele tejto vládnej koalície. Zastavili sme valorizáciu platov.

Parlament koncom roka 2008 presadil pozastavenie valorizácie platov poslancom Národnej rady SR, poslancom Európskeho parlamentu, prezidentovi SR a členom vlády. Platy im tak v roku 2009 ostali na úrovni roku 2008. Týmto opatrením chcela vláda reagovať na svetovú ekonomickú krízu, ktorá mala a stále má dopad aj na ekonomiku Slovenska.

Parlament presadil


to je tá personálna únia, teda spojenie funkcie predsedu Najvyššieho súdu, teda akéhosi manažéra celého súdnictva a spojenie šéfa, predsedu Súdnej rady, ktorá je vlastne akýmsi predovšetkým kontrolným orgánom, ale má aj veľké právomocí na to, aby tú kontrolu, aby z tej kontroly vyvodila dôsledky.

Ivan Šimko pravdivo interpretuje príslušný clánok ústavy o spojení funkcií predsedu Najvyššieho súdu SR (NS SR) a predsedu Súdnej rady SR, rovnako ako úlohy, ktoré tieto orgány, resp. ich predstavitelia vykonávajú. Treba dodat, že právomoci Súdnej rady nie sú vycerpané zoznamom spomínaným Šimkom; kedže však ten hovorí o "predovšetkým", nie "výlucne" týchto právomociach, jeho výrok hodnotíme ako pravdivý. Ústavný zákon 90/2001 Z.z. v cl. 88 zaviedol do slovenského ústavného systému nový orgán - Súdnu radu SR - ktorej predsedu vymedzil nasledovne: "Cl. 141a Súdna rada Slovenskej republiky (1) Predsedom Súdnej rady Slovenskej republiky je predseda Najvyššieho súdu Slovenskej republiky." Právomoci a zodpovednosti predsedu Najvyššieho súdu a predsedu Súdnej rady sú roztrúsené v nasledujúcich zákonoch:

Pri predsedovi Najvyššieho súdu možno hovorit o nasledovných právomociach :

"Predseda Najvyššieho súdu SR vykonáva súdnictvo v pôsobnosti Najvyššieho súdu SR tým, že

Z uvedeného vyplýva, že mnohé právomoci (riadny chod súdu, vydávanie rozvrhu práce, organizacného poriadku a pod.) majú manažérsky charakter. Oznacit predsedu NS SR za manažéra "celého súdnictva" je možno zvelicením, ale v niektorých ohladoch (napr. predkladania podnetov na novú právnu úpravu za celý sudcovský stav, rovnako ako samotného postavenia NS SR ako "najvyššieho orgánu súdnej moci v SR" ) táto metafora platí.

Predseda Súdnej rady SR stojí na cele najvyššieho orgánu sudcovskej samosprávy, kompetencie ktorého sú predovšetkým kontrolné (definované v cl. 141a Ústavy SR ). Zahrnajú napríklad rozhodovanie o predložení návrhu na vymenovanie kandidáta na sudcu, ktorý prešiel úspešným výberovým konaním, prezidentom SR, volbu a odvolávanie clenov a predsedov disciplinárnych senátov ci rozhodovanie o pridelovaní a prekladaní sudcov. Mnohé tieto právomoci by sa však dali interpretovat ako aktívne, podielajúce sa na správe súdnictva a na jeho regulácii. Takúto interpretáciu potvrdil Ústavný súd SR, ked v náleze (.pdf) III. ÚS 79/04, citujúc aj dôvodovú správu k ústavnému zákonu 90/2001 Z.z., uviedol: " Súdna rada je orgánom verejnej moci, ústavným orgánom, ktorý zabezpecuje nezávislé postavenie súdnej moci vo vztahu k iným orgánom štátu. 'Zmyslu obsahového naplnenia princípu nezávislosti súdnictva a jeho oddelenia od ostatných orgánov štátu zodpovedá aj ustanovený okruh kompetencií, ktorý zabezpecuje jej zásadný vplyv na riešenie najzákladnejších a pre organizáciu, výkon a správu súdnictva existencných otázok' (z dôvodovej správy k novele ústavy v roku 2001)."

zákon
385/2000 Z.z.
757/2004 Z.z.
185/2002 Z.z.
právomociach
postavenia
Ústavy SR
náleze


Pani Mogheriniová má pod sebou 4 000 úradníkov, čiže minimálne diplomatickou cestou nech sa, nech sa, nech sa snaží zlepšiť, respektíve prispieť k stabilizácii situácie v Severnej Afrike.

Richard Sulík hovorí o Federice Mogherini, najvyššej predstaviteľke Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnosť. Počet úradníkov, ktorých má pod sebou alebo s ktorými môže kooperovať sa dá určiť viacerými spôsobmi. Jej kabinet má 35 spolupracovníkov . Z jej funkcie ďalej vyplýva , že môže koordinovať prácu komisárov, ktorých portfólio sa zaoberá zahraničnou a bezpečnostnou politikou Únie. Najvyššej predstaviteľke sa nakoniec priamo zodpovedajú špeciálni predstavitelia EÚ, ktorí sú vysielaní ako zástupcovia do krajín mimo Únie. Z dostupných údajov nie je možné určiť presný počet úradníkov, ktorých činnosť má Mogherini možnosť ovplyvňovať, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

spolupracovníkov ďalej vyplýva zamestnávali zamestnáva


Návrh ministra neznamená, že o tom minister rozhoduje. Ten návrh (návrh strany Dobrá voľba o pozastavení výkonu sudcu pri návrhu ministra, pozn.) bol o tom, aby disciplinárny senát rozhodoval na základe niečoho. A my sme povedali, tak ako súčasné znenie zákona bolo, že len v prípade, že tam bol úmyselný trestný čin atď. My sme povedali, že v prípade, že tu je podozrenie zo skutkových podstát činov korupcie alebo obzvlášť závažných zločinov, môže podať minister návrh na Súdnu radu - ani nie Disciplinárnemu senátu lebo nie je nič vyššie ako je samotná Súdna rada - a Súdna rada o tom rozhodne.

Dobrá voľba v jeseni 2019 navrhla, aby mal štát možnosť pozastaviť výkon funkcie sudcom už pri podozreniach z vážnych zločinov. Tvrdenie Tomáša Drucker preto hodnotíme ako pravdivé. Mimoparlamentná strana Dobrá voľba Tomáša Druckera predstavila v októbri 2019 zmenu, ktorá by umožnila pozastaviť výkon funkcie už pri podozreniach sudcov z niektorých zločinov. Strana tak reagovala na komunikáciu sudkyne Moniky Jankovskej a ďalších sudcov s Mariánom Kočnerom. Dovtedy bolo podľa Zákona o sudcoch možné odvolať sudcu len na základe právoplatného rozsudku za úmyselný trestný čin alebo rozhodnutia disciplinárneho senátu pre čin, ktorý je nezlučiteľný s výkonom sudcovskej funkcie. Podľa návrhu Dobrej voľby by Súdna rada mohla na návrh ministra spravodlivosti pozastaviť sudcovi výkon funkcie na tri mesiace, ak by existovalo dôvodné podozrenie zo spáchania niektorého z trestných činov korupcie alebo obzvlášť závažného zločinu. Parlament nakoniec v decembri 2019 schválil iný - vládny - návrh, podľa ktorého môže sudca prísť o talár, ak môže byť jeho konaním vážne ohrozená dôveryhodnosť súdnictva.

predstavila reagovala Zákona návrhu decembri schválil


Dříve jsem v [Evropském] parlamentu realizoval výstavu k třetímu odboji,..

Na stránkách Oldřicha Vlasáka najdeme projev k zahájení výstavy III. odboj v Československu z roku 2006. Projev je k otevření výstavy v Hradci Králové, ale zmiňuje se v něm i skutečnost, že před Hradcem Králové byla výstava právě v Evropském parlamentu.

stránkách


moderátor:"Dobre, keď bol hlas podobný Róbertovi Ficovi, to vám nevadilo pán Mikloš?" IM: "Vtedy sme, vtedy sme, áno ale zároveň sme žiadali, aby sa to prešetrilo."

Stanovisko v médiach k danej kauze zaujal najmä Stanislav Janiš (SDKÚ), ktorý však výslovne nežiada prešetrenie kauzy ale skôr abdikáciu vtedajšieho premiéra R. Fica. "Ale premiér by mal večer navštíviť prezidenta s abdikačným listom. To sa nedá ustáť na medzinárodnom fóre. Ako budú na nás pozerať ostatné krajiny EÚ, keď zaznie nahrávka, o pravosti ktorej, kto ju počul, asi ťažko môže pochybovať? Predseda vlády je zrelý na abdikáciu a zachráni Slovensko a možno aj Smer," vyhlásil Janiš. Za dôsledné prešetrenie kauzy bol D. Lipšic, ktorý nahrávku po tom ako mu bola zaslaná médiami ju odovzdal orgánom činným v trestnom konaní.

abdikáciu vtedajšieho premiéra R. Fica.
D. Lipšic,


O pár mesiacov, myslím o dva, bude kolaudovať spoločnosť Akebono trade industry svoj závod v Trenčíne. Je to jedna z najväčších investícií v tomto roku, ktorá bola získaná na Slovensku ... v AU Optronics v dnešnej chvíli pracuje, okrem 170 zamestancov AU Optronics, spoločnosť Johnsons controls, ktorá tam má niekoľko stoviek zamestnancov a aj plus spoločnosť AAF, ktorá tam je.

