Vrcholom bolo schválenie päťdesiatich ľudí a potom 100 ľudí ako maximálna kapacita na kultúrne podujatia. Keď viete, keď sa kultúrna obec jasne ozvala k tomu, že v Slovenskom národnom divadle v sále opery, kde je kapacita 900, je to absolútne nevhodné a že sa to má robiť tak, ako v civilizovaných štátoch na základe nejakých percent.

Ministerka kultúry oznámila otváranie kultúrnych podujatí najskôr pre 50 návštevníkov a neskôr, po kritike kultúrnej obce, pre 100 návštevníkov, respektíve do 25 - 50 % maximálnej kapacity podľa rizikovosti, čo Raši vo svojom výroku opomína. Covidové opatrenia sú v každej krajine rozdielne a často sa menia. Nie je pravda, že by iné štáty mali kapacitu kultúrnych podujatí nastavenú podľa percent. Výrok preto hodnotíme ako zavádzanie.

Otváranie kultúrnych podujatí oznámila ako prvá na svojej facebookovej stránke ministerka kultúry Natália Milanová. V statuse napísala, že sa od pondelka 10. januára majú otvárať kultúrne podujatia v režime pre očkovaných a prekonaných s kapacitou pre 50 návštevníkov. Toto kritizovala kultúrna obec a požadovala vyššiu kapacitu aj zavedenie kultúrneho semafora. Následne 11. januára vláda schválila nové opatrenia , podľa ktorých sa mohlo na hromadných podujatiach zúčastniť maximálne 100 návštevníkov alebo počet návštevníkov zodpovedajúci maximálne 25 % až 50 % kapacity priestoru podľa rizikovosti podujatia.

Okrem kultúrneho semaforu, respektíve jasných pravidiel pre kultúrne podujatia, požadovala iniciatíva Otvorme kultúru najmä prehodnotenie definovania jednotlivých stupňov ohrozenia, zvýšenie počtu divákov, vyššie kompetencie pre regionálnych hygienikov a zriadenie kompenzačného mechanizmu priebežnej podpory namiesto schém, ktoré sa dajú využiť až spätne pre uzatvorené prevádzky.

Nie je pravda, že sa v zahraničí hromadné podujatia otvárajú podľa percent z maximálnej kapacity. Komplexné informácie o opatreniach prináša stránka reopen.europa.eu .

Napríklad v Rakúsku je návštevnosť podujatí povolená pre 500 osôb. Ak diváci sedia a ak sú všetci zaočkovaní treťou dávkou maximálna kapacita sa zvyšuje na 2 000 osôb. V Poľsku môže kultúrne podujatia navštíviť maximálne 100 účastníkov. Ľudia s covid certifikátom sa však do tohto limitu nezahŕňajú. Vo Francúzsku sú podujatia povolené pre 2000 návštevníkov vnútri a 500 návštevníkov pre vonkajšie podujatia.

facebookovej stránke
kritizovala
opatrenia
požadovala
Otvorme kultúru
reopen.europa.eu


„Slovensko podpísalo “Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím” a Opčný protokol, ktoré prijalo Valné zhromaždenie OSN 13. decembra 2006. Uznávame v ňom, že osoby so zdravotným postihnutím majú rovnaké práva ako všetci ostatní.“

Tento dohovor bol prijatý 13. decembra 2006 Valným zhromaždením OSN v New Yorku. 28. apríla 2010 podpísal za Slovensko ratifikačné listiny k dohovoru aj k Opčnému protokolu vtedajší prezident Ivan Gašparovič. Dohovor o právach osôb so zdravotným postihnutím nadobudol na Slovensku platnosť 25. júna 2010.

K rovnakým právam pre zdravotne postihnutých sa zaväzujeme v článku 5, odseku 1: Zmluvné strany uznávajú, že „všetky osoby sú si rovné pred zákonom a podľa zákona a majú nárok na rovnakú ochranu a na rovnaký úžitok zo zákona bez akejkoľvek diskriminácie.” ( pdf , s. 12).

dohovor podpísal pdf


Regulovať to (počet škôl, pozn.) nemôžeme, lebo do toho zasahuje ministerstvo.

V kompetencii samosprávneho kraja v skutočnosti je rušenie a zriaďovanie škôl. Výrok na základe toho považujeme za nepravdivý.

č. 586/2003 Z.z.


Základný problém zákona (o menšinových jazykoch, pozn.), že sa menia také zásadné veci, ako že z možnosti používať sa, ukladá v podstate úradníkom povinnosť používať.

V zákone c. 184/1999 o používaní jazykov národnostných menšín (.pdf) sa okrem iného píše: " § 7 (1) Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci sú povinní používat v úradnom styku štátny jazyk 1) a za podmienok ustanovených týmto zákonom a osobitnými zákonmi môžu použit aj jazyk menšiny. Orgán verejnej správy a jeho zamestnanci nie sú povinní ovládat jazyk menšiny. (2) Orgán verejnej správy v obci podla § 2 ods. 1 je povinný vytvárat podmienky na používanie jazyka menšiny podla tohto zákona a osobitných zákonov.4)" V návrhu zákona, ktorým sa mení a doplna zákon Národnej rady Slovenskej republiky c. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona c. 318/2009 Z. z. (.pdf) sa okrem iného píše: "V § 7 ods. 1 sa odkaz na poznámku pod ciarou 1) vypúšta. V § 7 ods. 1 sa slová 'môžu použit' nahrádzajú slovom 'používajú." V § 7 ods. 2 sa odkaz na poznámku pod ciarou 4) vypúšta. V § 7 ods. 2 sa bodka nahrádza ciarkou a pripájajú sa tieto slová: 'a to najmä prostredníctvom zamestnancov ovládajúcich jazyk menšiny, zabezpecením tlmocníckych a prekladatelských služieb alebo zabezpecením vzdelávania zamestnancov v jazyku menšiny.' § 7 sa doplna odsekmi 3 a 4, ktoré znejú: '(3) V obci podla § 2 ods. 1 sa v obecnej polícii môže v služobnom styku používat okrem štátneho jazyka aj jazyk menšiny. (4) Obcan Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine, má v obci podla § 2 ods. 1 právo obracat sa v jazyku menšiny na príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky, ozbrojených bezpecnostných zborov, iných ozbrojených zborov, Hasicského a záchranného zboru a obecnej polície (dalej len 'bezpecnostné a záchranné zbory'). Organizacné zložky bezpecnostných a záchranných zborov v obci podla § 2 ods. 1 vytvárajú podmienky na používanie jazyka menšiny podla tohto zákona a osobitných zákonov, a to najmä tým, aby medzi ich príslušníkmi boli v dostatocnom pocte zastúpené osoby, ktoré ovládajú jazyk menšiny." Avšak tým, kto je povinný ovládat jazyk menšiny, resp. zabezpecit niekoho, kto ho ovláda, je orgán verejnej správy, nie úradník ako taký. Rovnako o novele píše aj TASR , ktorá uvádza: "V jazyku menšiny budú v úradnom styku komunikovat aj zamestnanci orgánov verejnej správy. Zákon im ale neukladá povinnost ho ovládat."

píše aj TASR


Čo sa týka európskeho riešenia, ja som tu za to, aby sa to európske riešenie, nečakalo na európske riešenie, lebo väčšina krajín už urobila, keď si zoberiete tak okolo 350 miliárd sa už vydalo na rôzne pomoci firmám, domácnostiam v celej Európe. Slovenská republika neurobila nič. Ja viem, že tam máte, no máte tam v podstate, máte tam tie vaše vlastne tie programy pre malých a stredných podnikateľov a toto, lenže to všetko trvá a to bude schválené možno v októbri, novembri.

Európska komisia navrhla v septembri 2022 niekoľko riešení pre boj s energetickou krízou. Jednalo by sa o mimoriadnu intervenciu, ktorá by pomohla Európanom znížiť účty za elektrinu. Ide o výnimočné opatrenia na zníženie dopytu po elektrine a redistribúciu nadbytočných príjmov odvetvia energetiky konečným zákazníkom. Komisárka pre energetiku avizovala, že by mohlo dôjsť k oddeleniu cien elektriny a plynu, či nastaveniu stropu pre ceny plynu používaného na výrobu elektrickej energie.

Podľa New York Times vydali európske štáty viac ako 350 miliárd eur na podporu domácností, priemyslu a verejnoprospešných spoločností.

Slovensko podpísalo Memorandum so Slovenskými elektrárňami o regulovanej cene energie, ktoré notifikuje Európska komisia. Toto opatrenie by malo po schválení ušetriť domácnostiam do roku 2024 miliardu eur. Taktiež schválilo predčasné vyplatenie trinástych dôchodkov. Portál bruegel.org ako príklad podpory zo strany štátu ďalej uvádza tzv. “protiinflačný balíček” v hodnote 1 miliardy eur.

Návrh zákona o energetike upravuje vzťah energetiky a potravinárskeho priemyslu (s. 1) a výrazne zväčšuje vplyv vlády na cenotvorbu (s. 2).

Výrok hodnotíme ako nepravdivý vzhľadom na opatrenia, ktoré Slovensko zaviedlo v reakcii na energetickú krízu.

komisia
Komisárka
350 miliárd
ušetriť
upravuje


V každom prípade si myslím, že ten volebný výsledok i keď tie preferencie boli všelijako u iných strán prekrucované a v zásade nevyšli. Akurát pri SNS vyšli. To je zaujímavé.

Na grafe sme.sk môžeme vidieť, že preferencie nevyšli nielen pri SNS (SNS získala vo voľbách menej percent, ako vyplývalo z predvolebných prieskumov. Agentúra Focus jej predpovedala 7,7 %, Polis 5,7% a MVK 6,2%. V skutočnosti mala SNS 5,1% hlasov.), ale podobne to bolo aj so stranami KDH alebo SMK, ktorým tiež predvolebné výskumy predpovedali viac percent, ako v skutočnosti získali. Opačne zas obišiel Smer-SD či Most-Híd, ktoré získali vo voľbách viac percent, ako odhadovali agentúry pred voľbami.

grafe sme.sk


My sme jasne povedali, najmä po tom, čo hneď bezprostredne po voľbách od predsedu Národnej rady Sulíka začala byť opozícia kriminalizovaná, lebo posielal líderov opozície do basy, že vôbec nemôžeme súhlasiť s tým, aby bola zrušená trestnoprávna imunita, aby boli opoziční poslanci vydaní na milosť a nemilosť vládnej koalícii.

Titulok novín iDNES z 18. júna 2010 (teda slovami M. Maďariča "bezprostredne po voľbách", pozn.) mal naozaj názov "Sulík, nová slovenská politická hvězda: Fico patří do kriminálu". Richard Sulík dostal od novinára otázku, či sa bude nová vláda zaoberať ohľadom nahrávky, na ktorej má byť údajne Ficov hlas. Predseda strany Sloboda a Solidarita to okomentoval so slovami: "Áno. Veď to je na kriminál. To je na basu." R. Fico 6. októbra na tlačovej besede 2010 oznámil, že strana Smer nepodporí zrušenie trestnoprávnej imunity . Predsedovi Smeru sa totiž nepáčilo, že premiérka informovala o pripravovanom spoločnom stretnutí aj médiá. "Prekvapilo ma, že úrad vlády zverejnil, že dnes má byť stretnutie, ale že nemá byť k nemu žiadna medializácia. Mrzí ma postup úradu vlády a premiérky, pretože nedodržiava elementárne dohody," vyhlásil Fico. Podľa Fica chce totiž Radičová najnovšie prekryť kauzy vlády a prezentovať, ako dokáže získať podporu na schválenie ústavných zákonov. "Rozhodli sme sa, že nebudeme Radičovej asistovať pri tejto hre. Nebudeme jej pomáhať pri prezentácii," uviedol na tlačovej besede Fico. Na tlačovke tiež odznelo , že strana Smer nepodporí návrh ústavného zákona ohľadom trestnoprávnej imunity. "Preto mi dovoľte, aby som zaujal jednoznačný postoj k imunite. A k tomuto postoju sa už vracať nikdy nebudem. Po prvé, neexistuje žiadna dohoda, pokiaľ ide o návrh ústavného zákona a pokiaľ ide o trestnoprávnu imunitu. Chcel by som zdôrazniť, že taká miera kriminalizácie, aká ide vo vzťahu k predstaviteľom súčasnej opozície, tu nikdy nebola. Ďalej si myslíme, že na pokojný výkon mandátu poslanca NR SR, vrátane opozičného poslanca, je potrebné, aby súčasná právna úprava, ktorá je v ústave SR zakotvená, zostala, " povedal Fico. R. Sulík sa podobne o nahrávke, na ktorej je údajne Ficov hlas, vyjadril aj 16. októbra 2010 v relácii Slovenského rozhlasu Sobotné dialógy : "...pre mňa je to na kriminál, považujem to za nehoráznosť a prekvapuje ma, že to spoločnosť nejak ďalej nezaujíma, alebo sa to oveľa viac nerieši. Jednoducho zobrať od sponzorov čiernych 300 miliónov korún, dostať sa s nimi do parlamentu, veď to je prvotriedny podraz na voličoch a je to každopádne protizákonné. Strana Smer nemá v parlamente čo hľadať, lebo sa tam dostala protizákonne." Hoci podľa vyjadrení predsedu Smeru bola práve medializácia jeho spoločného stretnutia s premiérkou I. Radičovou hlavným dôvodom pre nepodporenie zrusenia trestnopravnej imunity. Treba nutne dodať, že ako ďalší dôvod označil aj "mieru kriminalizácie, aká ide vo vzťahu k predstaviteľom súčasnej opozície." Z tohto dôvodu možno považovať Maďaričovo tvrdenie, ktoré v relácii použil, za pravdivé, pričom hodnotíme len odvolávanie sa na to, že Smer mal v minulosti niečo tvrdiť (nehodnotíme teda interpretáciu, že Sulík mal niekoho posielať do basy, ktorá bola použitá aj v zdôvodnení postoja Smeru, ktoré uvádzame vyššie).

iDNES

odznelo


Poľsko napríklad bolo ochotné ponúknuť menej miliónov Jaguaru, no tak tam sme to vyslovene preplatili.

V piatok vláda Slovenskej republiky definitívne podpísala investičnú zmluvu s britskou automobilkou Jaguar. Porazili sme tak druhú voľbu Britov - Poľsko. Vieme, že poľská vláda odmietla dať Jaguaru takú veľkú finančnú pomoc ako Slovensko. Výška ponúkaných poľských stimulov nie je známa a ani nevieme určiť ani či to bol rozhodujúci faktor, no podľa vyjadrení poľskej strany bola práve výška ponúkanej podpory slovenskej strany dôvodom, prečo Poľsko už nemohlo súťažiť o túto investíciu. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Investícia podporuje TASR Poliaci TRENDu výhody


…tak je evidentné prečo to bolo. Len zakryť to, že Slovensku sa naozaj začalo dariť? Že najlepšie vychádza z krízy? Že už 3 mesiace za sebou nám klesá nezamestnanosť? Nie o tomto je debata.

