Uvediem oficiálny údaj nemeckého ministerstva spravodlivosti, ktorý hovorí, že až 85% zákonov, ktoré formálne sa schvaľujú v národných parlamentoch, pochádza z pier bruselských úradníkov.

Jozef Kollár síce uvádza skutocný oficiálny údaj nemeckého ministerstva spravodlivosti, avšak naznacuje, že tento údaj hovorí o aktuálnom stave, ked tvrdí "formálne sa schvalujú ... pochádza z pier " . V skutocnosti sa tento údaj vztahuje na roky 1998 až 2004, teda na konkrétne obdobie pred vyše 10 rokmi. Navyše samotný údaj nemeckého ministerstva spravodlivosti bol v minulosti viac krát diskutovaný a spochybnovaný, a napokon celá diskusia ohladom množstva zákonov národnej legislatívy (v clenských štátoch) ovplyvnenej legislatívou EÚ poukazuje na nezhodu medzi jednotlivými odhadmi a naznacuje skôr to, že presný výpocet je velmi obtiažny, možno až nemožný. Kedže Kollár vytrhol citovanú informáciu z kontextu a navyše sa snažil navodit dojem, že tento údaj je všeobecne platný, minimálne pre Nemecko, jeho výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Nemecké ministerstvo spravodlivosti skutocne vydalo správu o tom, že medzi rokmi 1998 a 2004 malo cca 82 % (nie 85 % ako povedal Kollár) legislatívnych aktov pôvod v EÚ. Píše o tom napr. nemecká mimovládna organizácia Mehr Demokratie, ktorá sa venovala aj tejto téme vo svojej publikovanej brožúre „The EU and the Lisbon Treaty: Making a Weak Democracy Weaker“ (zhrnutie hlavných údajov z brožúry nájdete TU ). O oficiálnom údaji nemeckého ministerstva spravodlivosti píše aj britský The Telegraph . Ako sme už naznacili v úvode, samotný údaj o množstve národnej legislatívy ovplyvnenej legislatívou EÚ, je považovaný za kontroverzný, a podla niektorých odborníkov dokonca nepravdivý. Napríklad samotná nemecká vláda v roku 2002 odhadovala , že 50 % nemeckých regulácií vychádza z EÚ. Andrew Moravcsik, renomovaný odborník na problematiku Európskej integrácie, vo svojej práci The Myth of Europe’s “Democratic Deficit” z roku 2008 píše o tom, že slávny citát J. Delorsa z roku 1988 "do 10 rokov bude mat, 80 % ekonomických a možno aj sociálnych a fiškálnych politík, pôvod v EÚ" býva dnes casto chybne citovaný vo verejnej diskusii, pricom je to " faktoid " (informácia, ktorá sa stane akceptovanou, pretože je casto opakovaná, pozn.). " In 1988, Jacques Delors famously predicted that “in 10 years … 80 percent of economic, and perhaps social and fiscal policy-making” would be of EU origin . Today Delors’ statement is often misquoted as a “factoid” in public discussion : one often hears that 80 per cent of all European policy-making on every issue already comes from Brussels. ... This always was, and remains, nonsense . Recent academic studies show that the overall percentage of national laws that originate in Brussels total no more than around 10-20% – and they are not increasing rapidly. Just a moment’s reflection reveals that the “Delors 80% myth” is absurd on its face. While a powerful force in trade, monetary and certain regulatory matters, the European Union plays little direct role in areas involving government spending or direct administration: social welfare provision, health care, pensions, active cultural policy, education, law and order, family policy, and most infrastructure provision – and this is most of what modern states do. None is a likely candidate to be “communitarized” anytime soon." Yves Bertoncini, riaditel Inštitútu J. Delorsa, píše vo svojej publikácii z mája 2014, že tvrdenie "80% zákonov pochádza z Bruselu" je mýtus zachovávaný z technických a politických dôvodov. Podla neho je obtiažne zmerat podiel národnej legislatívy, ktorý má pôvod v EÚ. Bertoncini, podobne ako Moravcsik, upozornuje na to, že vplyv legislatívy EÚ sa zásadne odlišuje v jednotlivých oblastiach. "The Europeanisation of national laws is high in some sectors (agriculture, financial services, the environment, etc.) and very limited in others (education, social protection, housing, security, etc.)." Pri pokuse o "zmeraní" podielu legislatívy ovplyvnenej v EÚ je tiež problém s tým, ktoré legislatívne akty EÚ pocítat a ako. " European legislation having regulatory rather than legislative implications - Only one quarter of directives transposed in France have legislative implications, as opposed to three quarters with purely regulatory implications (including on the size of chicken coops). - Almost two-thirds of draft directives and regulations submitted to the Council of ministers have legislative implications, but this is the case for only 12% approximately of all directives and regulations adopted by the Council, the European Parliament and the Commission" Britský novinár James Clive-Matthews zhrnul viacero zdrojov týkajúcich sa danej problematiky, pricom tvrdí, že ich závery sa znacne rozhádzajú. Napríklad v prípade Spojeného královstva sa císla pohybujú od 9 do 84%. V závere naznacuje, že je problematické presný podiel zákonov ovplyvnených európskymi smernicami vôbec vypocítat. V štúdii (.pdf), ktorá bola vypracovaná pre Dolnú snemovnu Spojeného královstva, sa píše predovšetkým o situácií v Spojenom královstve. V úvode dokumentu sú však spomenuté aj ostatné clenské štáty EÚ, v ktorých sa podiel legislatívy ovplyvnených Európskym parlamentom pohybujú okolo 6 — 84% ( "Estimates of the proportion of national laws based on EU laws in other EU Member States vary widely, ranging from around 6% to 84%."). Ak by sme sa pozerali na schvalovanie zákonov v rámci Slovenska, Zuzana Gabrižová z portálu euractiv.sk pre SITA uviedla , že za rok 2013 bolo zo 137 schválených zákonov 35 výslovným prebratím právne záväzného aktu EÚ. Zo zákonov súvisiacich s právom EÚ, teda v ktorých sa priamo zohladnovalo a odkazovalo na právo EÚ, bolo 61, co predstavuje 44,5 percenta. Na základe komunikácie s Z. Gabrižovou upozornujeme, že v tomto císle 44,5% nie sú zarátané vyhlášky, ktoré transponujú európsku legislatívu. Taktiež druhým problémom je, že toto císlo nezohladnuje nariadenia, ktoré sa v NR SR prakticky neriešia, lebo platia priamo. Kedže výroky politikov podobné tomuto Kollárovmu výroku sa objavili aj v Ceskej republike, otázke množstva národných zákonov ovplyvnených legislatívou EÚ sa venovali aj naši kolegovia z Demagog.CZ, pricom tejto otázke venovali aj samostatný clánok na blogu . Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