Spolocnost Akebono chce v Trencíne zamestnat 350 ludí a podla prehladu investícií v tomto roku môžeme konštatovat, že sa týka o jednu z najväcších. Informácie o tejto investícií možno nájst aj na stránke SARIO , v prehlade úspešných projektov. Podla navrhovaného Zámeru spolocnosti Akebono (.pdf, s.9), plánované skúšobné zacatie prevádzky by malo byt v Decembri 2014. Podla výrocnej správy AU Optronics (.pdf, str. 4), za rok 2013 pracuje v spolocnosti 161 zamestnancov. V budove spolocnosti sídlia aj dalšie spolocnosti. Podla Obchodného registra SR majú sídlo v budove AU Obtronics aj dalšie dve firmy: AAF International a Veeser Plastic Slovakia. V roku 2014 prestahovala svoju výrobu do priestorov AU Optronics aj spolocnost Johnson Controls, ktorá zamestnáva približne 500 zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zamestnat
prehladu investícií
SARIO
Zámeru spolocnosti Akebono
správy
AU Optronics
Obchodného registra
prestahovala


A že je napadnutá alebo spochybnená legitimita tej vyhlášky, ktorá je z 8.2. Pretože naozaj funkcia mala zaniknúť pánovi Holjenčíkovi 7.2.

Funkcia Holjenčíkovi podľa znenia abdikačného listu mala v súlade zo zákonom zaniknúť 8. februára 2017, teda legitimita vyhlášky ním podpísanej v ten istý deň (8. 2. 2017) je z toho dôvodu spochybnená. Výrok z toho dôvodu hodnotíme ako pravdivý. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO) zverejnil rozsiahlu vyhlášku , ktorou sa ustanovuje cenová regulácia v elektroenergetike a niektoré podmienky vykonávania regulovaných činností v elektroenergetike. Vyhláška nadobúda platnosť i účinnosť 8. februára 2017, čo vyplýva z § 48 predmetnej vyhlášky. Holjenčík poslal prezidentovi abdikačný list, ktorý bol síce doručený Kancelárii prezidenta SR už 7. februára 2017 avšak Holjenčík sa vzdáva funkcie až ku 8. februáru 2017. Uvedené konanie nie je v rozpore so zákonom – § 5 ods. 10 zákona č. 250/ 2012 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach stanovuje: "Predseda úradu sa môže vzdať funkcie písomným oznámením prezidentovi Slovenskej republiky. Výkon funkcie sa skončí dňom doručenia písomného oznámenia predsedu úradu o vzdaní sa funkcie prezidentovi Slovenskej republiky, ak v oznámení nie je uvedený neskorší deň vzdania sa funkcie" "V abdikačnom liste, ktorý doručil prezidentovi 7. 2. , sa totiž vzdal svojej funkcie k 8. 2. , čo by malo znamenať, že prvou sekundou tohto dňa už bol odstúpený a vyhlášku tak už podpisovať nemal," tvrdí na svojom blogu Galek. Na čele ÚRSO stojí predseda, ktorý je vymenovaný a odvolaný prezidentom Slovenskej republiky na návrh vlády SR. (§ 5) Predseda ÚRSO je štátnym zamestnanecom a zároveň predsedom rady tohto úradu. Funkčné obdobie predsedu trvá šesť rokov, ten môže byť vymenovaný za predsedu úradu najviac dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. Predsedu úradu v čase jeho neprítomnosti zastupuje podpredseda úradu. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhlášku poslal prezidentovi zákona tvrdí


Samozrejme, že je jasné, že agresorom je Rusko a jednoducho vojensky zabralo územie inej krajiny, čo Slovensko nikdy nemôže akceptovať a nikto nemôže nikdy uznať územia, ktoré sú zamerané vojenskou silou tak ako sme neuznali Kosovo. Jednostranné rozhodnutie jednej časti zabrať jedno územie.

Rusko vojenskou inváziou na Ukrajinu 24. februára 2022 porušilo základný dokument medzinárodného práva, Chartu OSN, ktorá zaväzuje štáty rešpektovať teritoriálnu integritu a politickú nezávislosť iných štátov ( Čl. 2, ods. 4 ). K zaručeniu zvrchovanosti, územnej celistvosti, nedotknuteľnosti hraníc, zdržaniu sa zastrašovania a použitia sily sa Rusko prihlásilo aj v Helsinskom záverečnom akte a Minských dohodách . Rusko porušuje rámce stanovené medzinárodným právom a medzinárodne uznávanými dohodami a dohovormi, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Ruská federácia sa k rešpektovaniu nezávislosti, zvrchovanosti a hraníc Ukrajiny zaviazala aj v Budapeštianskom memorande podpísanom v roku 1994. Tento záväzok Rusko porušilo už v roku 2014 anexiou Krymu a podporou proruských rebelov v pokuse o vytvorenie separatistických republík Doneck a Luhansk.

Kosovská republika vyhlásila nezávislosť 17. februára 2008. Oficiálna stránka kosovského Ministerstva zahraničných vecí uvádza 105 krajín, ktoré doteraz uznali Kosovo ako samostatný štát. Stránka Kosovothanksyou.com uvádza, že doteraz ich republiku uznalo 117 zo 193 členov Organizácie spojených národov a 23 štátov EÚ vrátane Nemecka a Francúzska . Z členov Európskej únie Kosovo doteraz neuznalo Slovensko, Španielsko, Rumusko, Grécko a Cyprus.

porušilo
Čl. 2, ods. 4
Helsinskom záverečnom akte
Minských dohodách
zaviazala
porušilo
stránka
Kosovothanksyou.com
Nemecka
Francúzska
neuznalo


Chcem len pripomenúť, že poslanecký klub KDH vtedy hlasoval ináč ako poslanecké kluby ostatných troch strán (v otázke pôžičke Grécku pozn.). My ako klub sme sa vtedy zdržali a neboli sme proti ako ostatné tri kluby, čiže nepoužívam nejaký plural majestatikus, ale hovorím skôr teda o parlamentnej pôde, o poslaneckom klube.

Výsledky hlasovania v tejto veci je možné nájsť tu : Všetci z klubu KDH okrem poslanca Marcinčina sa pri hlasovaní zdržali (poslankyňa Sabolová svoj hlas stiahla , vraj sa pomýlila). Všetci ostatní koaliční poslanci hlasovali proti.

je možné nájsť tu
svoj hlas stiahla


Odovzdávame verejné financie v lepšom stave, ako sme prebrali v roku 2012.

Zatiaľ čo dlh verejnej správy od roku 2013 klesá, nie je pravdou, že by bol nižší než za minulej vlády. V roku 2012 bol na úrovni pod 52 % a v roku 2013 už dosahoval takmer 55 %. V súčasnej dobe je na úrovni 52,6 %. Deficit verejných financií za súčasnej vlády je nižší ako za vlády Radičovej. Taktiež oproti roku 2012 mierne stúpa hospodársky rast. IFP taktiež hodnotí, že sa zvýšila efektivita výberu daní. Výrok ako celok vzhľadom na mieru dlhu hodnotíme ako nepravdivý. Dlh počas súčasnej vlády stúpol aj v absolútnych číslach. Deficit verejných financií v porovnaní s predchádzajúcou vládou klesol. Podľa IFP (.pdf, s 11) sa počas súčasnej vlády zvýšila efektivita výberu daní ako aj ich podiel na HDP. Ako informovala napríklad TASR : " Daňové príjmy boli na rok 2014 rozpočtované v celkovej výške 19,97 miliardy eur. Ako však uviedol IFP, príjmy vlani dosiahli 21,32 miliardy eur, čo je o 6,7 percent viac, ako sa rozpočtovalo. Pod rast príjmov sa podpísal najmä lepší výber daní. "Vyššia úspešnosť výberu daní sa v roku 2014 pozitívne prejavila na skutočnom plnení vo výške 968 miliónov eur. Pozitívnym prekvapením bol najmä analytikmi neočakávaný pokračujúci rast očistenej efektívnej sadzby u DPH a korporátnej dane ." Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

absolútnych IFP TASR


Po prvé a po druhé, veľmi, veľmi dôležité, nechceme to urobiť preto, lebo ak to niektorá krajina zablokuje, tak spadne celý systém ako, tak ratifikácia predchádzajúcich 6 krajín doteraz, ktoré to urobili - Francúzsko, Belgicko, Taliansko, Luxembursko, Španielsko, Írsko a ďalšie krajiny sa očakáva, že to prijmú tento týždeň ...

I. Štefanec tvrdí správne, že dané krajiny už ratifikovali nové kompetencie a navýšenie balíka peňazí pre Európsky fond finančnej stability (EFSF). Konkrétne tak urobili krajiny spomínané p. Štefancom - Francúzsko, Belgicko, Taliansko, Španielsko, Luxembursko a Írsko. V súčasnosti nové kompetencie pre EFSF odsúhlasili aj v krajinách Portugalsko a Grécko. T.z., že celkovo 8 zo 17 krajín doposiaľ danú dohodu ratifikovali, uvádza msn news .

msn news
Podľa článku Trendu
podľa aktuálne.sk


Našťastie sa môžem oprieť o stanovisko Výboru ministrov spravodlivosti z decembra 2010, keď sa skonštatovalo v tomto stanovisku, že sa skrátili súdne prieťahy zo 17 na 13 mesiacov, vďaka opatreniam, ktoré boli prijímané v rokoch 2007 a 2008.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12 , 13. februára 2011) Vychádzame zo stanoviska Rady ministrov z decembra 2010, ktoré spomína a na ktoré sa odvoláva M. Madarič. V stanovisku sa uvádza, priemerná dĺžka občiansko právnych sporov od roku 2002 do roku 2009, ktorá je nasledovná: Rok priemerná dĺžka občiansko právneho sporu 2002 15,18 mesiacov 2003 16,56 mesiacov 2004 17,56 mesiacov 2005 16,86 mesiacov 2006 15,40 mesiacov 2007 15,06 mesiacov 2008 14,07 mesiacov 2009 13 mesiacov Zdroj: Stanovisko Rady ministrov, 2. december 2010 M. Maďarič hovorí o skrátení súdnych prieťahoch zo 17 na 13 mesiacov, vďaka opatrením z rokov 2007 a 2008. Z uvedeného je však evidentné, že trend poklesu súdnych prieťahov začal v roku 2005, resp. klesá priemerná dĺžka občiansko právnych sporov od roku 2004 kedy bola najvyššia. M. Maďarič zavádza. Spomínané skrátenie súdnych prieťahov je od roku 2004 (17,5 mesiacov) do roku 2009 (13 mesiacov). Inými slovami trend skracovanie súdnych prieťahov začal v od roku 2004 v období druhej Dzurindovej vlády. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
stanoviska


Nikto nevyslovil tézu, že nebudeme privatizovať. Ak boli vyslovené názory, nebudeme privatizovať strategické podniky.