Ostatné tri mesiace sa podarilo podľa merania ŠÚ mierne znižovať nezamestnanosť (aj keď čísla Eurostatu (.pdf) hovoria o jej stagnácii).

nezamestnanosť Eurostatu


Očakával som, že stále sme v kríze, že táto vláda príde s nejakým programom oživenia tohto štátu a ona neprichádza s programom oživenia tohto štátu. Ak sa zastavujú veľké verejné investície, tak je koniec. Všetci dobre vieme a to potvrdzuje aj 30-te roky 20. storočia, keď bola svetová hospodárska kríza, že jediná cesta ako sa dá naštartovať ekonomika v štáte sú veľké verejné investície.

Jedná sa o klasický spor medzi keynesiánskymi ekonómami a monetaristami, v ktorom prvý zmienení argumentujú v zmysle výroku Roberta Fica, tí druhý hovoria o fiskálnej disciplíne a znižovaní daní ako podpore súkromných investícii, ktoré majú naštartovať ekonomiku. Nehodnotíme názor Roberta Fica, hodnotíme jeho tvrdenie o tom, že sa jedná o jedinú cestu naštartovania ekonomiky.


...som vymenoval troch nových troch členov Súdnej rady.

Prezident A. Kiska skutočne vymenoval ako nových členov Súdnej rady advokátov Jána Klučku, Jozefa Vozára a sudkyňu Najvyššieho súdu Elenu Berthotyovú. Tí vystriedali nominantov I. Gašparoviča - Eduarda Barányho, Gabrielu Šimonovú a Máriu Bujňákovú. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR Uznesenie Ústavy


Zamestnávateľ nahlási voľné pracovné miesta na úrad práce. Úrad práce urobí istý prieskum, do akej miery má vo svojom portfóliu takýchto ľudí. Ďalej urobí výberové konania a to nielen doma v okrese, ale v rámci celého Slovenska. My sme v 14-tom roku robili do roka, teda úrady práce nejakých necelých 200 výberových konaní. Za minulý rok to bolo 4,5-tisíca. 70-tisíc evidovaných nezamestnaných bolo oslovených.

Popis nahlasovania pracovných miest opísaný Jánom Richterom sa stotožňuje s popisom uvádzaným na stránkach ÚPSVaR. Ohľadom počtu výberových konaní, ktoré v roku 2014 organizoval úrad práce hovorí výročná správa z roku 2014 . Čo sa týka minulého roku, t. j. roku 2016 takáto správa nie je k dispozícii na stránkach ÚPSVaR (k nahliadnutiu sú možné iba výročné správy z rokov 2014 a 2015), tzn. nie je možné overiť danú cifru o počte zorganizovaných výberových konaní. Z daného dôvodu nie je taktiež možné overiť koľko evidovaných nezamestnaných bolo oslovených. Napriek tomu, že prvá časť výroku je pravdivá, k druhej chýbajú akékoľvek dáta. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Čo sa týka postupu nahlasovania voľných pracovných pozícií, zamestnávateľ môže nahlasovať voľné pracovné pozície nasledovnými spôsobmi : 1. online prostredníctvom webovej stránky www.istp.sk 2. vyplnením tlačiva " nahláška voľných pracovných miest“, ktorá môže byť zaslaná prostredníctvom pošty, faxu alebo formou elektronickej pošty na príslušný úrad práce. Od roku 2013 bol do prevádzky uvedený nový spôsob nahlasovania voľných pracovných miest v systéme ISTP - Internetový sprievodca trhom práce. Po jednoduchej bezplatnej registrácii má zamestnávateľ možnosť v systéme ISTP bezplatne vytvárať, evidovať a zverejňovať ponuky pracovných miest a osloviť tak uchádzačov o zamestnanie evidovaných na úradoch práce, sociálnych vecí a rodiny ako aj všetkých záujemcov o zamestnanie. Postup realizácie výberového konania obsahuje 5 bodov. V prípade nejasností je poskytnutý aj zoznam agentov pre pracovné miesta v danom regióne. Na základe požiadaviek zamestnávateľa na obsadenie voľného pracovného miesta agent pre pracovné miesta zabezpečí kvalitatívny predvýber uchádzačov o zamestnanie a záujemcov o zamestnanie, ktorých ÚPSVaR predvolá na výberové konanie. Výberové konanie sa následne uskutočňuje po konzultácií so zamestnávateľom buď v priestoroch zamestnávateľa alebo v priestoroch ÚPSVaR. Výberové konanie sa realizuje za osobnej účasti zástupcov úradu PSVR a zamestnávateľa na základe dohodnutých podmienok. Vyššie spomenutá výročná správa ÚPSVaR ( .pdf , str. 21) z roku 2014 hovorí, že v priebehu daného kalendárneho roku bolo úradmi práce zorganizovaných 1 398 výberových konaní (o 441 viac ako v roku 2013) pre 879 zamestnávateľov. Zamestnávatelia na výberové konanie ponúkli 7 458 voľných pracovných miest. Výberového konania sa zúčastnilo 17 737 uchádzačov o zamestnanie (o 8 413 viac ako v roku 2013). Úspešnosť výberových konaní vzhľadom na ponúknutý počet voľných pracovných miest a celkový počet klientov prijatých do zamestnania v priebehu celého kalendárneho roka 2014 v počte 1 125 (o 605 viac ako v roku 2013) bola 15,08 %. Podľa vyjadrenia tlačového odboru Ministerstva, minister v diskusii uviedol nepresné čísla: "V roku 2014 uskutočnili úrady práce 197 výberových konaní; v roku 2016 to bolo 4 445 výberových konaní, na ktoré bolo pozvaných 91 872 uchádzačov o zamestnanie." Avšak ani po tejto oprave nie sú uvedené informácie overiteľné. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

popisom
2014
dispozícii
spôsobmi
www.istp.sk
nahláška
ISTP
Postup
agentov
Výberové konanie
.pdf


celý reverz, o ktorom hovoríme, je stále len ten istý ruský plyn, ktorý by ale prišiel inou trasou.

Skutočne sa jedná o prípravy na reverzný tok plynu pôvodne dovážaného z Ruska, výrok je teda pravdivý. Takto situáciu interpretuje aj portál Venergetike.sk v článku z 26.marca 2014: "Paradoxne by Ukrajinci aj v prípade sfunkčnenia reverzných dodávok odoberali stále ruský plyn, tentokrát však obkľukou zo západu." Dátum zverejnenia analýzy: 14.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Venergetike.sk


Keď porovnáme ceny potravín v Poľsku, v Maďarsku v Českej republike a u nás, tak zrazu zistíme že sú rozdielne úrovne DPH, ale cena pre konečného spotrebiteľa tak rozdielna de facto nie je.

DPH na potraviny: Poľsko: 5%, 8%, 23% ČR: 10% Slovensko: 10%, 20% Maďarsko: 23% (18% mliečne a múčne výrobky) Ceny vybratých (prvé štyri z výčtu) komodít v eurách - jún 2009 (posledný zverejnený komparatívny výskum absolútnych cien potravinových komodít v EÚ)

Ryža

Múka

Chlieb

Špagety

ČR

1,36

0,37

0,73

1,14

Maďarsko

1,2

0,44

0,88

2,08

Slovensko

1,58

0,36

1,27

2,06

Poľsko

1,05

0,44

0,83

-

DPH Ceny


Bola tá skupina, ja som bol súčasťou tej skupiny, ktorá vlastne ako mala na starosti vyšetrovanie (pozn. smrť Lučanského), kde boli aj experti rôzni, čiže to neboli len politici, ale tam nás bolo tuším 12 alebo 15, už si nespomínam to presne číslo, ktorá sa niekoľko mesiacov zaoberala týmto vyšetrovaním, popritom bolo policajné vyšetrovanie atď., ktoré všetky tie výsledky skončili záverom.

Bývalá ministerka spravodlivosti Mária Kolíková zriadila osobitnú nezávislú komisiu na preverenie vyšetrovania smrti bývalého policajného prezidenta generála Milana Lučanského. Komisiu, ktorej členom bol aj Juraj Krúpa, tvorilo 17 členov, šiesti z nich boli politickí nominanti. Rovnako ako vyšetrovateľ, aj komisia dospela k záveru, že smrť generála Lučanského nebola spôsobená cudzím zavinením. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Bývalý policajný prezident generál Milan Lučanský zomrel 30. decembra 2020 po pokuse o samovraždu vo svojej cele v Ústave na výkon trestu odňatia slobody v Prešove. Krajská prokuratúra v Prešove a policajný vyšetrovateľ dospeli , na základe vyšetrovania, dôkazového materiálu a výpovediam, k záveru, že smrť nebola cudzím zavinením. Aktívne a zákonné vyšetrovanie konštatoval aj Generálny prokurátor Maroš Žilinka, ktorý sa osobne zúčastnil rekonštrukcie udalostí v Prešove.

30. decembra iniciovala vtedajšia ministerka spravodlivosti Mária Kolíková vytvorenie nezávislej špecializovanej komisie pre samostatné vyšetrovanie a preverenie smrti generála Lučanského. V tejto komisií bolo 17 členov, konkrétne traja poslanci vládnej koalície, traja poslanci opozície, súdny znalec, zástupcovia úradu verejného obhajca práv, médií, zástupcovia prezidentskej kancelárie, bývalá členka Výboru Rady Európy na zabránenie mučeniu a neľudskému zaobchádzaniu alebo externý kriminalistický špecialista z Poľska.

Komisia mala obmedzený prístup k materiálom, s ktorými pracoval policajný vyšetrovateľ, no vykonala aj vlastné šetrenie v Ústave na výkon trestu odňatia slobody v Prešove.

Výsledky komisie boli rovnaké ako výsledky policajného vyšetrovania a teda, že smrť generála Lučanského bola samovražda.

So záverom správy komisie sa stotožnili 14 členovia komisie. Marian Kotleba (ĽSNS) a Denisa Saková (Hlas-SD), hlasovali proti a poslanec strany Smer-SD Marián Saloň sa hlasovania zdržal. Predseda komisie priblížil, že týmto poslancom sa „nezdal podklad dostatočný“.

zomrel dospeli konštatoval zúčastnil iniciovala bolo konkrétne mala vykonala boli bola záverom


Napríklad rád by som použil článok 101 odsek 1 v spojení s článkom 102 písmeno R Ústavy SR na kontrolu, aktívnu kontrolu toho, ako vláda plní svoje programové vyhlásenia. Ak môžem teda konkrétne ešte dvoma vetami to dopovedať, chcem sa raz mesačne zúčastniť aktívne zasadnutia vlády a raz štvrťročne chcem verejnosti ponúknuť podrobné hodnotenie toho, ako vláda plní svoje programové vyhlásenie.

V prípade tohto výroku sme overovali, či Radoslav Procházka uvádza kompetencie prezidenta SR v správnom kontexte. Keďže spomínané články Ústavy SR umožňujú prezidentovi vyžadovať informácie od vlády SR, a zároveň sa prezident môže zúčastňovať aj rokovania vlády, výrok hodnotíme ako pravdivý. Treba však poukázať aj na skutočnosť, že právomoci prezidenta v súvislosti s kontrolou vlády sú obmedzené. Na základe článku 102, písmena r), Ústavy SR má síce prezident oprávnenie vyžiadať si od vlády alebo jej člena informácie potrebné na plnenie svojich úloh, ale nie je určená jej forma a ani fixne stanovená doba odovzdania týchto informácií prezidentovi po odoslaní žiadosti. Oslovenú vládu alebo jej člena tiež Ústava nezaväzuje takejto požiadavke vyhovieť.

Ústava SR


Pri tých nástupných platoch mladých učiteľov naozaj (...) stúpli platy medzi rokmi 2009 až 2014 myslím iba o 1,9 % (...)

Podľa štatistiky Eurydice z roku 2014 vzrástol nástupný plat učiteľov v rokoch 2009 až 2014 o 1,91 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Na zvýšenie nástupného platu učiteľov o 1,91 % medzi rokmi 2009 až 2014 poukázala Slovenská komora učiteľov 9. marca 2015. Tieto čísla vychádzajú z štatistiky Eurydice z roku 2014 (s. 21, . pdf ). Za to isté obdobie vzrástol nástupný plat učiteľov v Česku podľa rovnakej metodiky o 26,96 %.

poukázala komora pdf


Po 20-tich rokoch spustenie modernizácie výbavy Ozbrojených síl SR (70 % po technickej životnosti). Obnova vozového parku, zazmluvnenie dopravných lietadiel Spartan, výhľadovo nákup vrtuľníkov a stíhačiek. Zvýšenie počtu letuschopných stíhačiek. Celkové navýšenie objemu financií na modernizáciu z 8,5 % na takmer 19 % rozpočtu rezortu obrany, plnenie záväzku v rámci NATO.

Predkladaný bod spája hneď niekoľko faktických údajov. Kým niektoré sú pravdivé, iné sú nepresné. Nie je presné tvrdiť, že Slovensko chystá "nákup" stíhačiek, nakoľko sa jedná o prenájom stíhačiek. Rovnako v otázke plnenia si záväzkov voči NATO napriek správnym číslam nárastu v pomere rezortného rozpočtu na modernizáciu, Slovensko neplní jeden zo základných aliančných záväzkov a to vydávanie 2 % HDP na obranu. Na základe týchto nepresností hodnotíme výrok celkovo ako zavádzajúci, nakoľko síce obsahuje niekoľko pravdivých údajov, tie však spája do nepresného tvrdenia. O tom, že Slovensko plánuje zásadnú modernizáciu ozbrojených síl informoval aj prestížny vojensko-strategický portál janes.com. Tvrdenie o tom, že súčasná modernizácia prebieha po 20-rokoch informoval aj minister obrany Glváč. Informáciu o tom, že celkovo 70 % percent zbraňových systémov pozemných síl armády SR je po technickej životnosti spomína Róbert Ondrejcsák v texte pre Denník N vo februári 2015 a hovorí, že tento údaj sa na verejnosť dostal v roku 2011 pri publikácii Východísk strategického hodnotenia obrany SR . Podľa Ondrejcsáka tento údaj v nasledujúcich rokoch len rástol. Je však potrebné upresniť, že sa jedná o konkrétny údaj o pozemných zbraňových systémoch , pri čom z uvádzaného bodu nie je presne jasné, k čomu toto tvrdenie o údaji má patriť. Podľa rovnakého materiálu sa dá súhlasiť aj s tým, že modernizácia ozbrojených síl za posledných 20 rokov výrazne nepokročila (s. 7): " Napriek veľkému počtu prijatých strategických, koncepčných a plánovacích dokumentov sa nepodarilo výraznejšie pokročiť v dosahovaní plánovaných kvalitatívnych transformačných cieľov predovšetkým v oblasti personálu, modernizácie , rozvoja spôsobilostí a štruktúr riadenia a velenia. " Čo sa týka konkrétnych položiek ktoré tento bod spomína, minister obrany Glváč skutočne podpísal zmluvu na dodávku dvoch vojenských lietadiel Spartan. Zmluvu však verejnosti neukázal s odvolaním sa na to, že predstavuje obchodné tajomstvo. Koncom roku 2014 zase ministerstvo oznámilo nákup terénnych vozidiel Land Rover. Ministerstvo skutočne okrem toho plánuje nákup vrtuľníkov Black Hawks, na ktoré dostalo ponuku od USA. Na tento plán napríklad reagoval aj bývalý minister Galko , ktorému sa nepáči spôsob nákupu. U stíhačiek je situácia odlišná, nakoľko podľa posledných správ minister Glváč jednal so svojim švédskym kolegom o "prenájme" stíhačiek Grippen, pretože ich nákup označil za finančne neúnosný ( ČTK ): „ Slovenská republika si nemôže dovoliť nakúpiť nové stíhačky . Švédska strana ako jediná nám ponúka najviac vyváženú variantu, a to prenájom letových hodín,“ povedal Glváč, podľa ktorého Slovensko považuje český model prenájmu stíhačiek za veľmi výhodný. Minister ale upozornil, že prenájom lietadiel sa nestihne uviesť do praxe za súčasnej vlády, ktorá bude úradovať do marca 2016. " Podobne to ohľadom plánovanej novej koncepcie leteckých síl SR komentoval aj poslanec Fedor začiatkom roku 2014. Článok zároveň uvádza aj možnosť prenájmu lietadiel, čo už aj v tom čase naznačoval minister Glváč. Hovoriť o nákupe stíhačiek je preto nepresné, logickým dôsledkom prenajatých stíhačiek je len zvýšenie počtu letuschopných stíhačiek. V otázke záväzkov voči NATO, bod uvádza záväzok v kontexte financovania obranných rozpočtov. Slovensko na svojej ceste do NATO prešlo viacerými rokovaniam, v priebehu ktorých prijalo aj záväzok vydávať na obranu 2 % HDP. Jedným z nich bolo aj rokovanie v roku 2002, ktoré riešilo tento záväzok. Taktiež to potvrdil v diskusii vtedajší minister zahraničných vecí Eduard Kukan: ,, Cieľom tiež je, aby sa na armádu vyčlenili vždy 2 % z HDP." Táto úroveň sa tradične uvádza ako všeobecný záväzok v rámci NATO, viď napr. tu , alebo tu . Prezident SR Andrej Kiska počas posledného summitu NATO prisľúbil , že Slovensko nebude do roku 2016 znižovať výdavky na zbrojenie a do roku 2020 bude dávať na armádu 1,6 % HDP, čo je priemer v rámci NATO. Kiskovo vyhlásenie na summite obsahovalo aj tvrdenie, že budeme dávať 20 % z rozpočtu na modernizáciu armády. Robert Fico je naopak známy svojimi odmietavými postojmi k rastu výdavkov na armádu, toto stanovisko napríklad zopakoval na konferencii Globsec. Rozpočet na armádu v roku 2015 zaznamenal mierny nárast o jednu stotinu percenta pomeru na HDP- z 1,03 na 1,04 % HDP. Táto správa rovnako avizuje rast absolútnych zdrojov pre obranu, z ktorých časť je zameraná práve na modernizáciu. Podľa rezortného rozpočtu ministerstva obrany na rok 2015 je skutočne pravdou, že približne 18,8 % z celkových výdavkov je zameraných na modernizáciu. Pri pohľade na rozpočet pre rok 2014 môžeme konštatovať, že v tomto rozpočte predstavovali položky zamerané na modernizáciu, do ktorých započítavame rovnaké položky ako pre rok 2015, 15,9 %. V roku 2013 sa jednalo o 7,8 % vydaných na modernizáciu z celého rezortného rozpočtu. Pri pohľade na tieto čísla a informácie je možné konštatovať, že kým sa skutočne dá hovoriť o raste výdavkov na modernizáciu v približne takých intervaloch, ako uvádza daný bod, toto navýšenie nepredstavuje plnenie záväzkov v rámci NATO - tie naopak dlhodobo neplníme. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

portál
informoval
Denník N
Východísk
podpísal
dvoch
oznámilo
plánuje
Galko
ČTK
komentoval
rokovanie
diskusii
tu
tu
prisľúbil
nebude
zopakoval
zaznamenal
rozpočtu
rozpočet
jednalo


A teraz, keď ide oživenie, zrazu zisťujeme, že už aj výkony idú hore v Cargu, tak tých ľudí masovo prepúšťate. Päť tisíc ľudí na ulicu.

Z troch štátnych železničných spoločností, ktoré spolu zamestnávajú približne 31-tisíc pracovníkov, by malo odísť do začiatku roka 2014 okolo 5-tisíc ľudí . Železničná spoločnosť Cargo Slovakia má podľa programu do začiatku budúceho roka uvoľniť 1 800 pracovníkov, približne pätinu z ich celkového počtu. K 1. júlu má z firmy odísť 400 zamestnancov, k 1. septembru 700 a k 1. januáru 2012 ďalších 700 pracovníkov. Železničná spoločnosť Slovensko ZSSK , a.s. plánuje uvoľniť do troch rokov 621 pracovníkov. Do začiatku apríla má odísť 100 pracovníkov, do mája 131 a k začiatku roka 2012 ďalších 130 ľudí. K začiatku roka 2013 je plánovaný odchod 130 osôb a rovnaký počet by mal odísť z firmy aj k začiatku roka 2014. Železnice Slovenskej republiky (ŽSR) by mali do 1. júla uvoľniť 1 700 zamestnancov a ďalších tisíc do konca roka 2012. Prepúštanie 5000 pracovníkov sa týka všetkých železničných spoločností, nie len Cargo o ktorom hovorí Fico. Rozdiel sa môže zdať nepodstatný, avšak pre hodnotenie ho považujeme za relevantný. Informáciu o prepúšťaní Fico viaže na argumenty o zvyšujúcej sa preprave a ziskovosti Carga. Tento kontext je platný pre Cargo, avšak problémy, ktorými sa potýkajú ostatné železničné spoločosti môžu byť odlišné.

okolo 5-tisíc ľudí


Ja som vyzýval aj ministra Lajčáka, aby zverejnil všetko, čo zverejniť môže (ohľadom americkej investície na Slovensku, pozn.).

Na tlačovej besede 29. marca 2019 Igor Matovič vyzval ministra zahraničných vecí Miroslava Lajčáka k zverejneniu rozpracovanej zmluvy o obrannej spolupráci s USA. Zároveň dodal, že verejnosť by tak presne vedela, o čom Slovenská republika rokuje. Výrok Igora Matoviča z relácie Na telo hodnotíme ako pravdivý. Matovič sa vyjadril, že jeho vzťah k USA je triezvy. Sám považuje USA za kľúčového partnera v bezpečnosti. Taktiež ho považuje za partnera, ktorému by sme sa nemali báť ukazovať chyby, ktoré po svete za desaťročia urobili. S tým, že by sme mali ostať v NATO súhlasí rovnako ako s myšlienkou, že máme byť súčasťou západu. Samotnú zmluvu o obrannej spolupráci s USA považuje za veľmi dôležitú . "NATO aj EÚ sú garant našej bezpečnosti, aj vďaka tomu si žijeme v mieri. Nesnažme sa ich búrať, ale snažme sa ich opraviť," povedal Matovič . "Prosím vládu a ministra Lajčáka, aby vzhľadom na to, že téma rozdeľuje nás všetkých, lebo niekto sa rozhodol z toho vytvoriť agendu SNS, straší, zavádza."

zverejneniu
vzťah k USA


Zdroje, ktoré chceli získať na zvýšenie platov, ich požiadavka bola posledná, z ktorej zľavili, bola pôvodná 800, posledná 707 za mesiac, bolo napr., že 20-40 by mal zaplatiť pacient za každý prevoz sanitkou, aj dokonca vrátane rýchlej zdravotníckej pomoci.

TVnoviny.sk (25. novembra 2011): Dohoda momentálne stojí a padá na platoch. Lekári žiadajú zvýšenie v priemere o 800 eur. Pravda.sk (26. novembra 2011): Dôvodom, prečo sa kabinet musí zaoberať otázkou vyhlásenia núdzového stavu je nedohoda Lekárskeho odborového združenia s vládou na spoločnom memorande, ktoré malo garantovať splnenie ich požiadaviek a zároveň stiahnutie výpovedí približne dvoch tisícok lekárov. Tí žiadali od predsedníčky vlády, aby v memorande deklarovala úplne zastavenie transformácie nemocníc, dodržiavanie Zákonníka práce, zmenu financovania nemocníc a navýšenie miezd v priemere o 707 eur. Premiérka Radičová prezradila, ako chcú lekári získať peniaze na vyššie platy: 1) Zaviesť platby 20 až 40 Eur za každý prevoz sanitkou. 2) Znovu zaviesť výmenné lístky aby pacienti nemohli ísť priamo odbornému lekárovi. 3) Zrušiť licencie pre záchranné služby podpísané bývalým ministrom. 3) Zastaviť nákup zdravotníckej techniky, lebo nové prístroje netreba. 4) Nezvyšovať platy všetkým lekárom, ale len tým, ktorí podali výpovede. link tu . M. Kollár však na to reagoval v relácií Na telo, že platby za prevoz sanitkou by sa uskutočňovali iba v prípade zneužitia sanitky. Ako by takéto zneužitie bolo definované však už nešpecifikoval. Výrok Ivana Uhliarika sa zhoduje s vyhlásením premiérky po rokovaní vlády. Avšak vzhľadom na to, že sa jedná v oboch prípadoch o predstaviteľov vlády, nemôže byť výrok na základe tohoto zdroja overený ako pravdivý. Jeho obsah priamo vyvracia M. Kollár v relácii Na telo. Keďže nie je dostupný doslovný prepis z rokovaní ani neexistuje vyhlásenie Kollára na túto tému bezprostredne po rokovaní, nedokážeme overiť či bol ako zdroj financovania platov lekárov uvedené platby za každý prevoz sanitkou.

TVnoviny.sk

Pravda.sk

tu

M. Kollár


Druhá vec, hovoril (Šáray, pozn.), že zmizli dokumenty, zmizli, normálne zaistené materiály z miesta výbuchu (auta Roberta Remiáša, pozn) a každý sa vyhováral na to, že ako sa to presúvalo z jedného miesta na druhý

Vražda Róberta Remiáša z roku 1996 zostáva dodnes bez obvineného páchateľa. Je pravda, že na prípade výbuchu auta sa vystriedalo viacero vyšetrovateľov. Jeden z nich, Július Šáray, sa k vyšetrovniu dostal po šiestich rokoch od udalosti. Pre Denník N sa vyjadril k problémom o absencii zaistených materiálov z miesta činu. Výrok Bélu Bugára preto hodnotíme ako pravdivý.

Denník N
nástražný výbušný systém
výbušniny
vyjadrenia
Július Šáray


Vôbec to nie je, alebo je to programové vyhlásenie vlády. Sme to programové vyhlásene vlády sme pripravovali v júli. Bol prijatý v auguste.

Zmeny v zákone o dvojakom občianstve boli avizované aj v programovom vyhlásení : Vláda SR napraví reštrikcné legislatívne a politické opatrenia z predchádzajúceho obdobia, ktoré neboli v súlade s ludskoprávnymi princípmi. V krátkom case pripraví návrhy zmien zákona o periodickej tlaci a agentúrnom spravodajstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlacový zákon), zákona o štátnom jazyku SR, zákona o obcianstve SR, legislatívnych pravidiel vlády SR a i. ... V oblasti nadobudnutia štátneho obcianstva vláda SR stanoví prísne pravidlá a kontrolu jeho udelovania. Zmení zákonnú úpravu, ktorou Slovenská republika reaguje na zákon Madarskej republiky o dvojakom obcianstve, tak, aby zmena eliminovala nežiaduce negatívne úcinky tohto zákona na obcanov Slovenskej republiky. Vláda SR zlepší služby obcanom Slovenskej republiky dlhodobo pracujúcim a študujúcim v zahranicí, predovšetkým zrýchlením a zjednodušením matricných a iných administratívnych úkonov. ...

programovom vyhlásení


Prvý raz začalo razantné vyšetrovanie prípadu Gorila na jeseň 2010. V novembri. Úradom boja proti korupcii. A riaditeľom úradu boja proti korupcii plukovníkom Kovaríkom. Následne nám to odňala vojenská prokuratúra, a v minulom roku silne zastavila.

To, či sa jedná o razantné vyšetrovanie a či je to prvý krát, nechávame na posúdení čitateľa.


...sme už schválili a bude platiť od 1. januára 2015 so znížením zdravotných odvodov pre možno 500 až 600-tisíc ľudí na Slovensku. Hovoríme o kategórii zamestnancov, ktorí budú zarábať plus mínus do 550-600 eur a keď zoberieme, že im znížime zdravotné odvody, tak v praxi to bude znamenať, ako keby dostali 13. plat v celom konkrétnom roku.

Robert Fico koncom júna 2014 predstavil pätnásť pozitívnych opatrení na zlepšenie životnej úrovne, ktoré sa majú uskutočniť v rokoch 2014-2015. Jedným z nich je aj zníženie odvodov pre ľudí v kategórii nízkych a stredných príjmov, ktoré má platiť od 1. januára 2015. Podľa vyhlásení R. Fica na tlačovej besede je zatiaľ splnených 5 opatrení.

opatrení
tlačovej besede
Pravda
MF SR


Stále bude aký taký rast reálnych miezd, čo nikdy nebolo za vlády Ivety Radičovej.

Výrok premiéra Fica hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko reálne mzdy síce v budúcom roku porastú, nie je však pravdou že by vôbec nerástli počas vlády Ivety Radičovej.

Z v januári zverejnenej správy IFP (.pdf) vyplýva, že reálne mzdy na Slovensku v budúcom roku porastú, i keď len mierne. Ako o nej informuje SITA : "Tento rok by mala reálna mzda stúpnuť iba minimálne o 0,1 %, v budúcom roku o 1,1 % a dynamika jej rastu by sa mala ďalej zvyšovať až po 2,3 % v roku 2016."