Žiadna zo strán súčasnej koalície alebo jej predstavitelia sa pred voľbami explicitne nevyjadrili, že sa nebude privatizovať. Buď privatizáciu priamo spomenuli vo svojich volebných programoch, alebo ju nespomenuli vôbec. SDKÚ-DS: R. Fico ( a nielen on , pozn.) už v minulosti kritizoval I. Radičovú za to, že sa pred voľbami mala vyjadriť v tom zmysle, že (citujúc R. Fica, pozn.) "nebudeme privatizovať" . Podľa Fica, sa tak mala Radičová vyjadriť v relácii Voľby 2010 – Okrúhle stoly. Žiaľ túto reláciu si nie je možné pozrieť v archíve STV . Vo volebnom programe SDKÚ-DS (.pdf) sa okrem iného píše: "Zachránime bratislavské letisko a Cargo Štyri roky terajšej vlády jasne ukázali, že štát nedokáže tieto firmy dobre riadiť. Získame pre tieto firmy strategických partnerov, a tým ich zachránime. Výsledkom bude zásadné zlepšenie ich služieb a zabezpečenie ich strategického rozvoja. Hlavným slovenským letiskom by sa mala stať Bratislava, a nie Viedeň." V programe sa teda nepíše explicitne, že strana bude privatizovať, ale uvádza, že získa strategických partnerov pre letisko a Cargo, čo de facto znamená, že tieto dve spoločnosti chcú privatizovať. KDH: Vo volebnom programe KDH (.pdf) sa privatizácia nespomína. Most-Híd: V programe strany Most-Híd (.pdf) sa v časti Infraštruktúra a energetika alebo "Štát nepodniká, štát vytvára podmienky" okrem iného píše: Dôkladná analýza priorít prípravy výstavby infraštruktúry s hlavným dôrazom na potreby jednotlivých regiónov: - cestná doprava – dobudovanie siete diaľnic a rýchlostných ciest a rekonštrukcia a zvýšenie kapacity ciest 1. triedy. Ide hlavne o južné rýchlostné cesty, o spojenie Košíc s východnou a južnou štátnou hranicou, o dobudovanie D1, o výstavbu mostov cez Ipeľ a cez Dunaj. - železničná doprava – pokračovať v transformácii a v privatizácii železníc a obnove železničných tratí a staníc - vodná doprava – podporiť jej rozsiahlejšie využitie (napr. dobudovanie Vážškej vodnej cesty – napojenie na Poľsko) - letecká doprava – privatizácia letísk alebo ich prevádzkovanie súkromným sektorom" SaS: Vo volebnom programe SaS (.pdf) sa okrem iného píše: "54. BOD PROGRAMU Čiastočná privatizácia energetických podnikov a vytvorenie nezávislého Úradu pre reguláciu sieťových odvetví situáciu výrazne zlepšili, no od roku 2006 sa opätovne zvyšuje vplyv štátu na fungovanie energetických podnikov a Úrad je tlačený do politických rozhodnutí. SaS navrhuje: - zrušiť väčšinu legislatívnych zmien neprimerane zasahujúcich do hospodárenia energetických podnikov a dôsledne pokračovať v liberalizácii energetického trhu. Zabránime tak ďalším deformáciám slovenského energetického trhu a zvýšime šancu na jeho konkurencieschopnosť v európskom priestore." V programovom vyhlásení vlády (.pdf) stojí: "Vláda SR nebude privatizovať strategické podniky. Podporí však kroky k zefektívneniu fungovania vybraných podnikov so štátnou účasťou vrátane odštátnenia teplární či zostávajúcich zvyšných podielov v podnikoch s vplyvom vlády, napríklad v autobusovej doprave."

a nielen on
kritizoval
archíve STV
volebnom programe SDKÚ-DS
volebnom programe KDH
programe strany Most-Híd
volebnom programe SaS
programovom vyhlásení vlády


Ústavný súd povedal súčasne, že cieľ je legitímny, pretože aj rozhodnutie Európskeho súdneho dvora vo viacerých prípadoch potvrdilo, že ten, kto spravuje verejné zdroje a to sa týka aj zdravotného poistenia nepodniká, čiže nemôže z toho vytvárať žiadny zisk.

V tlačovej správe Ústavného súdu sa okrem iného uvádza, že " došlo k ústavne neakceptovateľnému zásahu do základného práva súkromných zdravotných poisťovní podnikať podľa čl. 35 ods. 1 ústavy ". Rozhodovanie Európskeho súdneho dvora vo svojom odôvodnení ÚS nespomína.

správe


(ja som si vôbec nemyslel, že návštevou zatvoreného krajčírstva, kde som sa šel spýtať pána majiteľa, ktorého poznám, že či by mi mohol upraviť obleky, že s tým som porušil nejaký zákon) a dodnes ma ani teda nekontaktoval nikto z Úradu verejného zdravotníctva ani nezačal voči me nejaké konanie (vo veci návštevy krajčírstva počas lockdownu, pozn.)

Petra Pellegriniho pre možné porušenie zákazu vychádzania Úrad verejného zdravotníctva nekontaktoval. Prípad nepreverovala ani polícia. Tvrdenie expremiéra preto hodnotíme ako pravdivé. Pellegrini hovoril o svojej návšteve krajčírstva v čase zákazu vychádzania 20. januára, pri ktorej ho prichytil Nový čas. Expremiér mal predajňu navštíviť v sprievode dvoch osôb a stráviť tam asi hodinu. „ Vzhľadom na to, že po prekonaní ochorenia COVID-19 výrazne schudol a oblečenie je pre politika pracovným nástrojom, bol sa informovať o možnostiach riešenia situácie,” vysvetľovala jeho hovorkyňa. Úrad verejného zdravotníctva pre portál Demagóg.SK uviedol, že „orgány verejného zdravotníctva nekonajú na základe medializovaných informácií, pričom tunajšiemu úradu nebol do dnešného dňa doručený podnet na p. Petra Pellegriniho vo veci návštevy krajčírstva počas zákazu vychádzania.” Odkázal nás na políciu. Hovorkyňa mesta Bratislave v stanovisku uviedla, že „mestská polícia v prípade, že zistí pri plnení svojich úloh porušenie právnych noriem, ktorých porušenie nepatrí do pôsobnosti obce, oznamuje toto príslušným orgánom. Pokiaľ ide o danú prevádzku, pri jej kontrole, ktorá bola vykonaná zo strany mestskej polície, porušenia neboli zistené, prevádzka bola uzatvorená.” Prezídium policajného zboru odkázalo na Krajské riaditeľstvo PZ v Bratislave. To v reakcii uviedlo, že „polícia nepreveruje možné porušenie, nakoľko príslušným orgánom na objasnenie takéhoto konania je Okresný úrad Bratislava.” Okresný úrad Bratislava na otázky portálu Demagóg.SK neodpovedal.

hovoril vysvetľovala


Komisia nám dáva 105 miliónov eur, ale za to, že sme dôveryhodný partner, že naozaj aj konsolidujeme aj uznáva európska komisia, že náš plán je zdravý do roku 2013, tak je tam ďalší návrh, aby Slovensko malo navýšené o 100%. Teda nie 105 ale 200 miliónov eur na Jaslovské Bohunice.

V súčasnosti sa dianie v EÚ točí okolo rozpočtu na roky 2014-2020 . Podľa najnovšieho návrhu,ktorý predložil van Rompuy hlavám členských štátov EÚ má Slovensko naozaj dostať 200 miliónov eúr z pôvodných 105 miliónov na vyradenie z činnosti jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach. Navýšenie v súvislosti s odstavením jadrových elektrární majú prisľúbené aj Litovci (jadrová elektráreň Ignalina) či Bulharsko (jadrová elektráreň Kozloduj). Či sa tak však stalo kvôli tomu, že Európska komisia uznáva, že dobre konsolidujeme a považuje nás za dôveryhodného partnera sa nám zistiť nepodarilo. Preto považujeme tento výrok za neoveriteľný.

rozpočtu na roky 2014-2020


Po tom, čo my sme ako prví sťahovali vojakov z Iraku, sa ukázalo, že to bolo proste postavené celé na lži. Blair sa ospravedlnil, jednoducho ukázalo sa, že máme pravdu.

Slovensko začalo diskusie o stiahnutí vojakov z vojny v Iraku v roku 2006, k ich definitívnemu odchodu došlo v roku 2007. Ešte predtým, v roku 2004, Irak opustili jednotky Španielska a v roku 2005 odišli holandské jednotky. Britská vyšetrovacia komisia v takzvanej Chilcotovej správe v roku 2016 uviedla, že k invázii došlo na základe nesprávnych informácií, pričom neboli prehodnotené iné alternatívy riešenia sporu. Vtedajší britský premiér Blair sa za vzniknuté škody ospravedlnil, vyjadril ľútosť ale tiež obhajoval rozhodnutie zasiahnuť. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Vojna v Iraku začala 20. marca 2003 inváziou koaličných síl vedených Spojenými štátmi americkými s cieľom zvrhnúť režim Saddáma Husajna. Medzi dôvody invázie patrilo podozrenie, že Irak vlastní zbrane hromadného ničenia.

V máji 2003 prijalo Ministerstvo obrany Slovenskej republiky pozvanie Poľskej republiky na zapojenie sa do mnohonárodnej divízie pôsobiacej v rámci stabilizačných síl v Iraku. Slovenská republika sa na operácii podieľala prostredníctvom ženijnej jednotky, ktorá pôsobila v oblasti al-Hilla. Jej hlavnou úlohou bolo odmínovanie plôch a cestných komunikácií.