Kabinet Ivety Radičovej vládol od júla 2010 do apríla 2012. Podľa informácií zverejnených na stránke Ministerstva financií i Štatistického úradu SR reálna mzda v roku 2010 vo všetkých štyroch štvrťrokoch rástla. Následne v roku 2011 i v prvom kvartáli roku 2012 klesala. Výrok predsedu vlády Fica je teda nepravdivý.

správy IFP
SITA
vládol
Ministerstva financií
Štatistického úradu SR
2011
2012


Veď si len povedzme úplne nahlas, že platy učiteľov základných a stredných škôl napríklad v Rakúsku sa pohybujú od 2 500 do 3 200 eur mesačne.

Ak budeme brať ako východiskové najaktuálnejšie údaje a analýzu Eurydice, tak J. Kollár uvádza správne len dolný interval platov rakúskych učiteľov. V skutočnosti maximálny plat rakúskych učiteľov na základných a všeobecných stredných školách je oveľa vyšší ako uvádza J. Kollár. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

analýzy OECD


Odprezentovali sme zatiaľ prvých 14 alebo 16 opatrení, čo sa týka vzdelávania (v rámci súčasti riešenia rómskej otázky, pozn.).

22.októbra 2012 boli na tlačovej konferencii oznámené konkrétne opatrenia pre riešenie rómskej problematiky. Tlčovej konferencie sa zúčastnili:Robert Kaliňák (minister vnútra), Igor Matovič ( OľaNO ), Peter Pollák ( splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity ) a Marián Saloň( štátny tajomník ministerstva vnútra SR) a spoločne prezentovali 14 bodov reformy rómske otázky z názvom Správna cesta.

Konkrétne opatrenia pre oblasť vzdelávania sú dostupné tu .

22.októbra 2012
tu


Máme odklad splátok úverov malých podnikateľských úverov. Teraz hovoríme o riešení nájomného, tzn. tam veľmi rýchlo bude riešenie na stole. Zatiaľ sme ho 3 mesiace odložili.

Začiatkom apríla 2020 parlament schválil zákon, ktorý umožnil malým podnikateľom odklad splátok úveru o 9 mesiacov, ak dlžia banke a o 3+, ak niekomu inému. V druhej polovici apríla cez poslancov prešiel aj zákon, ktorý o.i. umožnil odklad platenia nájomného platí od 1. apríla do 30. júna 2020. Týka sa podnikateľov aj bežných občanov. Koaliční partneri už niekoľko týždňov diskutovali o tom, ako pomôcť s nájmami podnikateľom, ktorí museli kvôli pandémii zatvárať prevádzky. Tri dni po relácii - t.j. 19. mája - sa nakoniec dohodli . Štát preplatí taký podiel nájomného, o koľko ho prenajímatelia znížia svojim nájomcom. Zvyšok si nájomcovia budú môcť rozložiť v splátkach na štyri roky. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

schválil umožnil diskutovali dohodli


Za, už teraz 23 rokov, na Slovensku bolo skoro 59 tisíc ľudí, ktorí žiadali o azyl. Nedostali, dostali len 650 a z toho 180 ľudí ostalo u nás. To znamená, z 59 000 180.

Podobný výrok sme overovali 6. decembra 2016 v relácii O5M12 . Podobne ako vtedy, aj teraz, vzhľadom na chýbajúce informácie o počte ľudí, ktorí zostali po udelení statusu azylanta na Slovensku, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Štatistika Ministerstva vnútra informuje, že počet žiadateľov o azyl v Slovenskej republike bol doposiaľ 58 145, počet udelených azylov bol 653. Štátne občianstvo bolo udelené 235 ľuďom, no nenašli sme dostupné údaje o tom, koľkí z nich skutočne na Slovensku aj ostali, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Štátne občianstvo bolo udelené 235 ľuďom, no nezistili sme dostupné údaje o tom, koľkí z nich skutočne na Slovensku aj ostali, preto výrok ako celok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistika


Odborné organizácie, nielen Združenie zdravotných poisťovní, ale aj Alianci Fair Play, Transparency International, Ineko, budeme mať s nimi možno jeden vstup, skutočne kritizujú tento zámer vytvorenia jednej zdravotnej poisťovne.

I. Uhliarik hovorí pravdu, ak hovorí o kritike zámeru vytvorenia jednej zdravotnej poisťovne zo strany viacerých organizácií. Konkrétne organizácie vymenované exministrom zdravotníctva skutočne kritizujú takýto návrh. INEKO neodporúča zrušiť pluralitu v zdravotnom poistení, ale práve naopak odporúča prijať opatrenia na posilnenie súťaže. Gabriel Šípoš z Transparency International pre denník SME povedal, že rozhodnutie vlády mať len jednu zdravotnú poisťovňu je legitímne, ale on je zastáncom konkurencie, pretože dokáže produkovať lepšie služby a nižšie ceny. Zuzana Wienk z Aliancie Fair Play povedala ( SME, 26.7. 2012): "Nezdá sa mi zdravý krok mať len jednu poisťovňu. Keď ju vlastní štát, ktorý je skorumpovaný, je veľké riziko, že bude prekvitať korupcia aj tam." Kritické je aj Združenie zdravotných poisťovní , prezidentka združenia K. Kafková sa k tejto téme vyjadrila: "Jedna zdravotná poisťovňa nevyrieši základné problémy zdravotníctva, ktoré sa nachádza naozaj v ťažkej situácii a určite neprinesie benefity pre poistencov."

INEKO
Transparency International
Aliancie Fair Play
Združenie zdravotných poisťovní


A podstatná vec, k roku 2010, lebo to treba vysvetliť. Prečo my šetríme aj v roku 2010, ale je to veľmi ťažké šetriť v roku 2010, keď napríklad boli povodne a na povodne sme nenašli v štátnom rozpočte ani jedno jediné euro. Pretože neboli na to vyčlenené peniaze.

Či vláda našla niečo na povodne v rozpočte nevieme. Každopádne dodatočné zdroje prišli znížením povolebného finančného príspevku pre politické strany.


Tak ako povedali páni pán Drgonec, pán doktor Kresák, povedali jasne, že dnes neexistuje ústavná prekážka, pretože parlament zvolil kandidáta, prezident ho odmietol.

Pre denník Pravda (7. júna 2013) sa vyjadrili ústavný právnik Kresák a bývalý sudca Ústavného súdu Drgonec: „ V tomto prípade asi neexistuje ústavná prekážka. Existujú prekážky politické alebo morálne,“ komentoval novú voľbu ústavný právnik Peter Kresák . Ako ďalej poznamenal Kresák, keďže prezident so všetkou zodpovednosťou povedal, že ho nikdy nevymenuje, tak generálny prokurátor nie je. Bývalý sudca Ústavného súdu Ján Drgonec si tiež myslí, že nič nebráni zvoleniu nového kandidáta na šéfa prokurátorov ." Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda


...nastenkový tender bol v roku 2008, dnes je rok 2018, súd stále nie je ukončený, s dvoma ministrami Slovenskej národnej strany, odvolali sa (...).

Kauza tzv. " nástenkového tendra " prepukla v novembri 2008, kedy malo pri čerpaní eurofondov dôjsť k machináciám pri verejnom obstarávaní na dodanie informačných a poradenských služieb. Súťaž vyhlásilo ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja. Zodpovední činitelia na ministerstve mali súťaž zorganizovať spôsobom, pri ktorom uspel jej jediný účastník. Oznam o súťaži visel na tabuli len štyri pracovné dni, pričom bol umiestnený na chodbe prvého poschodia ministerstva, kde sa mohli dostať len zamestnanci s magnetickou kartou. Genézu kauzy podrobnejšie približuje vo svojej analýze protikorupčná nadácia Zastavme korupciu. Bývalí ministri zapletení do kauzy Marián Janušek a Igor Štefanov boli v októbri 2017 odsúdení na dlhoročné väzenie (9 až 12 rokov) a peňažnú pokutu v hodnote 30-tisíc eur. Obaja sa ale vo februári 2018 odvolali a ich prípadom sa bude zaoberať Najvyšší súd. Výrok považujeme za pravdivý.

nadácia odsúdení informácií


Ale ministerka Žitňanská čelila tej kritike (pri návrhu Petra Kresáka na zrušenie amnestií, pozn.) a dá sa povedať, že aj útokom zo strany niektorých členov opozície.

Ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská ako prvá predstavila prípravu návrhu poslanca Petra Kresáka (tiež z Mostu-Híd) o zrušení amnestií, ktorý nakoniec parlament odobril. Síce návrh označila ako kompromisný a je pravda, že sa spočiatku nepáčil ani niektorým koaličným, ani opozičným poslancom. Ich názory však nemožno označiť za útočné priamo voči ministerke Žitňanskej. Častejšie boli kritiky samotného Kresákovho návrhu a skráteného legislatívneho konania. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Po tom, ako Most-Híd prišiel s týmto kompromisným riešením na zrušenie amnestií, objavila sa kritika nielen opozičných, ale aj koaličných poslancov. Návrh napríklad kritizoval Jaroslav Paška zo Slovenskej národnej strany: “Mám pochybnosti o právnej čistote tohto návrhu. Počíta totiž s tým, že národná rada urobí chybu pri hlasovaní a potom sa obráti na Ústavný súd, aby posúdil a rozhodol, že rozhodnutie väčšiny nebolo v súlade s ústavou.” K návrhu Kresáka bol kritický aj Ján Budaj z OĽaNO, ktorý ho označil za Hlavu XXII. Nepáčil sa mu ani pôvodný Ficov návrh, ktorý tiež zahŕňal Ústavný súd, no ešte pred hlasovaním parlamentu.

predstavila kritizoval kritický podpora uviedol okomentovala Kritizované


Vaši poradcovia ministerstva financií stanovili odhad takto upravený a tam sú položky po položkách konkrétne, ktoré by sa dali ušetriť na Slovensku pri rozumnej politike. Na 352 miliónov eur.

J. Figeľ poukazuje zrejme podobne ako v relácii V politike na štúdiu autorov Ľ. Ódora a M. Horvátha. Ľudovít Ódor a Michal Horváth v štúdii Ako zakopať rozpočtovú sekeru tvrdia, že štát by ušetril 350 miliónov eur, ak by prestal posielať dávky lepšie zarábajúcim ľuďom. Prepočty pritom ekonómovia realizovali na 40 % najlepšie zarábajúcich. Nie je však pravdivé, že obidvaja autori sú poradcami súčasného ministra financií. Autori boli poradcami bývalého ministra, I. Mikloša. Ľ. Ódor podľa vlastných slov odišiel z ministerstva v deň, kedy aj Ivan Mikloš. M. Horváthovi dobieha dohoda uzavretá rovnako s minulým vedením. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

350 miliónov


Pán poslanec, ale vysvetlite vašim voličom, všetkým pacientom a občanom, ako sa dostal zákon o transformácii nemocníc na a.s. do vlády a následne bol v zrýchlenom legislatívnom konaní schválený bez odbornej diskusie aj do parlamentu, nakoľko túto transformáciu nemalo ani KDH vo volebnom programe, nemal ani Most-Híd a nemali ste ho ani vy.

Návrh zákona o tranformácii nemocníc na akciové spoločnosti bol predmetom skráteného medzirezortného konania a na rokovanie vlády sa dostal bez rozporov.

Návrh Volebný Volebný Volebný Volebný


V minulosti som sa zaoberal legislatívou, dlhé roky som bol poslancom Národnej rady Slovenskej republiky a ešte predtým Federálneho zhromaždenia. Stál som pri ozaj justičnej reforme, ktorá sa uskutočnila zmenou Ústavy v roku 2001. A je celkom logické, že aj teraz svojimi poznatkami pomáham Kresťanskodemokratickému hnutiu, do ktorého som sa vrátil

Ivan Šimko pôsobil medzi rokmi 1990 až 1992 ako poslanec Snemovne ľudu FZ ČSFR a v roku 1992 bol poslancom Snemovne národov Federálneho zhromaždenia ČSFR. V roku 1990 bol jedným zo zakladajúcich členov KDH, pôsobil aj ako predseda a podpredseda KDH. V roku 1998 stal pri zrode SDK. V roku 2010 sa vrátil naspäť do KDH. Vykonával mandát poslanca NRSR počas rokov 1994 až 1998, od októbra 1998 až do 14. mája 2001 a 24. septembra 2003 až jún 2006. Takisto pôsobil na pozícií ministra spravodlivosti ( február - jún 1992), vnútra (2001-2002) a obrany (2002-2003). Od 15.marca 1994 do 13. decembra 1994 zastával post podpredsedu vlády SR pre legislatívu. Ako člen Ústavnoprávneho výboru NRSR počas októbra 1998 až mája 2001 sa podieľal na príprave ústavného zákona 90/2001 ( vyhlásený v Zbierke zákonov z dňa 23. februára 2001), kde boli novelizované články 125 a nasledujúce týkajúce sa právomocí Ústavného súdu.

pôsobil bol vrátil obrany


Vzhledem k tomu, že ale patříme mezi bohatší země s vyšším hrubým domácím produktem (v rámci EU, pozn.),..

Výrok hodnotíme na základě dat z Eurostatu jako nepravdivý.

statistika


Dnes máme najvyššiu infláciu v eurozóne.

Podľa odhadov Eurostatu za marec 2025 by malo Slovensko spolu s Estónskom a Chorvátskom figurovať medzi štátmi s najvyššou medziročnou mierou rastu inflácie v eurozóne. Na základe dát Eurostatu by medziročná inflácia v týchto krajinách mala za marec 2025 dosiahnuť úroveň 4,3 %. Oproti marcu 2024, kedy bola miera inflácie na Slovensku na úrovni 2,7 %, sa má medziročná miera inflácie zvýšiť o 1,6 p. b. Slovensko tak podľa najnovších odhadov Eurostatu má za marec 2025 najvyššiu infláciu v Eurozóne.

Ročná inflácia je zmena ročnej cenovej úrovne spotrebiteľského tovaru a služieb, porovnáva teda údaje za marec 2025 s marcom 2024. Podľa projekcie Eurostatu na marec 2025, očakávaná miera ročnej inflácie pre celú eurozónu je 2,2 % a pre Slovensko 4,3 %. Spolu s Estónskom a Chorvátskom je Slovensko v tomto predpoklade najhoršie z krajín eurozóny. V prípade Estónska a Chorvátska sa však jedná o zlepšenie v porovnaní s ročnou infláciou za február 2025, zatiaľ čo pre Slovensko by mala inflácia narásť.

Vývoj inflácie v rámci Eurozóny s odhadmi pre marec 2025. Zdroj: Eurostat

je je Slovensko Estónskom Chorvátskom Eurostat


Pri štátnom rozpočte ako poslanec Národnej rady opozičný, som nemal právo povedať nič k štátnemu rozpočtu, k zákonu roka. Ja človek, ktorého zvolili ľudia, mal som 31 000 krúžkov, naše hnutie je druhé najsilnejšie. Vy ste mi na základe toho, že Pellegrini povedal, že stop, lebo treba ísť na Vianoce, na sviatky. Vy ste si odsúhlasili, že mne nedovolíte sa vyjadriť, nedovolíte mi povedať svoj názor.

Michal Šipoš a ďalší poslanci prihlásení do rozpravy nemali priestor vyjadriť sa k návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2024 kvôli ukončeniu rozpravy z iniciatívy Petra Pellegriniho, ktorú hlasovaním schválil parlament. Výrok Šipoša preto hodnotíme ako pravdivý.

Michal Šipoš sa dostal do parlamentu na základe 31 446 prednostných hlasov v parlamentných voľbách. Kandidoval ako člen hnutia OĽaNO (dnes Slovensko), ktorá je v súčasnosti, vzhľadom na počet poslancov v parlamente, druhá najsilnejšia opozičná strana.

Počas rozpravy k návrhu štátneho rozpočtu na rok 2024 podal predseda parlamentu Peter Pellegrini procedurálny návrh na ukončenie rozpravy. Argumentoval ho obštrukciou hnutia OĽaNO (dnes Slovensko). Podľa Pellegriniho boli niekoľko stranové pozmeňujúce a doplňujúce návrhy poslancov hnutia Slovensko zneužitím rokovacieho poriadku.

„Z rozhovoru s opozíciou viem, že aj im záleží na tom, aby bol schválený rozpočet ešte do konca tohto roku, najlepšie do vianočných sviatkov, aby sa s ním stihla prezidentka Zuzana Čaputová oboznámiť a podpísať ho“ tvrdil Pellegrini.

Poslanci ukončenie rozpravy schválili. Michal Šipoš, ako aj ďalší poslanci, nemali možnosť zapojiť sa do rozpravy, keďže sa pristúpilo priamo k hlasovaniu o návrhu zákona. Poslanci parlamentu následne vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2024 schválili 79 hlasmi.

Opozícia ukončenie rozpravy kritizovala. Majerský a Šimečka pôvodne navrhovali , že môžu prerušiť diskusiu k iným zákonom, čo by umožnilo dosť času na diskusiu o rozpočte.

Do rozpravy boli podľa Majerského prihlásení poslanci pripravení „konštruktívne diskutovať o jednotlivých kapitolách rozpočtu“. Podľa Gröhlinga prihlásení poslanci „chceli vystupovať odborne, predniesť názory na štátny rozpočet“, čo im vzhľadom na ukončenie rozpravy nebolo umožnené. Opozičné strany vyhodnotili ukončenie rozpravy ako nebezpečný precedens, ktorý je v rozpore s demokratickými zásadami.

31 446
poslancov
Pellegriniho
tvrdil
nemali
schválili
Šimečka
navrhovali
Majerského
Gröhlinga
vyhodnotili


Dobre viete, že veľmi realisticky sa Slovensko uchádza o pozíciu generálneho tajomníka OSN. Veľmi dobre viete, koľko slovenských diplomatov má vynikajúce pozície. Jano Kubiš, ktorý bol náš minister zahraničných vecí, je dnes najvyšší predstaviteľ OSN v Iraku. Maroš Šefčovič, sme dostali za podpredsedu Európskej komisie. Pán Jenča, politický poradca generálneho tajomníka OSN.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v rámci rotačného princípu pri výbere Generálneho tajomníka OSN založenom na regionálnom princípe je možné, že ďalší Generálny sekretár bude vyberaný aj z geografického priestoru strednej a východnej Európy. Ako potenciálni kandidáti boli označení reprezentanti Slovenska v osobe Jána Kubiša, bývalý slovinský prezident Danilo Türk a súčasná generálna riaditeľka UNESCO Irina Bokova za Bulharsko.

OSN Kubiš podpredsedom Jenču poradcu


Ja som počas vlády nemusela napokon to bolo rok a pol, vymieňať toľkých ministrov, ale tých výmen bolo strašne veľa. Jeden minister, dvaja štátni tajomníci, množstvo vrcholových pozícií v štátnej správe od Národnej diaľničnej spoločnosti, mohla by som vymenúvať celý rad, do popredia sa dostalo len tak krikľavo daňový úrad,

I. Radičová sa po škandále odpočúvania novinárov rozhodla (22. novembra 2011 pozn.), že nechá odvolať ministra obrany Ľubomíra Galka z SaS.Informácie o jeho odvolaní si môžete prečítať na stránke sme.sk .

sme.sk

aktualne.sk

ekonomika.etrend.sk

SITA

spravy.pravda.sk


V roku 2009, keď bola plynová kríza a nešiel plyn, jediný, kto nám mohol pomôcť, bola Ukrajina. Nechali ma čakať ako nechcem povedať koho za dverami a potom neurobili pre nás absolútne nič.

Podobný výrok Roberta Fica už Demagog.SK overoval 13. apríla 2014 v relácii V politike. Výrok sme hodnotili ako pravdivý. Znova citujeme analýzu (.pdf) A. Dulebu zo Slovenskej asociácie pre zahraničnú politiku: "Úplné zastavenie dodávok zemného plynu z Ruska do SR cez územie Ukrajiny 7. januára 2009 bolo dôvodom mimoriadnej pracovnej cesty premiéra SR Roberta Fica do Kyjeva a Moskvy, ktorá sa uskutočnila 14. januára 2009. Slovenská strana požiadala Ukrajinu, aby súhlasila so swapovou operáciou medzi Ruskom, Slovenskom a Ukrajinou pri dodávke 20 miliónov kubíkov zemného plynu, ktorá by umožnila riešiť akútny problém nedostatku plynu v SR . Podľa tejto výmennej operácie by Rusko dodalo plyn do východnej Ukrajiny a Ukrajina by zo zásobníkov v západnej Ukrajine dodala rovnaké množstvo plynu na Slovensko. Ruská strana súhlasila s takouto výmennou operáciou, ukrajinská strana nie . Predsedníčka vlády Ukrajiny Júlia Tymošenková uviedla, že Ukrajina nie je schopná dopraviť na Slovensko plyn pochádzajúci z vlastnej ťažby alebo zo zásobníkov na západnej Ukrajine, pretože prepravná sústava zemného plynu na území Ukrajiny bola po zastavení dodávok z Ruska presmerovaná zo západu na východ a navyše Ukrajina sama trpí nedostatkom plynu. Predseda vlády SR priamo na rokovaniach s ukrajinskou premiérkou obvinil Ukrajinu zo zodpovednosti za prerušenie dodávok zemného plynu z Ruska do Európy .

výrok analýzu

https://demagog.sk/vyrok/zo Slovenskej asociA!cie pre zahraniÄ?nAo politiku


Rast HDP minulý rok od prvého kvartálu stabilne klesal, ak sa porovnáva s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka (pri medzištvrťročnom porovnaní bol rast HDP stabilný). Potvrdzujú to čísla Eurostatu (.pdf) aj OECD . Na druhej strane existujú odhady, že rast HDP za celý tento rok bude na rovnakej úrovni ako v roku 2010 ( tatrabanka.sk : " Náš odhad na rok 2011 sa pohybuje na úrovni 4 %, čo by bol podobný rast ako sme videli v roku 2010.“ ), ale sú aj výpočty, ktoré predpovedajú nárast HDP SR v roku 2011 ( euroekonom.sk , viď graf).

Eurostatu

OECD

tatrabanka.sk

euroekonom.sk


najvyšší počet pracujúcich sú zamestnanci ... 1 600 000 máme zamestnancov

Kažimír správne uvádza, že najvyšší počet pracujúcich tvoria zamestnanci, výrazne sa však mýli v ich počte. Zo správy Štatistického úradu SR vyplýva, že došlo k rastu počtu zamestnancov v treťom kvartáli 2014 na 2 008 500 obyvateľov, čo je číslo výrazne odlišné od Kažimírových 1 600 000. Na základe tejto skutočnosti hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Správa ŠÚ SR


My sme mali preferencie v jednej agentúre pred eurovoľbami 0,7% a potom máme 7% takmer, čiže to asi je nejaký problém.

Daniel Lipšic mal na mysli prieskum, ktorý vykonala Polis Slovakia pre agentúru SITA pred voľbami do Európskeho parlamentu, kde politická strana NOVA získala 0,7 % hlasov. Politické hnutie NOVA následne kondidovala ako súčasť trojkoalície so stranami OKS a KDS, ktorá spoločne získala vo voľbách 6,83% hlasov. Nakoľko Lipšic opomína fakt, že NOVA nezískala hlasy samostatne, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Polis Slovakia vykonala telefonický prieskum , ktorý trval od 16. do 22. februára 2014 a agentúra oslovila vzorku 1 868 respondentov starších ako 18 rokov v celej SR. Z odpovedí respondentov na otázku: „ Kandidátov ktorej politickej strany chcete voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu (EP) v máji tohto roka? “ Preferencie v prieskume boli vyrátané z 25 % účasti, až 40 % respondentov ešte nebolo rozhodnutých, či sa na eurovoľbách zúčastní a 35 % tvrdilo, že k urnám určite neprídu. V tomto prieskume získala strana NOVA 0,7 % hlasov. Vo voľbách do Európskeho parlamentu, ktoré sa konali 24. mája 2014, získala koalícia strán NOVA, OKS a KDS 6,83%, čo predstavovalo 38 316 hlasov. Tým strany získali jedno kreslo v Európskom parlamente pre Janu Žitňanskú (NOVA). Lipšic už v minulosti referoval k volebnému úspechu ako k víťazstvu strany, pričom opomínal jej koaličných partnerov. Ján Baránek, riaditeľ agentúry Polis Slovakia poukazuje na to, že okrem toho, že NOVA nekandidovala do volieb samostatne, ale v trojkoalícii s OKS a KDS, a 6,83 % hlasov tak dostali tieto strany spoločne, v čase vykonávania prieskumu táto koalícia nebola oficiálna, a preto doň ani nemohla byť zahrnutá. Respondenti mohli označiť len strany samostatne. Prieskum navyše skúmal aktuálnu verejnú mienku vo februári, tri mesiace pred voľbami.Počas týchto troch mesiacov bola vedená intenzívna kampaň a došlo k viacerým politickým zmenám, nie je preto adekvátne porovnávať výsledky prieskumu z výsledkami volieb. Dátum zverejnenia analýzy: 19.01.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

prieskum voľbách referoval poukazuje


Aj dnes sme ráno čítali správu, ktorú vydala policajná prezidentka, že bolo skontrolovaných 4000 motorových vozidiel, 200 kamiónov, že niektoré boli zadržané, niektoré neboli vpustené na Slovensko.

V súvislosti s ochoreniami slintačka a krívačka Polícia SR v sobotu 22. marca 2025 skontrolovala 4108 vozidiel, z ktorých 222 bolo určených na prevoz zvierat. V siedmich prípadoch zvieratá skutočne prevážané boli. Z toho dva prípady boli bez nedostatkov, dvom bol umožnený tranzit slovenským územím bez zastavenia, dvom bol vstup na územie SR odmietnutý a jeden prípad bol vrátený na miesto pôvodu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Richard Raši vo výroku hovorí o na správe , ktorú zverejnila TASR na základe informácií od Zuzany Hrabovskej z oddelenia komunikácie a prevencie Prezídia Policajného zboru. V správe sa uvádza , že polícia v sobotu 22. marca 2025 za 12 hodín skontrolovala 4108 vozidiel, vrátane 222 určených na prepravu zvierat. Rovnako o tom informovala aj Polícia SR na svojom Facebookovom profile.

Podľa neskorších informácií toto číslo vzrástlo na 6395, pričom 591 vozidiel slúžilo na prepravu zvierat. Kontroly prebiehali v snahe zamedziť šíreniu ochorení slintačka a krívačka, vysoko nákazlivých vírusových ochorení hospodárskych zvierat.

Polícia dohromady zachytila sedem prípadov prevážania zvierat. V dvoch prípadoch išlo o prevoz koní a pštrosov, ktorý bol podľa kontroly, vykonanej Štátnou veterinárnou a potravinovou správou (ŠVPS) SR, bez nedostatkov.

V ďalších dvoch išlo o medzinárodnú prepravu hovädzieho dobytka kamiónmi, pričom bolo obom vozidlám udelené povolenie na prechod cez Slovensko bez možnosti zastavenia.

Vstup na územie SR bol na žiadosť ŠVPS odopretý v dvoch prípadoch. Oba sa týkali maďarskej firmy, ktorá prepravovala psy na adopciu do Nemecka. Pokyn na návrat do miesta pôvodu dostalo aj vozidlo prepravujúce ošípané z Lysej pod Makytou.

V rámci mimoriadnych núdzových opatrení , platných od 21. marca 2025, je zakázané akékoľvek premiestňovanie hovädzieho dobytka. Medzinárodná preprava je povolená len bez zastavenia na území SR, s výnimkou okresov Komárno a Dunajská Streda, cez ktoré je prevoz zakázaný úplne. Zavedenie opatrení bolo nariadené hlavným veterinárnym lekárom SR na základe pozitívnych výsledkov laboratórnych vyšetrení vzoriek odobratých 20. marca 2025 na farmách hovädzieho dobytka. Výskyt slintačky a krívačky pritom Maďarská republika oznámila už 7. marca 2025.

správe
uvádza
Polícia
informácií
dohromady zachytila
prechod
návrat
opatrení


Na Slovensku je tak "vysoká" cena potravín, že z Maďarska chodia nakupovať základné potraviny - múku, cukor - na Slovensko a pritom v Maďarsku majú nižšie DPH na potraviny ako na Slovensku.

DPH (.pdf) na potraviny: Slovensko: 20% Maďarsko: 23% (18% mliečne a múčne výrobky) Nenašli sme žiadny zdroj, ktorý by informoval, že nákupy občanov Maďarska na Slovensku sú časté. Ani pri nákupe múky, cukru ani pri iných tovaroch.

DPH


Moderátorka: Nie je porušením koaličnej dohody, vašej koaličnej dohody, že vyzývate svojich partnerov, aby rokovali s opozičnou stranou? Krajcer: My nikoho nevyzývame....Nemyslím si, že by priamo vyzýval. (predseda SaS, Richard Sulí, pozn.) Moderátorka: Bol tu aj s pánom Bugárom. Povedal, choďte a rokujte.