Diskusia o stiahnutí slovenských jednotiek začala po zmene vlády v roku 2006, pričom hlavná časť kontingentu odišla vo februári 2007. Definitívne stiahnutie potvrdil slovenský parlament v decembri 2007. Slovensko nebolo prvou krajinou, ktorá stiahla vojakov z Iraku; pred ním tak urobilo napríklad Španielsko, ktoré vojakov stiahlo už v roku 2004, ale aj Holandsko, ktoré ukončilo vojenskú misiu v roku 2005.

Významným dokumentom pre hodnotenie pozadia vojny v Iraku je tzv. Chilcotova správa , ktorú v roku 2016 zverejnila britská vyšetrovacia komisia. Správa okrem iného konštatuje, že rozhodnutie o invázii do Iraku bolo prijaté na základe zveličených spravodajských informácií. Irak podľa správy nepredstavoval bezprostrednú hrozbu a neboli dostatočne preskúmané alternatívy k vojenskej intervencii.

Tony Blair, ktorý bol v čase vojny v Iraku britským premiérom, odmietol väčšinu kritiky Chilcotovej komisie. Na tlačovej konferencii síce vyjadril ľútosť, ospravedlnenie a prevzal plnú zodpovednosť za chyby v plánovaní konfliktu a jeho následkov, no zároveň s presvedčením obhajoval samotné rozhodnutie zasiahnuť. „Nemôžem a ani nechcem povedať, že sme sa rozhodli zle... Ako je zrejmé z tejto správy, nešlo o žiadne klamstvo, ani o podvod,“ uviedol Blair. Dodal, že jeho cieľom bolo zbaviť Irak režimu Saddáma Husajna a ochrániť svet pred hrozbou zbraní hromadného ničenia. Trval na tom, že konal v dobrej viere a že vtedajšie obavy boli reálne - rástla hrozba terorizmu a dôkazy o zbraniach sa zdali byť presvedčivé.

začala prijalo stiahnutí odišla potvrdil stiahlo ukončilo správa odmietol uviedol


...tak ja si myslím, že bolo by na mieste, aby všeobecní lekári si pozývali týchto pacientov aktívne, keď majú za jednu preventívnu prehliadku 10 eur.

Podľa Pravdy navýšili zdravotné poisťovne začiatkom roka 2014 platby za preventívne prehliadky u všeobecných lekárov na 14 eur. Nie sú teda na úrovni 10 eur, ako to uvádza Viliam Čislák. Podľa Denníka N prepláca poisťovňa Dôvera preventívnu prehliadku dokonca sumou 15,6 €. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Pravdy Denníka


Ak dovolíte, ak dovolíte, druhý argument, pre ktorý si myslím, že je to naozaj politizované, je ten, že my sme požiadali aj pán Krnáč o iný termín, aj ja osobne listom. Pán Krnáč mal presne v čase rokovania výboru pohreb svojej svokry. V Lučenci. Napriek tomu, že žiadal, napriek tomu, že ja som žiadal, bolo to odmietnuté. Nie je toto politizácia?

Informácia o tom, že Krnáč nemohol príjsť na jednanie výboru z dôvodu pohrebu rodinného príslušníka potvrdila vo svojej reportáži TA3.

potvrdila


Predovšetkým pán predseda nehovoríte dobre, že stúpa inflácia, práve naopak, inflácia klesá. Inflácia je vo všeobecnosti, ja teraz nehovorím o jednotlivých položkách, hovorím o inflácii ako o celku. Inflácia je na úrovni 2,6% a pokiaľ ide o priemerný rast cien, tak ide to smerom dole.

Robert Fico hovorí o pomerne čerstvom údaji štatistického úradu. Je pravda, že jeho údaj 2,6% miery inflácie sa veľmi blíži k číslu, ktoré štatisti vydali v správe na konci februára: " V januári 2013 medziročná miera inflácie meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien dosiahla hodnotu 2,5 %, v porovnaní s jej hodnotou v decembri 2012 sa znížila o 0,9 percentuálneho bodu." Ako pravdivú teda hodnotíme aj druhú časť výroku o poklese inflácie na Slovensku. Celkovo jeho výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správe


Slovenská akadémia vied to prepočítala, aj MESA10 to prepočítala, aj ja tiež a všetkým nám vyšli rovnaké výsledky (ohľadom fiškálneho dopadu odvodového bonusu v čase jeho uvedenia, pozn.).

Na prepočítaní fiškálneho dopadu prípadneho zavedenia odvodového bonusu sa skutočne podieľali všetky spomínané subjekty. Ich konkrétne vyčíslenia celkového dopadu odvodového bonusu boli v čase jeho uvedenia najmä vďaka rozdielnosti použitej metodiky a vstupných dát jednotlivých analýz rozdielne, avšak zhodli sa na tom, že odvodový bonus by po zavedení mal neutrálny dopad na štátny a verejný rozpočet (s výnimkou ročného prechodného obdobia v analýze SAV, pozn.). Vo svojom vyjadrení pre Demagog.SK Richard Sulík zdôraznil, že maximálny rozdiel medzi jednotlivými výpočtami fiškálneho dopadu predstavuje 56,43 mil. eur (1,7 mld. Sk), čo vzhľadom na celkové štátne výdavky v roku 2015 (15,65 mld. eur) zodpovedá 0,36 % štátnych výdavkov. Keďže analýzy Richarda Sulíka, SAV a MESA10 sa vo všeobecnosti zhodujú na neutrálnom fiškálnom dopade obvodového bonusu, avšak uvádzajú rozdielne konkrétne hodnoty dopadu, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. V kontexte Sulíkom navrhovaného modelu odvodového bonusu (ďalej len OB), ktorý prezentoval v roku 2006 prostredníctvom práce Odvodový bonus: zmena paradigmy (dostupná v .pdf ), môžeme o prepočítaní a prognóze jeho výsledkov hovoriť najmä v oblasti makrodopadov (s. 59-67). Na prepočítaní dát sa skutočne podieľali 3 subjekty – autor práce Richard Sulík a organizácie SAV, respektíve MESA10, ktorých k vyčísleniu vplyvu na verejné financie vyzvala RÚZ (Republiková únia zamestnávateľov), ale aj samotný autor práce. Čo sa týka konkrétnych výsledkov analýz návrhu OB, nezhodujú sa najmä v odhadoch celkového vplyvu na verejné financie. Túto skutočnosť dokladá aj obsah Sulíkovej práce v podobe nasledujúcej tabuľky (s. 67; vrátane výdavkov na výrazne vyššiu podporu detí +124%): Tabuľka 1: : Celkový dopad zavedenia OB na verejné financie. (Zdroj: https://www.ruzsr.sk/app/webroot/files/odvodovy-bonus-richard-sulik.pdf ). Pre úplnosť však hodnotenie výroku doplníme o prehľad kvantitatívnych výsledkov analýz, ktoré sme prekontrolovali vo vzťahu k originálnym dokumentom. Konštatujeme, že výsledky výpočtov sa líšia najmä na základe rozdielnosti v metodike a vstupných dátach, ktoré subjekty pri analýze využili. V prípade záujmu pripájame plnú verziu hodnotenia OB zo strany SAV (konkrétnym číslam sa venujú najmä strany 6-18), a taktiež aj pohľad MESA10, ktorý figuruje ako príloha č. 5 v .pdf verzii Sulíkovej práce (s. 190-194). Musíme však dodať, že SAV a rovnako aj MESA10 vyhodnotili pozitívny vplyv Sulíkovho návrhu odvodového bonusu na bilanciu verejných financií. Najväčšie výhrady voči OB mala SAV predovšetkým ohľadne neistých sociálnych dôsledkov reformy. Spomínaná tabuľka kvantitatívnych výsledkov jednotlivých analýz, ktorú vo svojej diplomovej práci ponúkla Anna Mitterová: Tabuľka 2: Prehľad výsledkov analýz. (Zdroj: Anna Mitterová: Systém odvodového bonusu a jeho dopady na makroúrovni. Dostupné na internete: < https://diplomovka.sme.sk/zdroj/3191.doc >, s. 33). Jednotlivé tabuľky finálnych bilancií: Tabuľka 3: Sulíkov model. (Zdroj: Odvodový bonus: zmena paradigmy , s. 65). Tabuľka 4: Model MESA10. (Zdroj: Odvodový bonus: zmena paradigmy , s. 66). Tabuľka 5: Model SAV. (Zdroj: Hodnotenie fiškálnych dopadov zavedenia systému odvodového bonusu , s. 11).

.pdf

hodnotenia OB zo strany SAV

.pdf verzii

výhrady

diplomovej práci

Odvodový bonus: zmena paradigmy

Odvodový bonus: zmena paradigmy


Áno, áno to čakal som túto otázku, tak doniesol som takúto vec z roku 2002, keby ste to mohli dať na chvíľočku na kameru a tu je dole napísané v tej dolnej časti, v prípade, že poslanec NR zvolenej v septembrových voľbách 2002 za stranu Smer opustí poslanecký klub, že vráti mandát. Tu je napísané presne to, čo sme my dohodli.

Kandidáti na poslancov za stranu SMER, krátko pred voľbami do NR SR prijali dňa 6. septembra 2002 záväzok , že po vystúpení z poslaneckého klubu strany sa vzdajú svojho mandátu.

záväzok


Verejný dlh klesal za druhej vlády Mikuláša Dzurindu.

Je pravdou, že počas druhej vlády M. Dzurindu verejný dlh Slovenska klesal. Uvádzame grafické znázornenie vývoja verejného dlhu od roku 2000 štvrťročne (Údaje Eurostat ).

Eurostat


Sa nám zhusťujú takzvané výjazdové zasadnutia vlády.