"Sulíkovci nastúpili povedať nie" uvádza SME.sk "(„Keď to chcú schváliť, mali by rokovať so Smerom,“ odkazoval Sulík SDKÚ, KDH a Mostu-Híd.)" uvádza vyššie uvedená internetová stránka. Z video záznamu "poslanci SAS verejne vystúpili proti eurovalu" ktorý sa nachádza a internetovej stránke sme.sk je však jasné, že Richard Sulík nevyzýva zvyšok vlastnej koalície aby rokovala so smerom. Sulík,R. informuje, že strana SAS ani jej 18 členov nie je ochotných podporiť euroval a svoje slová ukončil " ak sa chcú [SDKÚ-DS, KDH, MOST- HÍD] aj ďalej podieľať na vláde a zároveň vylúčiť SAS z dôvodov, ktoré sa nedajú inak nazvať ako zámienkami, tak vedia to spraviť len so stranou SMER, matematika v tomto nepustí." Richard Sulík neskôr v diskusnej relácii "Na telo" (26.9.2011), ktorej sa zúčastnil aj Béla Bugár povedal, "No a nech sa páči, hlasujte so Smerom a my hovoríme presne to isté." (Richard SULÍK) Z kontextu rozhovoru však vyplýva, že ak chcete za každú cenu schváliť euroval, máte aj túto možnosť (poznámka autora).

SME.sk


A zrazu dnes poslanci vládnej koalície predkladajú ten istý  návrh zákona (o verejnom obstarávaní pozn.) a tvária sa, že to je ich zákon.

Vláda ešte nepredložila tento návrh zákona, má tak spraviť do júna 2011. Mimo vyššie uvedených zdrojov to potvrdzuje aj Roman Šípoš v rozhovore zo 16. novembra 2010.

rozhovore


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Vývoj počtu dlhodobo nezamestnaných má klesajúcu tendenciu, čo je možné potvrdiť štatistik ou Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny. Na základe nej v januári 2017 bol počet osôb nezamestnaných dlhšie ako 12 mesiacov 134 565, zatiaľ čo o rok skôr v januári 2016 ich bolo 170 235. Z toho vyplýva, že počet dlhodobo nezamestnaných ľudí klesol o 35 571. Výrok ministra práce Jána Richtera teda hodnotíme ako nepravdivý, pretože skutočný pokles sa od jeho výroku líši o 2 329 dlhodobo nezamestnaných osôb. V nasledujúcom grafe je uvedený vývoj počtu dlhodobo nezamestnaných osôb za rok 2016 a aktuálny stav za január 2017. Dátum zverejnenia analýzy: 21.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

štatistik ou


Miklošovi sa podarilo vyrokovať spravodlivejší distribučný kľúč (v Eurovale pozn.). Alebo to, že budeme sa skladať na základný kapitál ten novej inštitúcie eventuálnej omnoho výhodnejším spôsobom. Budeme platiť menej.

Je pravdou, že do tzv. eurovalu Slovensko prispeje nižším vkladom, ako sa pôvodne plánovalo. Aj keď je konečné rozhodnutie výsledkom dohody všetkých ministrov financií EÚ, ako píše SITA , „návrh zmeniť podiely krajín do eurovalu predložil v Bruseli prvýkrát práve Mikloš. Postupne sa k nemu pridávali ďalšie krajiny, až napokon ho podporovali všetky nové členské štáty.“ Ako sme.sk cituje Mikloša: „Zavážila naša argumentácia, otvorili sme to pred mesiacom my a zdôraznili sme, že je to pre nás zásadová vec.“ Aj keď výsledný návrh predostrelo Estónsko a o presadenie sa zasadili aj iné „malé krajiny ako Estónsko, Slovinsko...“ , iniciátorom nového vzorca prispievania do eurovalu bol Ivan Mikloš. Slovensko bude platiť znížený príspevok do ESM po dobu 12 rokov od vstupu do eurozóny (t.j. do roku 2021).

SITA sme.sk ESM


Ja som bol veľmi rád, keď premiérka dokázala veľmi jasne zaujať aj osobný postoj, že prípadná voľby súčasného generálneho prokurátora by znamenala pre ňu neprijateľný výsledok.

I. Radičová na margo možného zvolenia D. Trnku povedala: „Je to pre mňa také principiálne, že budem zvažovať ďalšie svoje pôsobenie."

I. Radičová


...minimálna mzda by mala byť dohodou medzi sociálnymi partnermi, ale nikdy nebola (...) možno raz (...).

Podľa zákona č. 663/2007 Z.z. o minimálnej mzde rokujú o úprave sumy mesačnej minimálnej mzdy zástupcovia zamestnávateľov a zamestnancov najneskôr od 1. apríla. Ak sa na novej sume nedohodnú, predloží svoj vlastný návrh rezort práce. Ak sa nedohodne úprava sumy najnižších zárobkov navrhnutej ministerstvom, ministerstvo predloží návrh nariadenia vlády, ktorý je následne predložený na rokovanie vlády. Suma minimálnej mzdy by teda mala predpokladať zhodu tripartity, resp. sociálnych partnerov, čo sa podľa prezidenta Asociácie zamestnávateľských zväzov a združeníSR (AZZZ) Tomáš Malatinského stalo za posledných 25 rokov len raz. Na základe týchto informácií hodnotíme výrok ako pravdivý.

zákona podľa Zákon nariadenia navrhovali Podľa


To, že bol niekto obvinený, ja stále rešpektujem prezumpciu neviny. Mne ide skôr o fakty a tie fakty sú neúprosné. Prezident Kiska je daňový podvodník a toto musí slovenská verejnosť vedieť, pretože prezident Kiska ani jeden z týchto faktov nevyvrátil. On dokonca ich priznal a povedal, že áno, to tak je.

Z daňového trestného činu bol obvinený konateľ firmy KTAG Eduard Kučkovský. V dobe spáchania trestného činu bol konateľom firmy aj Andrej Kiska, jeho trestné stíhanie však nie je možné, kým vykonáva funkciu prezidenta SR. Andrej Kiska sa k daňovej kauze firmy KTAG vyjadril v septembri 2017. Účtovanie výdavkov a príjmov na politickú kampaň (nie oficiálne obdobie volebnej kampane) Kiska označil za chybu, ktorá ho mrzí, zároveň sa odvolával na účtovné oddelenie firmy, ktorému dôveroval. Andrej Kiska zatiaľ z daňového trestného činu obvinený, ani odsúdený nebol. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

K pojmu „daňový podvodník“ sa v minulosti pre médiá vyjadrila daňová poradkyňa Alica Orda Oravcová. Tento pojem podľa nej v slovenskej legislatíve neexistuje. „ Daňový podvod definuje pre trestné účely Trestný zákon a pre daňové účely tento pojem používa iba Súdny dvor Európskej únie vo svojich judikátoch, lenže ani on nedefinuje, čo presne podvodné konanie pre daňové účely je, “ uviedla Oravcová pre denník SME . Hovorovo sa pojem “daňový podvodník” používa predovšetkým ako označenie osoby, u ktorej kontrola zistí rozdiel pri platení daní. „ Pritom treba rozlišovať, či išlo o skutočne o daňový podvod alebo o 'dorubenie dane' ,“ zdôraznila Oravcová. Daňový podvodník teda koná úmyselne. Trestný zákon definuje daňový podvod nasledovne: “ Kto neoprávnene vo väčšom rozsahu uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech (...) “ ( § 277a, ods. 1 )

obvinený
vyjadril
SME
§ 277a, ods. 1


Bilaterálna zmluva medzi Maďarskom a Slovenskom by mohla stanoviť nejaké pravidlá uznávania dvojakého občianstva. Ale o toto tu nie je záujem. Maďarská strana nám oznámila, že nebude s nami nič konzultovať, iba nám oznámila a informovala nás, že takýto návrh zákona má ísť do maďarského parlamentu.

Je tiež to, čo oznámila maďarská strana Slovensku. Nič také na svojich stránkach napríklad ministerstvo zahraničných vecí nemá.

stránkach


Stal som sa v roku 2007 členom (...) v roku 2010 som odmietol kandidovať.

Dankov životopis uvádza informáciu o tom, že od roku 2006 od roku 2010 pôsobil ako nominant SNS vo všetkých volebných komisiách a bol asistentom NR SR v prospech strany SNS. V rozhovore pre Plus 7 dní v roku 2015 taktiež Danko hovoril, že do SNS vstúpil na prelome rokov 2006-2007. Na webstránke SNS sa na kandidátnej listine strany z roku 2010 nenachádza , takže je pravdou, že vtedy nekandidoval. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

životopis vstúpil nenachádza


Pozrite si vaše všetky vyjadrenia (o obchvate Bratislavy, pozn.), ktoré ste hovorili, že 4,5 miliardy, aký je to predražený projekt, aké je to drahé. A že ideálna cena a priamoúmerná podľa aj ostatných by mala byť o miliardu nižšia, čiže 3,5 miliardy. To sú aj vaša slová. A my sme vám hovorili, počkajte prosím, kým príde výberové konanie, kým sa otvoria obálky a kým budeme poznať cenu. Dnes máme cenu 1,7 miliardy.

Podla najnovších údajov sa cena zmenila. Bratislavský obchvat by mal celkovo vyjst ovela lacnejšie ako sa predpokladalo. Štúdia pôvodne odhadovala, že rocná splátka sa bude pohybovat od 135 do 151 miliónov eur. Po tom ako minister dopravy Ján Pociatek odhalil cenové ponuky, by štát mohol rocne platit 56,72 milióna eur. Po zapocítaní približne dvojpercentnej inflácie by štát mal koncesionárovi za 30 rokov poslat 1,7 miliardy eur, informuje Pravda a potvrdzuje aj DenníkN .

Hospodárske noviny
INEKO
politici
pockat
Pravda
DenníkN


To je len podmnožina, to je záloha (dva pozemky, ktorými ručí R. Procházka za úver, pozn.). To je niečo, čím sa banka môže uspokojiť bezprostredne bez toho, aby potrebovala nejaký ďalší exekučný titul. Jednoducho na to môže siahnuť hneď. Čiže hodnota tých pozemkov ani nezodpovedá celej hodnote úveru, len jej časti, nie zanedbateľnej, ale len časti. Ručenie je moje osobné, fyzickou osobou, čo znamená celým majetkom tej fyzickej osoby a budúcimi príjmami Siete.

Je pravdou, že R. Procházka sa za úver od Fio banky zaručil dvoma svojimi pozemkami, ktorých hodnota je nižšia ako hodnota daného úveru. Rovnako je pravdou, že ručí ako fyzická osoba, teda celým svojím majetkom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana SIEŤ si zobrala úver ( SME , HN ) v hodnote 800 tisíc eur od českej FIO banky, prostredníctvom ktorého chce financovať prevádzku strany a taktiež i jej volebné kampane. Jediným ručiteľom za tento úver je zakladateľ a predseda strany Radoslav Procházka, ktorý zaň ručí svojimi vlastnými nehnuteľnosťami nachádzajúcimi sa v katastrálnom území obcí Bátorové Kostihy a Vyšná Boca. Čo sa týka týchto pozemkov, tak obec Vyšná Boca sa skutočne nachádza na Liptove, obec Bátorové Kostihy však leží v okrese Komárno pri maďarských hraniciach. Spoločná hodnota oboch pozemkov podľa odhadov dosahuje menej ako tretinu požičanej sumy. Dĺžka úveru je dva roky. Úver je podľa FIO banky zaistený záložným právom na obe tieto nehnuteľnosti. Keďže ale Procházka za úver ručí ako fyzická osoba, znamená to, že zaň automaticky ručí celým svojim majetkom, vrátane oboch zmienených pozemkov. Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
HN
podľa odhadov
podľa FIO banky


Slovenská republika vyslala povodňový modul do Českej republiky, momentálne zasahuje v oblasti Litoměříc ešte pred dvomi dňami.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravda že 7. júna, dva dni pred vysielaním diskusnej relácie O5M12 (9. júna 2013), zasahovala slovenská jednotka v Litoměřicích.

Tlačová správa
TASR


Dokonca je len 10% alebo 12% ľudí, ktorí zarábajú viac ako 1100 eur mesačne. Ten najbežnejší plat na Slovensku je 550 až 600 eur.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Prezidentský duel RTVS , 22. marca 2014). Fico opäť nehovorí pravdu.

R. Fico hovorí o zárobkoch. Uvažujeme preto len o zarábajúcich/pracujúcich. Mzdu nad 1100 eur zarábalo až 18,8% zamestnancov. Nie je teda pravdou, že len 10% alebo 12% zamestnancov zarába viac ako 1100 eur. Najčastejšia hrubá mzda na Slovensku v roku 2012 bola mzda v intervale od 600 do 650, ktorú zarábalo 6,40% zamestnancov. Mzdu od 550 do 600 eur zarábalo 6,14% zamestnancov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Najaktuálnejšia štatistika (.pdf) Štatistického úradu SR za rok 2012 (jún 2013, tabuľka s. 92) uvádza, že podiel ľudí, ktorí zarábajú viac než 1100 eur mesačne je 18,78%.

Rovnaká štatistika tiež uvádza, že najčastejšia priemerná hrubá mesačná mzda sa pohybovala v platovom pásme 600-650 eur, vyskytla sa v 6,40% prípadoch (str. 92). Nasleduje mzda v pásme 650-700 eur, ktorá sa vyskytla v 6,39 % prípadoch a mzda ktorú uvádza Fico, sa objavila až ako tretia najčastejšia (6,14%). Ďalej nasledovali mzdy v pásmách 500-550 eur (6,06%), 450-500 eur (5,89%), 700-750 eur (5,72%) a 400-450 eur (5,64%).

Čísla by nesedeli ani v prípade, ak sme vychádzali z údajov Sociálnej poisťovne za rok 2013, ktoré sme získali na základe informovanej žiadosti. Mzdu nad 1100 eur zarábalo podľa týchto údajov až 19,03 % zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni. Podľa týchto údajov ďalej mzdu v intervale od 545 do 615 eur (spomínanú Ficom) zarábalo 7,16% zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni. Naproti tomu mzdu v intervale 650 až 720 zarábalo 7,38% zamestnancov evidovaných v Sociálnej poisťovni.

Prezidentský duel RTVS
štatistika
údajov


V Poľsku ide 40 % peňazí do samospráv, my chceme, nech ich tam ide aj 50 %, aj viac, potrebujeme mať na to 2 veci, pripravené samosprávy tieto peniaze vyčerpať.

V rámci programového obdobia 2021-2027 získa Poľsko z kohéznych fondov 76 miliárd eur (340 miliárd zlotých). Tieto peniaze sú rozdelené do národných a lokálnych projektov, pričom na investície do regionálnych projektov pôjde asi 33,5 miliardy eur (150 miliárd zlotých). To predstavuje asi 44 %. Na Slovensku pôjde do regiónov v rámci programu Slovensko v období 2021-2027 2,4 miliardy eur z celkovej alokácie 12,6 miliardy eur, čo predstavuje 19 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa predsedu Združenia miest a obcí Slovenska (ZMOS) Jozefa Božika je potrebné aby sa objem peňazí rozdeľovaných na úrovni krajov, konkrétne na participatívne projekty obcí, miest a krajov zvýšil na aspoň 50 %. V Poľsku je podľa neho cez samosprávy prerozdeľovaných 44 % eurofondov, zatiaľ čo na Slovensku je to len 19 %. Združenie miest a obcí Slovenska preto požaduje , aby finančné zdroje cez ministerstvá práce, životného prostredia či dopravy, boli presunuté z dopytových projektov hlavne na participatívne projekty, ktoré sa dohodnú v území.