Je síce pravdou, že len v mesiaci október 2013 mala vláda až dve výjazdové rokovania v Košiciach a v Handlovej, no za približne rovnaké obdobie roka 2012 mala vláda až päť výjazdových rokovaní. Považovať dve výjazdové rokovania vlády v októbri ako zhusťovanie, je v porovnaní s množstvom výjazdových rokovaní v roku 2012 zavádzajúce.

Výrok hodnotíme na základe registra rokovaní vlády SR . Podľa spomínaného zdroja sa tzv. výjazdové rokovania vlády počas 2. vlády Roberta Fica uskutočnili doteraz (4.4.2012-16.10.2013) celkovo 7 krát. Išlo o rokovania vlády číslo: 10. zasadnutie v Poltári, 21. v Nových Sadoch, 26. v Michalovciach, 31. v Gabčíkove, 37. v Krásne nad Kysucou, 76. v Košiciach a 77. v Handlovej.

Ak hovoríme o periodicite týchto rokovaní vlády, pravdou je, že sa zasadnutia na inom mieste, než sú budova Úradu vlády SR (resp. Zrkadlová sála historickej budovy Úradu vlády SR) v Bratislave, konali v mesiaci október 2013 dva krát. Išlo iba o dve výjazdové rokovania vlády v tomto roku, čiže za desať mesiacov. V období od apríla 2012 do decembra ( 5.12.2012), čiže za deväť mesiacov mala vláda až päť výjazdových rokovaní.

základe registra rokovaní vlády SR


Zriadený bol Fond na podporu umenia, ktorý zdvojnásobuje zdroje na podporu neštátnej kultúry.

Počas vlády Roberta Fica skutočne došlo na základe zákona schváleného 12. septembra 2014 k zriadeniu Fondu na podporu umenia, ako hlavného finančného zdroja zameraného výlučne na podporu umeleckých aktivít, kultúry a kreatívneho priemyslu. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže zdroje na podporu neštátnej kultúry skutočne majú zahŕňať rozpočet MK vo výške 10 mil. eur a ďalších 10 mil. eur. vo forme osobitného štátneho príspevku, poskytovaného z úhrad odvodov prevádzkovateľov hazardných hier. Ministerstvo kultúry SR : " Fond nahradí podstatnú časť súčasného dotačného systému ministerstva kultúry. Pod správou ministerstva kultúry by po zriadení fondu malo ostať poskytovanie dotácií na ochranu, obnovu a rozvoj kultúrneho dedičstva... Pod správou ministerstva kultúry naďalej ostane aj podpora kultúry znevýhodnených skupín obyvateľstva a kultúrne poukazy. Na fond by sa mala presunúť podpora tvorby a šírenia umeleckých diel a ich reflexií. Fond bude podporovať aj projekty z oblasti kreatívneho priemyslu. M inisterstvo bude poskytovať v rámci schválených limitov na príslušné rozpočtové obdobie príspevok minimálne vo výške 10 000 000 eur a osobitný príspevok, ktorý bude poskytovaný prioritne z prostriedkov uhradených do štátneho rozpočtu vo forme odvodov prevádzkovateľov hazardných hier ." Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

zriadeniu
zdroje
Ministerstvo kultúry SR


Viete, my sme začínali nie len obrovskými povodňami... výdavky napr. na protipovodňové opatrenia, na škody, ktoré len po tom prvom lete presiahli 680 mil. €.

V roku 2010 spôsobili povodne podľa riaditeľa likvidácie poistných udalostí v neživotnom poistení Allianz – Slovenská poisťovňa Jozefa Hrdého škody vo výške 700 miliónov eur. Presné údaje o výške týchto škôd sú však nedostupné. Podľa portálu aktualne.sk vláda vyčlenila na záchranné práce po týchto povodniach najskôr 17. augusta 11 miliónov eur a potom 19. augusta ďalších 13,3 milióna eur. Z rezervy predsedníčky vlády bolo na tieto účely vyčlenených takmer 300 tisíc eur. Keďže povodne v roku 2010 spôsobili približne 700 miliónové škody a vláda musela na záchranné práce po týchto povodniach vyčleniť cca 24 miliónov eur, čo predstavovalo zvýšené výdavky, výrok hodnotíme ako pravdivý. Výroku by ale pomohlo keby bol prezentovaný presnejšie, keďže je ľahké nadobudnúť dojem, že vládne výdavky na povodne boli vo výške 680 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


A viac ako 83 % občanov chce koniec vojnovej aktivity a prestanie zabíjania na Ukrajine.

Prieskum, ktorý by hovoril, že 83 percent Slovákov chce koniec vojnovej aktivity a ukončenie zabíjania na Ukrajine, sa nám nepodarilo vo verejných zdrojoch nájsť. Nie je jasné, na akú štúdiu či výskum sa Peter Pellegrini odvoláva. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

V auguste 2023 vypracovala agentúra AKO pre televíziu JOJ 24 prieskum , či by mala „budúca vláda pokračovať vo vojenskej pomoci Ukrajine. Výsledky prieskumu ukázali, že celkom 43,2 % respondentov si myslí, že budúca vláda by mala pokračovať vo vojenskej pomoci Ukrajine, z toho 23,8 % si myslí, že by určite mala a 19,4 % uviedlo, že by asi mala pokračovať vo vojenskej pomoci Ukrajine. Naopak 51,5 % si myslí, že budúca vláda by nemala pokračovať vo vojenskej pomoci Ukrajine, z toho 37,3 % si myslí, že by určite nemala a 14,2 % uviedlo, že by asi nemala pokračovať vo vojenskej pomoci Ukrajine. Napokon 4,7 % respondentov nevedelo posúdiť a 0,6% na otázku nechcelo odpovedať.

Agentúra YouGov skúmala, ako obyvatelia európskych krajín predpokladajú ukončenie vojny. Dáta boli zbierané z Poľska, Švédska, Portugalska, Holandska, Nemecka, Španielska, Rumunska, Francúzska, Rakúska, Talianska, Maďarska a Grécka. Tento prieskum neskúmal nálady obyvateľov Slovenska. Výsledky ukázali, že v priemere obyvatelia týchto krajín predpokladajú ukončenie vojny kompromisom.

prieskum YouGov


Tam je 23 000 000 ľudí potenciálne zúfalých a hladných a keď ten režim skolabuje, tak Číňanom hrozia dve veci. Jedna z nich je zjednotená Kórea, ale demokratická a spojenec Spojených štátov. Tento krát priamo na hranici, 1200 km hranici s Čínou.

Podľa CIA World Factbook, hranica Severnej Kórei s Čínou je 1416 km, populácia je 24,7 miliónov. František Šebej nie je úplne presný vo svojich údajoch, ale jeho odchýlky mu nijako nezlepšujú agrumentačnú pozíciu a výrok preto považujeme za pravdivý.

CIA


Pred voľbami 2012 sme dali jasný sľub, že vyšetrovací tím Gorily, ktorý bol vytvorený na poslednú chvíľu Danielom Lipšicom po vyslovení nedôvery vlády Ivety Radičovej, že nebudeme ju meniť.

Marek Gajdoš, vyšetrovateľ kauzy Gorila, pred pár dňami ohlásil , že podal žiadosť o svoj odchod do civilu. Špecializovaný tím pod jeho vedením zriadil ešte Daniel Lipšic ako minister vnútra 9. januára 2012. Vláde Ivety Radičovej nevyslovili dôveru v hlasovaní poslanci NR SR v októbri 2011 . Demagog.SK nehodnotí, či bolo zriadenie vyšetrovacieho tímu "na poslednú chvíľu". Robert Kaliňák aj Robert Fico v poslednej dobe sa nechali počuť, že dali jasný sľub na to, že nebudú vyšetrovací tím meniť a že zabezpečia všetko, čo tím bude potrebovať. Pomocou našich čitateľov sme sa dopátrali aj k rozhovoru Fica pre SME z roku 2012, kde sľubuje, že vyšetrovací tím nebudú meniť. Kaliňákov výrok hodnotíme ako pravdivý. Robert Fico krátko pred predčasnými voľbami v marci 2012 v rozhovoru vyhlásil: " Lipšic – Cattani, postavil tím, ktorý vraj Gorilu vyšetrí. Tak ako som tu, vám hovorím, že ak pôjdeme do vlády, my sa tohto tímu nedotkneme ." Robert Kaliňák mal podobné vyjadrenie už po voľbách v apríli 2012: " Chcem nechať vyšetrovateľom čo najširší priestor. Ministerstvo vnútra je hlavne logistické zabezpečenie vyšetrovateľov. Právne velenie je na Špeciálnej prokuratúre, ktorá dozoruje tento prípad ". Januárovému vytvorenie špeciálneho tímu predchádzala medialiazácia kauzy Gorila počas Vianoc 2011 , čo mohlo byť popudom pre Lipšica. V skutočnosti už spis Gorila na ministerstve bol aj predtým- a to počas pôsobenia práve Roberta Kaliňáka , ktorý ju vtedy vyšetrovať odmietol. " Za prvej vlády Roberta Fica polícia pod Kaliňákovým vedením Gorilu vyšetrovať odmietla. Konať policajti začali, až keď v decembri 2011 niekto spis o prepojení Penty na politikov druhej vlády Mikuláša Dzurindu zverejnil na internete. Ministrom bol vtedy Daniel Lipšic z KDH ." Z vyšetrovacieho tímu Gorily odišlo v roku 2013 osem ľudí, podľa informácií od šéfa tímu to boli dobrovoľné odchody. „ Zmeny sú motivované zdravotnými dôvodmi, zmenou miesta bydliska niektorých policajtov alebo ich ustanovením do riadiacej funkcie, “ K pôvodnému tímu vytvorenému Lipšicom pribudli dodatočne ďalší ľudia, no pôvodné obsadenie nebolo podľa dostupných informácií vymenené vládou. Mierne nejasný bol odchod odborného garanta vyšetrovania Rudolfa Cádru . Pôvodne bol šéfom Úradu boja proti organizovanej kriminalise, z tohto postu bol odvolaný a stal sa z neho rádový policajt. Odborným garantom vyšetrovania však naďalej ostal, neskôr sám podal výpoveď. Lipšic kritizoval práve jeho odvolanie, policajný prezident zas tvrdil, že ho odvolali, aby sa mohol naplno venovať Gorile. Samotný Cádra tvrdí, že garantom bol potom už iba na papieri, reálne túto funkciu zastával štyri mesiace. " Papierovo rok, reálne štyri alebo päť mesiacov. Po voľbách 2012 ma však odvolali z funkcie zástupcu riaditeľa ÚBOK a preložili na odbor boja proti extrémizmu. Od tohto momentu už bola moja činnosť v tíme Gorila skôr symbolická: ak ma jeho šéf s niečím oslovil, snažil som sa mu poradiť ." V posledných dňoch sa o kauze a o postavení tímu hovorí kvôli odchodu vyšetrovateľa NAKA Mareka Gajdoša. Gajdoš bol vedúcim vyšetrovacieho tímu, ochádza na vlastnú žiadosť. O vzťahoch tímu a špeciálneho prokurátora hovorí takto: " Prácu vyšetrovateľa som vždy mal a stále mám rád, avšak podmienky, v ktorých som sa vzhľadom na prístup viacerých osôb majúcich vplyv na moju prácu a nepriamo aj na jej výsledky ocitol, sú z dlhodobého hľadiska mnou subjektívne netolerovateľné "