Samosprávy mali pôvodne do správy dostať z Programu Slovensko 2,1 miliardy eur, čiže zhruba 17 percent z 12,6-miliardovej alokácie. Vláda Ľudovíta Ódora rozhodla o zvýšení tejto sumy o ďalších 200 miliónov eur. Po vymenovaní za ministra investícií Richard Raši povedal , že chce dať do regiónov ešte viac peňazí.

Od programového obdobia 2021-2027 eurofondy prešli najväčšou reformou od vstupu do Európskej únie. Jej hlavným motívom je presun kompetencií a európskych peňazí od štátu do regiónov. Táto zmena mala za cieľ zrýchliť a zefektívniť čerpanie eurofondov a tiež znížiť riziko, že žiadateľ napriek príprave projektu nedostane finančné prostriedky. Nový systém núti aktérov spolupracovať a preberať zodpovednosť do vlastných rúk. Podporu dostanú len tie projekty, na ktorých sa dohodnú regionálni aktéri pri tvorbe Integrovaných územných stratégií, čo je vlastne plán rozvoja daného územia.

získa pôjde pôjde potrebné požaduje dostať povedal prešli dohodnú


Tak vidíte, priebežne či Pfizer, ale najmä potom AstraZeneca ako obrovské výpadky, jednoducho mali sme sľúbené státisíce dávok, ktoré sme mali dostať teraz už v marci a korigované.

Výrobcovia krátili dodávky vakcín. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé. Firmy Pfizer a BioNTech znížili dodávky vakcín do krajín Európskej únie, údajne kvôli rozširovaniu výrobných kapacít závodu v Belgicku. Nižšie dodávky by mali trvať do 15. februára, sľúbené vakcíny by mali prísť koncom marca. Spoločnosti tiež uviedli, že v druhom kvartáli 2021 dodajú 75 miliónov vakcín nad rámec dohody. Spoločnosť AstraZeneca oznámila , že namiesto 80 miliónov vakcín dodá v prvom kvartáli 31 miliónov. Sklz mali spôsobiť výrobné problémy v belgickom závode. Po rokovaniach s Európskou komisiou firma nakoniec prisľúbila dodať 40 miliónov vakcín. Vakcíny pre členské štáty nakupuje Európska komisia, ktorá ich prerozdeľuje krajinám podľa počtu obyvateľov.

znížili oznámila mali 40 nakupuje


Všimnite si, že za tie 4 roky nášho vládnutia sa urobili obrovské rozhodnutia. Zoberte si obrovské mostné prepojenie nad Považskou Bystricou.

2001 - Po sporoch o koncepciu trasy diaľnice D1 v úseku Sverepec - Vrtižer, vtedajší investor stavby - Riaditeľstvo diaľnic - zamietol tunelové varianty a presadil estakádu. 2007 - V decembri sa začala výstavba úseku D1 ponad Považskú Bystricu. Projekt nebol vytvorený za vlády Roberta Fica, hoci bol v tomto období zrealizovaný.

presadil


Pred 4 rokmi Slovensko zostalo poslednou krajinou, ktorá odmietala solidaritu a najviac komplikovala hľadanie spoločnej európskej dohody v zložitom a zdĺhavom procese záchrany eurozóny. Takto na jeseň pred 4 rokmi sa celá Európa pozerala na Slovensko, kde sa kvôli hlasovaniu o dodatku k zmluve o takzvanom Eurovale rozpadla vláda a nasledovali predčasné voľby.

Kiskov výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože Slovensko bolo skutočne objektom medzinárodnej pozornosti pri hlasovaní o Eurovale ako posledná zo všetkých zapojených krajín, pričom prvé hlasovanie viedlo dokonca k pádu vlády. Kiska hovorí o dvoch hlasovaniach o eurovale, z ktorých neúspech prvého , spojeného s hlasovaním o dôvere vláde, vyústil v pád vlády Ivety Radičovej. Druhé hlasovanie, ktoré sa konalo 13. októbra 2011 (t.j. takmer presne pred štyrmi rokmi), skončilo vyjadrením súhlasu s Dodatkom k predmetnej Rámcovej zmluve. Avšak, ako to už Demagog.SK overil vo výroku Ivety Radičovej v roku 2012, v čase tohto úspešného hlasovania bolo Slovensko už poslednou, sedemnástou krajinou eurozóny, ktorá tento súhlas vyjadrila. Krajinami, ktoré vyjadrili súhlas ako posledné, avšak pre Slovenskom, boli Malta (11. 10. 2011) a Holandsko (6. 10. 2011). Hlasovanie bolo ostro sledované medzinárodnými médiami, pozornosť mu venovali napr. The Guardian , Spiegel alebo The Telegraph . Keďže bez slovenského súhlasu by mechanizmus nemohol fungovať, obavy medzi analytikmi i na finančných trhoch boli výrazné . Je pravda, že neskôr sa objavili určité indície, že napr. fínsky parlament nebol presne oboznámený s obsahom Dodatku k Rámcovej zmluve, tieto však už proces implementácie Eurovalu výrazne neovplyvnili, preto sa nemôžu považovať za výraznejšie komplikácie, než aké nastali v súvislosti so Slovenskom.

hlasovaniach
prvého
konalo
overil
Malta
Holandsko
The Guardian
Spiegel
The Telegraph
výrazné
nebol presne oboznámený


My sme však naštartovali motory ekonomiky a v roku 2010 v júni, keď sme odovzdávali vládu, už dostala vláda Ivety Radičovej slovenské hospodárstvo s najvyšším hospodárskym rastom v celej EÚ.

Tento výrok sme už overovali v relácii O päť minút dvanásť z 30. októbra 2011. Podľa Eurostatu predstavoval rast HDP Slovenska v r. 2010 4,2%, ktorý však nebol najvyšším. Na prvej priečke sa umiestnilo Švédsko s hospodárskym rastom 5,6%. Tretie tesne za Slovenskom Poľsko s HDP na úrovni 3,9%.

O päť minút dvanásť
Eurostatu


Aj, aj, aj. Obidve zmluvy. To je stanovisko ministerstva zahraničných vecí a musia byť odobrené preto Národnou radou Slovenskej republiky, pretože obsahujú už spomenuté záväzky. Aj konsolidácie vlastných verejných financií, aj zmeny, ktoré budú v monitoringu, aj dohľad nad finančnými inštitúciami, aj vyvodenie zodpovednosti voči nezodpovedným bankám a finančným inštitúciám.

Zmluvy podpísané ministrom financií Jánom Počiatkom podliehajú schváleniu Národnej Rady. Či sa jedná o stanovisko ministersta zahraničných vecí sa nám nepodarilo dohľadať.

podliehajú


..SMER má najviac mandátov lebo má tri (v EP, pozn.), Progresívne Slovensko získalo 2 mandáty a SPOLU získalo 2 mandáty, len kvôli tomu, že sa spojili 2 strany majú tých mandátov viac (...).

Na základe oficiálnych výsledkov volieb do Európskeho parlamentu výrok hodnotíme ako pravdivý. Strana SMER získala vo voľbách do Európskeho parlamentu v máji 2019 tri mandáty a koalícia strán Progresívne Slovensko a SPOLU – občianska demokracia získala celkovo štyri mandáty ( definitívne výsledky hlasovania ). Konkrétne tieto mandáty získali členovia Progresívneho Slovenska Michal Šimečka a Martin Hojsík, a členovia SPOLU Vladimír Bilčík a Michal Wiezik. Koalícia kandidovala so spoločným programom, ale v Európskom parlamente budú jednotlivé strany súčasťou rôznych frakcií. Progresívne Slovensko je členom frakcie ALDE (Aliancia liberálov a demokratov za Európu) a poslanci za SPOLU budú členmi frakcie EPP (Európska ľudová strana).

koalícia strán
definitívne výsledky hlasovania
mandáty
členovia Progresívneho Slovenska
členovia SPOLU
členom
členmi


Rozhodnutia a uznesenia Európskeho parlamentu nie sú veci, ktoré by Slovensko zaväzovali

Kaliňákov výrok bol odpoveďou na výrok poslanca Poliačika o tom, že na základe hlasovania Európskeho parlamentu budeme musieť prijať systém povinných kvót a teda určité percento utečencov. V tomto hlasovaní sa jednalo o vyjadrenie podpory plánu prezidenta EK Junckera vo forme uznesenia . Európsky parlament bez súhlasu Európskej rady (jednotlivé štáty EÚ), nemôže prijať záväzné uznesenia pre všetky krajiny Európskej únie. Podľa portálu Euroiuris , zaoberajúcim sa európskym právom, konkrétne v nelegislatívnom uznesení akým je toto má Európsky parlament najmä poradnú úlohu vo forme odporučenia, stanoviska a. i. Samotné akty najčastejšie prijíma Európska rada za účasti Európskeho parlamentu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hlasovania vyjadrenie uznesenia Euroiuris


Nebudeme proti všetkému (čo predloží súčasná vláda, pozn.), tak ako sme v minulých 4 rokoch podporili zákon o preukazovaní pôvodu majetku. Vytvorenie alebo udržanie Špeciálneho trestného súdu.

SITA potvrdzuje, že zákon z dielne prvej Ficovej vlády o preukazovaní pôvodu majetku z roku 2010 bol schválený aj za pomoci KDH. Návrh podporili koaliční zákonodarcovia Smeru-SD a 11 poslancov za SNS, za hlasovali aj opozičné SDKÚ-DS, KDH, SMK, Jozef Tarčák z ĽS-HZDS, Zdenka Kramplová, a šesť nezaradených poslancov. Rovnako z opozičnej pozície zahlasovali spolu za návrh zákona o Špecializovanom trestnom súde z roku 2009, ktorý nahradil dovtedy existujúci Špeciálny trestný súd. Daný zákon bol schválený za pomoci všetkých parlamentných strán okrem ĽS-HZDS.

SITA zahlasovali schválený


Už tuná riešime uhorky, riešime tuná zakrivenie banánu.

Kollár hovorí o uhorkách a zakrivení v banánu v kontexte toho, že v Bruseli "rozhodujú o nás, že nás zošnurovávajú" . Nariadenia a smernice regulujúce zakrivenie uhoriek a banánov sa často používajú ako príklady prílišnej byrokracie Bruselu, pričom ide o nesprávne vysvetlené predpisy. V prípade banánov ide o nariadenie č. 2257/94 z roku 1994 o štandardnej kvalite banánov, ktoré špecifikuje minimálne kvalitatívne požiadavky na predaj tohto tovaru v krajinách EÚ a nerieši mieru zakrivenia ovocia. Na uhorky sa vzťahovali predpisy smernice 1677/88, v ktorom boli stanovené podmienky na zakrivenie týchto zelenín, aby boli zaradené do prvej triedy kvality, pričom táto smernica bola zmenená v roku 2008. Mýtu o zakrivení banánov v minulosti podľahol aj Peter Pellegrini . Výrok hodnotíme ako zavádzanie.

Nariadenie ktoré sa týkalo tvaru uhoriek bola " smernica 1677/88, ktorá požadovala, aby uhorky prvej a "extra" triedy mali maximálne povolené zakrivenie 10 mm na 10 cm dĺžky, pričom uhorky druhej triedy mohli byť zakrivené až dvakrát toľko. " Z toho vznikol mýtus, že uhorky sa smú predávať iba rovné. Táto smernica bola pozmenená v roku 2008. keď " tieto obmedzenia a s nimi približne 100 strán pravidiel a regulácií bolo odstránených. "

Peter Pellegrini
uhoriek
pozmenená
banánov
smernicu
uhoriek
banánov


Ale na rozdiel od iných vecí v tomto príklade máme dobrý príklad z praxe. Na všetky rozhodnutia Národného bezpečnostného úradu bol zriadený osobitný útvar, ktorý je súčasťou Národnej rady, je to Výbor na kontrolu rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu, ktorý funguje 7 rokov, ktorý má prístup ku všetkým utajovaným skutočnostiam, ku spisom od vyhradeného po prísne tajné...

Kontrolu NBÚ zabezpečujú dva výbor NR SR. Výbro na kontrolu činnosti NBÚ a výbor na preskúmavanie rozhodnutí. Ich práva a povinnosti upravuje zákon č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností . Kontrola úradu Národnou radou Slovenskej republiky § 72 (1) Kontrolu činnosti úradu vykonáva Národná rada Slovenskej republiky, ktorá na tento účel zriaďuje z poslancov osobitný kontrolný orgán (ďalej len "kontrolný orgán"). (2) Členovia kontrolného orgánu majú právo v sprievode príslušníka úradu vstupovať do chránených priestorov úradu a oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami súvisiacimi s činnosťou úradu, ak to nie je v rozpore s medzinárodnou zmluvou, ktorou je Slovenská republika viazaná. (3) Porušenia tohto zákona, ktoré kontrolný orgán zistí pri výkone svojej právomoci, je povinný oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky a generálnemu prokurátorovi Slovenskej republiky; podľa povahy veci informuje aj vládu Slovenskej republiky. (4) Ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahuje sa na konanie kontrolného orgánu a na jeho práva a povinnosti jeho členov primerane osobitný predpis. 31) Zákon ďalej neuvádza ku akým typom utajovaných skutočností majú kontrolné výbory prístup.

o ochrane utajovaných skutočností


Keď si naopak naklikáte do, dajme tomu, nejakého systému právnych informácií slovíčko verejná voľba, tak vám vyjde, že žiadne takéto slovné spojenie nájdené nebolo.

Robert Kaliňák nespresnil o aký systém právnych informácií by sa malo jednať. Ak ale na webovej stránke Elektronickej zbierke zákonov zbierka.sk zadáme slovo „verejná voľba“ vyhodí nám dva výsledky hľadania.

zbierka.sk


Ja som dal príkaz všetkým riaditeľom nemocníc, aby toto memorandum od pondelka, od zajtra bolo vo všetkých nemocniciach a aby tí lekári, ktorí ešte zvažujú stiahnutie výpovede, aby si to prečítali a v prípade, že s ním súhlasia, pretože zohľadňuje tie ich požiadavky, aby ho podpísali a tieto výpovede stiahli.

SITA , 27. novembra 2011: "Ministerstvo zdravotníctva SR v nedeľu začalo posielať do všetkých nemocníc, ktorých je zriaďovateľom, príkaz ministra, na základe ktorého sú riaditelia nemocníc povinní zdvihnúť v budúcom roku plat všetkým lekárom v priemere o 300 eur. Tento príkaz je v zmysle memoranda podpísaného premiérkou Ivetou Radičovou."