ohlásil
zriadil
októbri 2011
Robert Fico
SME
rozhovoru
vyjadrenie
2011
Kaliňáka
2013
Rudolfa Cádru
šéfom
Cádra
odchodu


… rozsudok, ktorým som ja za komunizmu (...) oslobodil kňaza Bystríka Janíka. Senát Štefana Harabina oslobodzuje Bystríka Janíka. Tu máte originál, predseda senátu 15. októbra (Harabin ukazuje na dokument - pozn.)...

Senát Štefana Harabina františkánskeho kňaza Bystríka Janíka skutočne najprv oslobodil . Prípad mu však neskôr vrátil krajský súd, aby rozhodol nanovo - a tam už Harabinov senát Janíka odsúdil. Štefan Harabin teda - opakovane - opomína vážne faktické okolnosti, ktoré na prípad a jeho konanie vrhajú iné svetlo. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie. Štefan Harabin bol predsedom senátu, ktorý v roku 1985 oslobodil stíhaného františkána Bystríka Janíka. Janík bol obžalovaný za podvod, Ústav pamäti národa píše o „vykonštruovanom pláne ŠtB”. Janík bol tajne vysväteným franktiškánskym kňazom, kvôli čomu sa o neho v rámci „akcie Vír” zaujímala ŠtB. Po jednom z jej zásahov prerušil kontakt s laikmi, aby ich neohrozoval. Jednou z nich bola aj žena, ktorá mu predtým pomáhala - dávala mu peniaze. Po Janíkovom odchode si jeho konanie vysvetlila tak, že ich od nej chcel vylákať. A rozpovedala to príbuznému, ktorý pracoval v ŠtB. Podľa zhrnutia prípadu Ústavu pamäti národa žena vypovedala zmätočne, no peniaze podľa nej neboli pôžičkou. ŠtB chcela Janíka najprv obviniť z marenia dozoru nad cirkvou, neskôr sa podľa ÚPN priklonila k obvineniu z podvodu. Po oslobodzujúcom rozsudku sa prípad dostal na Krajský súd. Podľa ÚPN ho kraj vrátil Harabinovmu senátu s odôvodnením „podrobnejšie ozrejmiť rozsah vecí a peňazí, poskytnutých poškodenou obvinenému”. „Prokurátor sa odvolal a nadriadený odvolací súd vyslovil právny názor, že pána Bystríka Janíka treba odsúdiť, pretože je vinný z podvodu”, stálo na Harabinovom webe, keď tento kandidoval za prezidenta. Vo februári 1986 Harabinov senát Janíka odsúdil na 28 mesiacov nepodmienečne za podvod. Prispela k tomu zmenená výpoveď ženy, ktorá Janíkovi dala peniaze. „Pravý dôvod tkvel však v objednávke režimu potrestať takto aspoň jedného z tajných františkánov”, uvádza Fórum Pamäť národa ÚPN. „Boží človek vadil komunistickému zriadeniu. Prečo mu vadil? Kvôli svojej viere alebo kvôli tomu, že dokázal poukázať na nedostatky ministerstva kultúry, ktoré sa malo starať o kultúrne pamiatky,“ spomínal Harabin po rokoch pre DenníkN.

oslobodil
opakovane
píše
rozpovedala
zhrnutia
ÚPN
stálo na
uvádza
spomínal


Ale to, o čo by sme prišli z hľadiska plánu obnovy, tak tie čísla môžu byť pomerne veľké, veď tam hovoríme o miliardách, ktoré môžme z plánu obnovy získať, takže dúfam, že v rámci toho procesu, áno, malo to byť už v návrhu rozpočtu zohľadnené (výdavkové limity, pozn.), žiaľ, nie je to tak.

V pláne obnovy a odolnosti bolo celkovo pre Slovensko alokovaných 6,3 miliardy eur, ktoré môže Slovensko v postupných investíciách získať. ( pdf , s. 7)

Koľko by Slovensko stratilo, nie je jasné, pretože tento záväzok zavedenia výdavkových limitov bol súčasťou cieľov, ktoré už boli splnené a za ktoré Slovensko už získalo prvú platbu. Nezavedenie výdavkových limitov je teda považované za zvrátenie míľnika a nasledovať by mohlo zastavenie ďalších platieb. Nasledujúca platba mala hodnotu 815 miliónov eur .

Slovansko sa v pláne obnovy zaviazalo zaviesť výdavkové limity - “výdavkové stropy” ( pdf s. 21, 22, 30, 707, 708, 710) - do konca 4. kvartálu roka 2021 (s. 718). Ako upozornila Európska komisia, nezavedenie výdavkových limitov v návrhu rozpočtu na budúci rok môže ohroziť čerpanie z plánu obnovy. Je to totiž nesplnenie cieľa, ktorý sa Slovensko zaviazalo splniť.

pdf
zvrátenie
zastavenie
815 miliónov eur
pdf
upozornila


Domnievam sa, že preto predstavitelia viacerých krajín kritizujúcich a odmietajúcich takzvané dočasné kvóty hneď bezprostredne po ich schválení Radou ministrov Európskej únie oznámili, že budú rozhodnutie rešpektovať.

22. septembra Rada EÚ schválila plán na premiestnenie 120.000 migrantov do členských štátov EÚ počas ďalších dvoch rokov. Proti migračným kvótam hlasovalo Česko, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko. Fínsko sa zdržalo hlasovania a Poľsko, ktoré pôvodne bolo proti plánu, nakoniec ustúpilo a rozhodlo sa podporiť Nemecko. Napriek nesúhlasu s prijatým kvótnym systémom Slovensko ostalo jedinou z krajín hlasujúcich proti, ktorá odmietla rozhodnutie Rady EÚ rešpektovať. Výrok hodnotíme ako pravdivý. R. Fico vyhlásil 23. septembra 2015, že Slovensko nebude rešpektovať povinné kvóty a podá žalobu na súd v Luxemburgu proti právne záväznému aktu o kvótach. Taktiež dodal, že SR neimplementuje do svojej legislatívy prijatý záväzný právny akt, čím podstúpi konanie proti členským krajinám (infringement). Potom ako sa Poľsko rozhodlo podporiť kvóty, Slovensko bolo medzi štyrmi krajinami (Slovensko, Česko, Maďarsko, Rumunsko), ktoré nesúhlasili s povinným kvótnym systémom na prerozdelenie 120.000 utečencov z Grécka a Talianska medzi členské štáty EÚ. Český premiér, B. Sobotka , napriek nesúhlasu s kvótami, nepristúpil k podaniu žaloby, keďže nemal v záujme vyeskalovať právny konflikt s európskymi partnermi. Maďarsko napriek kritike kvótneho systému žalobu nepodstúpilo . Slovensko teda ostáva jediným zo štátov odmietajúcich kvóty, ktoré sa bude s EÚ súdiť. Rumunský prezident, K. Iohannis , sa po schválení plánu vyjadril ,že: „ Rozhodnutie padlo. Rozumiem, že iné krajiny majú v pláne sa proti nemu postaviť a my počkáme na výsledok .“

Neskôr dodal, že: „ V skutočnosti počet utečencov, ktoré Rumunsko prijme počas obdobia 1-2 rokov...nie je veľmi veľké. Je to zvládnuteľné a myslím si, že Rumunsko musí ukázať solidaritu .“

Maďarský premiér V. Orbán sa vyjadril kriticky smerom k Nemecku, keď hovoril o Merkelovej morálnom imperializme. Z maďarskej strany napriek nesúhlasu s kvótnym systémom nezazneli striktné postoje, že by mali v záujme sa súdiť s EÚ.

schválila vyhlásil rozhodlo bolo nepodstúpilo vyjadril kriticky


Podľa mňa teda to je to, čo jej slúži ku cti, je to, že myslím si osobne, že nekradla, na druhej strane veľmi poslušne dlhé roky, pomaly desiatky rokov, kryla chrbát ľuďom ako Slota a spol. a nepovedala nič.

A. Malíková, v čase rozkolu SNS a PSNS, ako predsedníčka SNS vysvetľovala verejnosti, že vylúčením Slotu a spol. došlo k očiste strany, lebo "SNS sa očistila o ľudí, čo využívali príslušnosť k strane na obohacovanie" . Zároveň vyzvala novinárov, aby sa pýtali, kde si tak lacno požičiavajú slotovci zahraničné autá, kde im tak lacno ponúkajú jachty a ako získali blahobyt, v ktorom žijú. Formulácia o desiatkoch rokov krytia chrbátu tak nie je presná.

vysvetľovala


Napriek tomu som si dovolil ho požiadať hodinu pred tým (pred schôdzkou európskych ministrov zahraničných vecí v Budapešti, pozn.) o bilaterálny rozhovor. Ten rozhovor bol venovaný dvom témam. Mediálnemu zákon a zamýšľanému volebnému právu Maďarom v susedných krajinách.

Nepodarilo sa nám nájsť zmienku o takomto stretnutí. 13. januára 2011 sa v Budapešti skutočne konalo neformálne stretnutie ministrov zahraničných vecí.

konalo


V absolútnom vyjadrení je náš podiel aj na pôžičke, aj na vale a s tým sa už nedalo nič robiť štyrikrát vyšší ako podiel Luxemburska...

náš podiel na pôžičke a vale je štyri krát vyšší ako podiel Luxemburska.


V tomto prípade však v roku 2007 išlo o úplne iný prípad, keďže jednak to bol živý prípad, jednak to bol prípad, ktorý sa dotýkal cudzích spravodajských služieb a táto tajná informácia bola už vtedy zverejnená v novinách.

Dostupné informácie týkajúce sa kauzy odpočúvania novinárky Patrície Poprockej Ďuriškovej z roku 2007 pochádzajú z vyhlásenia exministra obrany Bašku a nie sú teda neutrálne (o akýchkoľvek prípadoch odpočúvani sa však je nie je možné z oficiálnych ofnormácií). Podľa článku z denníka SME z 23. novembra 2011 sa v Baškovom vyhlásení uvádza, že: " Poprockej odpočúvanie iniciovali, pretože zverejnila časti dokumentov, ktoré „obsahovali informácie o pôsobení cudzích spravodajských služieb na Slovensku, teda o ohrození bezpečnosti štátu “. Tajná informácie o ktorej Kaliňák hovorí bola zverejnená v roku 2007 v týždenníku Žurnál . Týždenník zverejnil článok, v ktorom sa hovorilo úniku utajovaných informácií. Ako v správe denníka Pravda z 23. novembra 2011 uvádza jeho vtedajšia šéfredaktorka N. Slišková: " Týždenník Žurnál v roku 2007 upozornil na takýto únik. Konali sme vo verejnom záujme, bolo našou povinnosťou o tom informovať. Z našej strany nebolo čo riešiť, inak by sme išli proti podstate svojho povolania. " A ďalej: "Poprocká v článku opisovala snahu vojenských spravodajcov nadviazať spoluprácu s vysokým ruským vojenským diplomatom. VOS podklady z odpočúvania podľa Bašku následne odstúpilo orgánom činným v trestnom konaní, ktoré začali trestné stíhanie za ohrozenie dôvernej a vyhradenej skutočnosti. " Či bola vec priamo postúpená polícii sa explicitne neuvádza, každopádne však bola v prípade vyvodená zodpovednosť: "Národný bezpečnostný úrad Poprockej a vtedajšej šéfredaktorke Žurnálu Nore Sliškovej uložil pokutu pätnásťtisíc korún. Tie podali odvolanie, prípad je teraz na Najvyššom súde. " V prípade aktuálnej kauzy odpočúvana VOS novinárov Pravdy sa odpočúvanie nedialo z dôvodu, že by citlivé informácie boli zverejnené ale preto, že spravodajstvo nadobudlo pocit, že odpočúvaná novinárka citlivími informáciami "iba" disponuje (tzn., že neboli zverejnené). Ako sa uvádza v správe denníka SME z 21. novembra 2011 " V žiadosti (o odpočúvanie, pozn.) sa píše, že z otázok, ktoré zaslala na tlačové oddelenie ministerstva obrany vyplýva, že Vavrová má citlivé informácie o vnútri služby a že o nich komunikuje so súčasnými i bývalými príslušníkmi VOS. Má ísť o informácie, ktoré podliehajú istému stupňu utajenia, preto VOS žiada odpočúvanie jej telefónu . Na základe uvedených výrokov je možné nájsť odlišnosti v jednotlivých kauzách. Avšak keďže celá kauza nie je prešetrená a vzhľadom na to, že informácie o kauze v roku 2007 máme iba od zainteresovaného ministra Bašku, nevieme jednoznačne určiť nakoľko odlišné oba prípady odpočúvania sú. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

23. novembra 2011
Žurnál
správe denníka Pravda
správe denníka SME


Pretože ten druhý balík znamenal 570 km modernizovaných ciest.

V rámci projektov, ktoré naplánoval rezort pod vedením Jána Figeľa, sa mala modernizácia ďalších 570 km ciest I. triedy uskutočniť v rokoch 2012 a 2013. Potvrdzuje to Výročná správa Ministerstva dopravy 2011, výstavby a regionálneho rozvoje z mája roku 2012 (.pdf, s. 20).

Výročná správa
materiál
Výročná správa


... je podozrenie, že (Andrej Kiska, pozn.) nezákonne financoval vlastnú prezidentskú kampaň, nezákonne žiadal o vratky DPH, robil špeciálne operácie.

Kauza prezidenta Andreja Kisku okolo financovania svojej kampane a krátenia daní pochádza ešte z minulého roku. Firma prezidenta Kisku KTAG si do nákladov neoprávnene započítala výdavky na volebnú kampaň. Daňová kontrola ukázala nedoplatenie daní v hodnote 27-tisíc eur. Robert Fico obviňuje Andreja Kisku, že na svoju volebnú kampaň minul niekoľkonásobne viac, než povoľuje zákon (265 550 eur pri dvojkolových voľbách). Andrej Kiska ale tvrdí, že limit dodržal počas oficiálnej časti kampane a suma prevyšujúca povolenú hranicu bola použitá mimo oficiálnej časti kampane. Výrok v súvislosti s existujúcimi podozreniami označujeme ako pravdivý.

nedoplatenie obviňuje doplatila minul


Treba ešte povedať, že za posledné tri roky minimálne Všeobecná zdravotná poisťovňa navýšila svoje platby každoročne o 7%, takže ja si myslím, že tieto finančné prostriedky sú absolútne v poriadku.

Viliam Čislák reaguje na výšku príjmov lekárov. Údaje o platbách Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) sa nachádzajú vo výročných správach tejto inštitúcie. Platby lekárom sú však vypočítavané podľa zložitého kľúča, ktorý rozlišuje kapitáciu (s rozdielmi pre odlišné vekové skupiny) a platby na základe bodového systému za výkony. Nedá sa povedať, že by sa platby lekárom jedoznačne zvýšili o 7 %. Je možné, že pre niektorých z lekárov sa platby zvýšili o 7 % v prípade určitej kombinácii výkonov a pacientov, komplexné platby lekárom sa však medziročne zvýšili o menej ako 7 %. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

výročných správach

odhadov

pdf

pdf


Dlh má nejakú hranicu, 60 %, to je takzvané Maastrichtské kritérium

Nato aby krajina vstúpila do eurozóny, musí splniť tzv. Maastrichtské kritériá, ktorých je dokopy päť. Jedným z nich je aj výška verejného dlhu , ktorého úroveň nesmie presiahnuť 60% HDP . Robert Fico teda udáva presné číslo. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

verejného dlhu
60% HDP


No vydierať sa nikto nedá, lebo nikdy mu nevidíte čo, aký lístok hodí do plendy. Toto tiež skonštatoval napríklad Ústavný súd a v niekoľkých rozhodnutiach povedal, že tá voľba [Čentéša - pozn.] bola zákonná, ústavná, aj platná. Ústavný súd povedal, že boli tam nejaké pochybenia, boli tam nejaké formálne nedostatky alebo či neboli, ale Ústavný súd túto problematiku uzavrel, že voľba bola platná, ústavná, zákonná.

Rovnaký, resp. veľmi podobný výrok sme overovali 17. februára 2013 v relácii O 5 minút 12. Z rozhodnutia Ústavného súdu vo veci ústavnosti voľby generálneho prokurátora vyplýva, že Jozef Čentéš bol zvolený v súlade s Ústavou SR. Rozhodnutie Ústavného súdu z 5. októbra 2011 potvrdzuje, že voľba generálneho prokurátora bola v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. "Ústavný súd k spôsobu voľby (verejná alebo tajná) dotknutých verejných funkcionárov uzatvára, že obidve volebné formy sú de lega lata v súlade s ústavou." Viac o téme nevymenovania Jozefa Čentéša, ktorej sa Demagog.sk venuje už od novembra 2010, nájdete tu . Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali Rozhodnutie tu


Boli tam, bolo tam zastúpenie. Toto ste tam teda zabudli dať, ale Richard Sulík jasne povedal, je tam zastúpenie SaS, toto rokuje  Oravec, rokuje to Viskupič, rokuje to Anka Zemanová, keď bolo treba, bola tam Mária Kolíková, to je jednoducho nekorektné. (pozn. reakcia na vyjadrenie Sulíka k rokovaniam o protiinflačných opatreniach, na ktorých sa údajne nezúčastnil)

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže na rokovaniach o protiinflačným opatreniach sa skutočne zúčastnilo zastúpenie strany SaS.

Poslankyňa SaS Jana Bittó Cigániková poprela, že by Richard Sulík podcenil rokovania o Matovičovom rodinnom balíku. Richard Sulík síce povedal, že odmieta na koaličných radách sedieť štyri až päť hodín každý pondelok, ale stranu SaS na rokovaniach zastupovali traja členovia . Ján Oravec ako štátny tajomník ministerstva hospodárstva, šéfka poslaneckého klubu SaS Anka Zemanová a ministerka spravodlivosti Mária Kolíková sa zúčastnili koaličnej rady o tzv. protiinflačnom balíku v pondelok 9. mája.

V piatok 20. mája na rozpravu v pléne prišiel aj Sulík, ktorý navrhol, aby bol návrh protiinflačnej pomoci stiahnutý a radšej po poctivej príprave prešiel riadnym legislatívnym konaním.

členovia
koaličnej rady
rozpravu


Do mého osobního portfolia patří mimo jiné vztahy s místními a regionálními samosprávami, kde se snažím, aby zkušenosti a názory zastupitelů, starostů a hejtmanů byly v Bruselu co nejvíce slyšet.