SITA TU


Ja som nebol súčasťou vlády, ja som bol radový poslanec.

Podľa portálu politikaopen.sk poslanec Miroslav Beblavý bol skutočne v NR SR od roku 2010, keď v roku 2009 vstúpil so SDKÚ-DS. Počas vlády Ivety Radičovej bol radovým poslancom NR SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

politikaopen.sk


...1200-1300 eur, čo je naozaj na región Žiaru nad Hronom už mzda, ktorá výrazne presahuje priemer v danom regióne.

Podľa informácií Štatistického úradu SR bola výška priemernej mesačnej mzdy v národnom hospodárstve v treťom štvrťroku 2016 na úrovni 889 eur. Najvyššia priemerná mzda je v Bratislavskom kraji (1 116 eur), v ostatných krajoch sa táto hodnota pohybuje v intervali od 689 eur do 834 eur. Je preto pravdou, že pracovná pozícia v Žiari nad Hronom s mesačnou mzdou 1200-1300 eur je nadpriemerne platená. Výrok je pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 23.01.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR
Najvyššia


...je to tak, že polícia fakticky kontroluje sama seba, to znamená, inšpekcia, to je vo vnútri priamo...

Kontrolu policajných jednotiek má na starosti niekoľko jednotiek v rámci Ministerstva vnútra SR a Policajného zboru. Sú síce označené ako nezávislé, kompetenčne a personálne podriadené priamo iba ministrovi vnútra SR, nemení to však fakt, že sa nachádzajú v štruktúrach MV SR a Policajného zboru SR. Portál Ministerstva vnútra informuje , že "Sekcia kontroly a inšpekčnej služby Ministerstva vnútra Slovenskej republiky je samostatný útvar Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, výlučne podriadený ministrovi vnútra Slovenskej republiky, nezávislý od riadenia a štruktúr polície, ktorý plní úlohy na úseku kontroly a inšpekčnej služby." Sekcia kontroly a inšpekčnej služby je "najmä gestorom vnútorného kontrolného systému, vybavovania sťažností a petícií v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky" a "odhaľuje a vyšetruje trestnú činnosť príslušníkov Policajného zboru". Zaoberá sa aj so sťažnosťami na protiprávne konanie príslušníkov Policajného, Hasičského a záchranného zboru, príslušníkov Horskej záchrannej služby alebo zamestnancov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.

Na Policajnom prezídiu (P PZ) má túto agendu na starosti Odbor kontroly Prezídia Policajného zboru , ktorý medzi inými usmerňuje, vykonáva, zabezpečuje a vyhodnocuje kontrolnú činnosť na organizačných zložkách P PZ, na krajských riaditeľstvách PZ a okresných riaditeľstvách PZ, spolupracuje so sekciou kontroly a inšpekčnej služby MV SR pri plánovaní kontrolnej činnosti a pri odhaľovaní a prešetrovaní prípadov protiprávneho konania policajtov, vybavuje a prešetruje sťažnosti v rozsahu svojej pôsobnosti a kontroluje vybavenie sťažností, vykonáva kontrolu plnenia úloh a preventívnu činnosť na zamedzenie negatívnych javov vo výkone služby policajtov.

Kontrolu takisto vykonávajú aj útvary kontroly krajských riaditeľstiev Policajného zboru, prezídium Hasičského a záchranného zboru a krajské riaditeľstvá Hasičského a záchranného zboru.

Legislatívna úprava kontroly štátnej správy je ustanovená v Zákone o Kontrole štátnej správy z 10. decembra 1996 .

informuje

Kontrolu

Zákone o Kontrole štátnej správy


...Lengvarský hovorí o tom, že jednak mobilné očkovacie tímy, jednak očkovanie u všeobecných lekárov, očkovanie vo firmách, čiže ako keby očkovanie v ústrety občanom, toto sú veci, ktoré môžu zvýšiť kolektívnu imunitu.

Minister zdravotníctva Vladimír Lengvarský už v máji uviedol , že chce podporovať zriadenie väčšieho počtu mobilných očkovacích jednotiek. Najnovšie sa občania budú môcť zaočkovať aj u svojho zamestnávateľa - teda v niektorých firmách. Výnimkou by podľa ministra zdravotníctva nemalo byť ani sprístupnenie očkovania všeobecnými lekármi. Podľa informácií Ministerstva zdravotníctva je na získanie kolektívnej imunity potrebné preočkovať 60 až 70 percent populácie. Nástroje vedúce k vyššej zaočkovanosti zvyšujú šancu na dosiahnutie kolektívnej imunity Slovenska. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé.

uviedol budú sprístupnenie informácií


...pokiaľ ide o primátorov miest, na Slovensku máme 138 miest, tak z týchto 138-mich miest s podporou Smer-u bolo zvolených presne 74, čo je o 100% viacej ako to bolo v roku 2006, čiže my na jednej strane vnímame trend veľmi správne ako hovoríte o nezávislých kandidátov.

Počet primátorov overoval denník SME rovnako. Počet zvolených primátorov miest bol teda 74 v 2010 a 36 v roku 2006.

denník SME


Ja som dlhodobo presadzoval zákon o preukazovaní pôvodu majetku. Dlhodobo. Neprešiel mi ako ministrovi spravodlivosti, neprešiel mi v opozícii.

Je pravdou, že Daniel Lipšic ako minister spravodlivosti už v roku 2003 predložil návrh zákona o preukazovaní pôvodu majetku. Takýto návrh predložil aj vo februári 2010 ako opozičný politik. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V období 2002-2006 keď bol Daniel Lipšic ministrom spravodlivosti ( od júla 2010 do apríla 2012 ) predložil návrh v tejto veci. Konkrétne v októbri 2003 predložil vládny návrh zákona o opatreniach voči osobám, ktoré nadobudli majetok z nelegálnych príjmov. Tento zákon sa dá považovať za zákon o pôvode majetku, keďže umožňoval skonfiškovať majetok, ktorého pôvod nevedia preukázať. Návrh zákona neskôr sám D. Lipšic stiahol z rokovania.

V rokoch 2003 a 2005 vtedy opozičný poslanci Fico, Kaliňák a Madej predložili zákon o preukazovaní pôvodu majetku. Ani v jednom prípade neprešiel do druhého čítania.

V období 2006-2010 ako člen opozície poslanec Lipšic predložil vo februári 2010 návrh zákona o opatreniach voči osobám, ktoré nadobudli majetok z nelegálnych príjmov. Tento zákon sa dá považovať za zákon o pôvode majetku, keďže umožňoval skonfiškovať majetok, ktorého pôvod nevedia preukázať. Zákon neprešiel do druhého čítania.

Opozičný politici Palko a Minárik (nezávislí) v apríli roku 2008 , v októbri 2008 a v auguste 2009 , predložili ústavný zákon o preukazovaní pôvodu majetku. Ani v jednom prípade zákon neprešiel.

Posledná úprava Zákona o preukazovaní majetku nastala v marci 2010, za vlády R. Fica. Zo strany poslanca Lipšica bol, vládny zákon o preukazovaní pôvodu majetku kritizovaný a označovaný za bezzubý, už v čase jeho schválenia. V marci 2010, v čase prijatia zákona o preukazovaní pôvodu majetku, predložil Daniel Lipšic pozmeňujúci návrh k tejto novele zákona. Ani jeden bod pozmeňujúceho návrhu nebol schválený. Vládny návrh zákona o preukazovaní pôvodu majetku bol schválený 4. marca 2010 a nadobudol účinnosť 1. januára 2011.

2002-2006
od júla 2010 do apríla 2012
predložil
Návrh
2003
2005
predložil
neprešiel
apríli roku 2008
v októbri 2008
auguste 2009
Zákona o preukazovaní majetku
kritizovaný
nebol
zákona
schválený


A chcel by som pripomenúť výrok pána prezidenta z roku 2008, ktorý povedal, myslím, že to bolo v novoročnom prejave: Najväčšou škodou pre Slovensko bola privatizácia.

Ivan Gašparovic sa na adresu privatizácie v podobnom duchu vyjadril v clánku sme.sk zo septembra 2008: "Najväcším neštastím pre Slovensko bola podla prezidenta Ivana Gašparovica privatizácia. 'Z privatizácie uniklo od zaciatku dodnes štátu vela penazí,' povedal v rozhovore pre TASR. Hoci uznáva, že pre transformáciu krajiny bol predaj štátneho majetku nevyhnutný, v niektorých prípadoch mu prekážal spôsob privatizácie. Ako príklad uviedol Slovenské elektrárne a Slovenský plynárenský priemysel (SPP). Prezidentovi sa tiež nepáci, že niektoré podniky sa dostali do zahranicných rúk, alebo financných tažkostí. V tomto zmysle sa priklána ku kritike predaja strategických podnikov zo strany predsedu vlády Roberta Fica. 'Privatizovat elektrárne a SPP takým spôsobom, akým sa privatizovali, pre Slovensko nebolo dobré,' tvrdí." Gašparovic teda nehovoril, že privatizácia ako taká je zlá (predaj bol nevyhnutný...), ale uviedol, že jej prevedenie u nás nebolo úplne v poriadku.

sme.sk

novorocnom príhovore


...nie sú ešte pripravené ešte ani podklady na súťaženie (úsek D3 Kysucké Nové Mesto – Oščadnica, pozn.), celkovo na stavbu.

Jurinová spomína takmer 11 kilometrový úsek D3 Kysucké Nové Mesto - Oščadnica, na ktorého prípravu sa Národná diaľničná spoločnost sústreďovala už v roku 2015 ( .pdf , s. 20). Podľa dostupných informácií aktuálne prebieha proces dokumentácie pre stavebné povolenie. Až po ňom sa vyhlási súťaž. Mesto Kysucké Nové Mesto vyjadrilo s touto situáciou znepokojenie, keď jeho zastupitelia poslali 4. októbra 2017 otvorený list adresovaný Ficovi a Dankovi. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
dokumentácie
otvorený list


Vždy keď bola ľavica alebo Mečiar pri moci, Kresťansko-demokratické hnutie bolo v opozícií. Keď Kresťansko-demokratické hnutie bolo súčasťou parlamentnej väčšiny, tak ľavica alebo Mečiar boli v opozícií. My sme so Smerom zatiaľ nikdy vo vláde neboli.

V roku 1994-1998 boli v parlamente nasledovne politicke strany: HZDS, ZRS (Združenie robotníkov Slovenska), SNS, KDH, SV (Spoločná voľba), MK (Maďarská koalícia) a DÚ (Demokratická únia), z toho vládu tvorilo HZDS, SNS a ZRS.

V rokoch 1998-2002 tvorili parlament nasledovné politické strany: HZDS, SDK (Samotná SDK predstavovala koalíciu strán DÚ, KDH, DS, SDSS a SZS), SDĽ (Strana demokratickej ľavice), SMK, SOP (Strana občianskeho porozumenia) a SNS. Vládnymi stranami boli SDK, SDĽ, SMK, SOP. V tejto vláde, ktorej súčasťou bolo aj KDH, bola aj ľavicová strana SDĽ, ktorej politikom bol aj R. Fico.

V rokoch 2002-2006 boli parlamentnými stranami HZDS, SDKÚ, SMER, SMK, KDH, ANO, KSS. Z týchto strán boli vo vláde SDKÚ, SMK, KDH, ANO.

V rokoch 2006-2010 boli v parlamente strany: SMER, SDKÚ, SNS, SMK, HZDS a KDH. Z toho vládnu koalíciu tvorili strany SMER, SNS a HZDS.

Ako je vidieť z vyššie uvedených údajov, KDH bola skutočne v opozicií, keď HZDS alebo SMER boli v koalícií a opačne. V rokoch 1998 - 2002 boli však v koalícií súčasne aj KDH ako súčasť SDK spolu so stranou SDĽ, ktorej politikom bol vtedy ešte menej známy R. Fico.

vládu

Vládnymi stranami


To znamená, že v tejto chvíli 5 nemocníc nevytvára nový dlh.

Nakoľko ešte nie sú dostupné výsledky hospodárenia nemocníc za rok 2014, nie je možné overiť, ktoré z nich nevytvárajú nový dlh. Správa INEKO z roku 2013 hodnotila, že zadlžovanie nemocníc sa zrýchľovalo. Rebríček zadlženosti nemocníc podľa dostupných údajov je dostupný tu .

Správa tu


... Soňa Gáborčáková je presne ten človek, na ktorý pán minister pozorne počúva a potom preberá naše riešenie, noc a víkend je toho jasným príkladom...

Soňa Gaborčáková sa v roku 2017, spolu s jej kolegami z klubu OĽaNO, podieľala na návrhoch zákonov, ktoré sa zaoberali mzdovým zvýhodnením za prácu v noci, cez víkendy a sviatky. Tieto návrhy neprešli do druhého čítania, ale k opozičnému návrhu veľmi podobné opatrenia predstavila vláda, hlavne v oblasti sociálnej politiky. Aj napriek tomu, že sa môže zdať, že ministri (minister práce Richter, alebo minister financií Kažimír) sa zvykli inšpirovať opozičnými návrhmi a tak aj návrhmi pod ktorými je podpísaná Soňa Gaborčáková, nemôžeme jednoznačne potvrdiť, že ministri skutočne takto postupujú. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Soňa Gaborčáková
č. 311/2001 Z. z.
Prvá
druhá
tretia
Robert Fico
slov premiéra
koaličných strán
Návrh rozpočtu


Však my sme vylúčili spoluprácu s Kotlebom aj preto, lebo napríklad chce vystúpiť z EÚ a z NATO.

Richard Sulík vo svojom blogu z 12. mája 2017 vylúčil spoluprácu strany Sloboda a Solidarita s Ľudovou stranou Naše Slovensko. „Členstvo v EÚ považujeme za kľúčový záujem Slovenska, jasne sme to vyargumentovali v Reforme EÚ, ktorú sme prednedávnom predstavili. Naopak, ĽSNS je za vystúpenie nielen z EÚ, aj z NATO,” píše Sulík. Pred parlamentnými voľbami 2020 sa Sas pridala k paktu o neútočení opozičných strán. Sulík vtedy inicioval pridanie dodatku, v ktorom partneri vylúčili povolebnú spoluprácu so stranami Smer-SD, SNS a ĽSNS. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé.

blogu píše pridala


Dlhodobá udržateľnosť ku koncu roka 2019 bola 4,8 %, ak teda viete.

Na konci roka 2019 bol indikátor dlhodobej udržateľnosti verejných financií na úrovni 4,9 % HDP. Vyplýva to zo Správy Rady pre rozpočtovú zodpovednosť. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako ešte pravdivé.

Správy