Na základě informací ze stránek Evropského parlamentu hodnotíme výrok jako pravdivý. Oldřich Vlasák je členem Výboru pro regionální rozvoj do jehož gesce patří záležitosti e) vztahů s Výborem regionů, organizacemi pro meziregionální spolupráci a s orgány místní a regionální samosprávy. To, do jaké míry (např. v komparaci s jinými kolegy) europoslanec prosazuje zkušenosti a názory zastupitelů, starostů a hejtmanův v Bruselu, zhodnotit neumíme. Můžeme však konstatovat, že na půdě parlamentu vyvíjí činnost, která se věnuje regionální problematice ( zde , zde či zde ). Dátum zverejnenia analýzy: 05.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Oldřich Vlasák
záležitosti
zde
zde
zde


Nerobí pre parlament vôbec nič (Robert Fico, pozn.), za to má dve tučné limuzíny, tri sekretárky, príplatok za to, že je podpredseda, no viete čo, no to je čisté papalášstvo a vôbec nič nerobí.

Podľa zákona o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky (.pdf) § 3 Funkčné príplatky (3) " Podpredsedovi Národnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „podpredseda národnej rady“) patrí funkčný príplatok vo výške 331,94 eura ." § 6 (1) " Predseda národnej rady má počas výkonu svojej funkcie právo bezplatne užívať primerane vybavený byt. " (2) " Podpredseda Národnej rady Slovenskej republiky má právo podľa odseku 1 len vtedy, ak má trvalý pobyt mimo sídla národnej rady . " (3) " Okrem toho majú poslanci uvedení v odsekoch 1 a 2 počas výkonu svojej funkcie právo bezplatne používať služobné motorové vozidlo a právo na zriadenie a bezplatné používanie účastníckej telefónnej stanice." Podpredsedom NR SR patrí okrem iného samostatná kancelária v osobitnom trakte budovy parlamentu, limuzína so šoférom a funkčný príplatok vo výške asi 330 eur. Zároveň musia dostať v pléne slovo vždy, keď o to požiadajú. V súvislosti s uplynutím policajnej ochrany ako expremiérovi aktuálne.sk uvädza, že Fico bude mať k dispozícii dve autá a dvoch vodičov Národnej rady SR ako podpredseda parlamentu. R.Fico má jedného asistenta , okrem toho by v jeho kancelárii mali pracovať i traja zamestnanci sekretariátu :

zákona o platových pomeroch
Podpredsedom
aktuálne.sk
jedného asistenta
sekretariátu


Budeme mať jeden z najvyšších hospodárskych rastov. My máme tretí najnižší verejný dlh v eurozóne.

Podľa dostupných dát Eurostatu aktualizovaných koncom roka 2012 je tento výrok pravdivý. Verejný dlh Slovenska je 43,3% a zároveň je tretí najnižší v eurozóne, hneď po Luxembursku (18,3%) a Estónsku (6,1%). Pokiaľ zohľadníme krajiny celej EU je Slovensko až na 8. mieste.

Eurostatu
Hospodársky rast


Vy keď vystúpite, tak tam je taká dvojročná lehota na vystúpenie z EÚ a potom vlastne prídete o členstvo vo všetkom.

Podľa článku 49a, Lisabonskej zmluvy skutočne existuje dvojročná lehota, počas ktorej by Európska rada mala dojednať a uzavrieť s vystupujúcim štátom dohodu o spôsobe vystúpenia štátu z Únie a jeho budúcich vzťahov s Úniou. Rada môže (jednohlasným hlasovaním) po dohode s členským štátom predĺžiť túto dobu. Výrok teda môžeme hodnotiť ako pravdivý.

Lisabonskej zmluvy


... pri 9 000 nových pracovných miestach, ktoré sa zaviedli v súvislosti s tým projektom zamestnávania mladých. Až 3 000 živnostníkov využilo túto možnosť a zamestnalo mladého človeka. Ten zvyšok sú hlavne malé podniky do 20 zamestnancov.

Výrok Jána Richtera hodnotíme ako nepravdivý. Podľa dostupných zdrojov bolo doposiaľ zamestnaných cca 9000 mladých, v rámci národných projektov na podporu zamestnávania mladých ľudí do 29 rokov. Avšak údaje o počte živnostníkov nie sú v súlade s informáciami, ktoré zverejnilo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny (ďalej len MPSVR SR). Ján Richter navyše nesprávne definuje malé podniky.

informovalo definované


Čiže treba jasne povedať, že toto, túto národnú agentúru, o ktorej pani predsedníčka vlády povedala, že tam chce urobiť poriadok. Ona môže urobiť poriadok v tej tretine zástupcov štátu, ktorí sú tam, ale rozhodujúci partneri vždy a vždy o všetkom rozhodovali všetci traja...

Ako tvrdíme vyššie, premiérka (či presnejšie ministerstvo) môže urobiť poriadok okrem iného aj v správnej rade, kde má väčšinu.


Bojaschopné MiG-y my dáme na Ukrajinu. Berieme vrtuľníky, ktoré vôbec nepotrebujeme, ale tie vrtuľníky ešte musíme zaplatiť 300 000 000+ daň a clo.

Minimálne polovica stíhačiek MiG-29, ktoré Slovensko odovzdalo či v budúcnosti odovzdá Ukrajine v boji proti ruskej agresii, nie je plne bojaschopných. Nemáme k nim k dispozícii dosť pilotov a kvôli vojne ani náhradných dielov a technikov. Za vrtuľníky platíme viac ako 300 miliónov eur, je to však len približne tretina ich hodnoty. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Schopnosť stíhačiek MiG-29 účastniť sa vojenských a civilných misií závisí nielen od ich technického stav, ale aj od dostatočného počtu a pripravenosti pilotov.

V roku 2022 bola bojaschopnosť odhadovaná u polovice slovenských Migov, čo znamená päť, respektíve šesť strojov. V roku 2012 Iveta Radičová verejne prehlásila, že okamžite bojaschopných strojov sme mali len dva alebo tri.

Letecký inžinier Vladimír Koláček sa vyjadril , že do septembrového uzemnenia lietalo iba šesť stíhačiek.

Minister obrany Jaroslav Naď tiež uviedol, že Slovensko nemá pre MiGy dostatok pilotov. Podľa jeho slov disponujeme štyrmi pilotmi schopnými operovať stíhacie lietadlá MiG-29, ešte v roku 2022 to bolo šesť pilotov. Zástupca náčelníka generálneho štábu Ľubomír Svoboda hovorí o siedmich pilotoch, z ktorých však dvaja museli byť na základni.

Výcvik ďalších pilotov sa zastavil už v roku 2008.

Bojaschopnosť slovenských Migov sa odvíja aj od možnosti uskutočňovať ich pravidelnú údržbu. O tú sa v minulosti starali ruskí technici, čo sa po začiatku invázie stalo neudržateľným. Preto nie je možné v súčasnosti uskutočňovať väčšie opravy stíhačiek.

Okrem finančnej kompenzácie z Európskeho mierového nástroja vo výške 200 miliónov eur, ktorú očakáva minister obrany Jaroslav Naď, Slovensko dostalo ponuku od USA v podobe 12 vrtuľníkov AH-1Z Viper.

Celá ponuka zahŕňa aj „protitankové strely Hellfire, náhradné diely a (...) výcvik pilotov a pozemného personálu.“ Za tento balík vojenského materiálu a strojov by Slovensko doplácalo 340 miliónov dolárov (približne 316 mil. eur).

Táto suma je však už po dvojtretinovej zľave. Celková cena takéhoto balíka bez zľavy sa pohybuje okolo jednej miliardy dolárov.

Pre porovnanie, veľkostne podobný vojenský balík odovzdali USA do zahraničia už v roku 2018. Bahrajn, ktorý tento obchod s USA uzavrel, vtedy za nákup zaplatil 911 miliónov dolárov (približne 846 mil €).

Nehodnotíme Ficove osobné hodnotenie o tom, že „berieme vrtuľníky, ktoré vôbec nepotrebujeme.“ Pre doplnenie kontextu však uvádzame názory ostatných politikov.

Názory na ponuku USA sa na našej politickej scéne líšia. Jaroslav Naď potenciálny obchod považuje za „realizáciu národných záujmov a zvyšovanie obranyschopnosti krajiny ako nikdy predtým“.

Boris Kollár, predseda NR SR, berúc do úvahy finančnú stránku veci a kompletnú obnovu vzdušných síl, označil situáciu za „dobrý obchod“.

Predseda Hlas-SD, Peter Pellegrini, označil nákup vrtuľníkov Bell AH-1Z Viper za „dobrú kúpu“.

Bojové vrtuľníky neboli a nie sú prioritou v oblasti modernizácie Armády SR, dokonca sa s ich nákupom ani nepočítalo. Vyplýva to z dokumentu Dlhodobý plán rozvoja rezortu Ministerstva obrany s výhľadom do roku 2035, ktorý plán nakúpiť bojové vrtuľníky neobsahuje. Tento dokument vydalo ministerstvo v roku 2022.

Celý Ficov výrok hodnotíme ako zavádzanie. Približne polovica slovenských stíhačiek MiG-29 totiž nie je bojaschopných a to z viacerých dôvodov. To už vo svojom výroku a ani v kontexte nespomenul. Rovnako je zavádzanie uviesť holý fakt, že za vrtuľníky Viper musíme zaplatiť viac ako 300 miliónov eur. Samotná suma je pravdivá, kontextuálne však Fico zavádza, pretože nepovedal, že táto suma je po dvojtretinovej zľave a bez nej by Slovensko muselo zaplatiť okolo jednej miliardy eur. Nespomenul ani kompenzáciu za stíhačky z Európskej únie.

odovzdalo odhadovaná mali vyjadril nemá šesť hovorí zastavil starali očakáva dostalo zahŕňa dvojtretinovej odovzdali zaplatil považuje označil Vyplýva