TU

The Telegraph

odhadovala

faktoid

publikácii

zhrnul

štúdii

uviedla

clánok na blogu


Bolo prijaté správne rozhodnutie, že príde vládny návrh zákona (o štátnom občianstve, pozn.) do Národnej rady Slovenskej republiky na marcovú schôdzu, je zriadená pracovná skupina, ktorej súčasťou je aj pán Procházka, je tam aj pán Matovič, samozrejme pán Béla Bugár a ďalší.

Zmienku o pracovnej skupine, ktorá rieši zákon o štátnom občianstve, sa nám podarilo nájsť iba vo vyjadrení Jozefa Viskupiča. Tvrdí, že k zlepšeniu mechanizmu koalície by mohlo pomôcť aj to, že premiérka Iveta Radičová pozvala poslanca a lídra OĽ Igora Matoviča do pracovnej skupiny, ktorá rieši zákon o štátom občianstve. Oficiálne informácie o vzniku pracovnej skupiny a o tom kto je členom tejto skupiny sa nám nájsť nepodarilo.

Zmienku


Potvrdila sa opäť pravda Slovenskej národnej strany, keď my sme už pri tej prvej fraške s tým fotením alebo s tým vynášaním lístkov poukázali, že je to protiústavné, teraz je to už tá naša politická pravda, je vlastne potvrdená ústavným súdom.

Po prvom kole voľby generálneho prokurátora, ktoré sa konalo v novembri 2010 sa Rafaj vyjadril : "Nás by síce potešilo, keby táto antisociálna a antinárodná vláda padla, no neteší nás, že voľba generálneho prokurátora mala dehonestujúci charakter, keď si viacerí poslanci vládnej koalície fotografovali hlasovací lístok spolu s poslaneckým preukazom. Tajná voľba nebola tajnou voľbou, bola to len fraška zaznamenaná na niekoľkých desiatkach mobilných telefónov." Ďalej sa Rafaj vyjadril, že došlo k procesným pochybeniam pri podávaní návrhu Jozefa Čentéša ako kandidáta na generálneho prokurátora. Podľa neho sa " takto stala celá voľba generálneho prokurátora nedôstojnou – namiesto toho, aby sme pozíciu generálneho prokurátora SR posilnili, súčasná vláda ju znižuje a silou-mocou si chce zvoliť vlastného koaličného generálneho prokurátora." Po štvrtom kole, ktoré sa konalo v decembri 2010 sa predseda SNS Ján Slota vyjadril , že voľbu generálneho prokurátora považuje za protiústavný čin: "Týmto krokom sme sa dostali o päťdesiat rokov dozadu, čiže do tých rokov komunistickej diktatúry. Je smutné, keď pani premiérka sa tu naparuje, aká je veľká demokratka a týmto činom sa skutočne priblížila boľševicko-fašistickým manierom,“ V rozhodnutí (pdf.) ÚS SR sa píše: "Národná rada extrémne, a teda ústavnoprávne neudržateľným spôsobom, zasiahla do ústavného princípu tajného hlasovania z 2. decembra 2010 tým, že ho nedostatočne zabezpečila a negarantovala jeho ústavne konformný priebeh, a to napriek tomu, že k podobným exesom už dochádzalo pri opakovanej prvej voľbe 4. novembra 2010, ktoré obe tajné hlasovania (tým pádom hrubé aj opakované porušenia) neboli konvalidované ani v rámci opakovanej druhej voľby 7. decembra 2010."

vyjadril pochybeniam vyjadril rozhodnutí


Musíme aj napríklad aj my v našom klube, musíme o niektorých citlivých témach rokovať zvlášť, ešte aj s poslancami teda, našimi poslancami, ktorí sa dostali za OKS.

Nepodarilo sa nám overiť akým spôsobom prebieha diskusia vo vnútri poslaneckého klubu a o akých témach konkrétne je rokované s členmi OKS zvlášť.


...významná časť programového vyhlásenia vlády je naplnená.

Súčasná vládna koalícia presadila významnú časť nimi deklarovaných opatrení . Nakoľko neubehla ani polovica funkčného obdobia a nepodarilo sa presadiť iba jedno opatrenie, kým množstvo iných áno, hodnotíme výrok ako pravdivý. O naplnení významnej časti programového vyhlásenia vlády ( PVV ) predseda vlády hovorí v súvislosti s novými návrhmi vládnej koalície. PVV z apríla 2016 obsahuje 5 hlavných oblastí:

PVV obsahuje veľký počet cieľov , rozhodli sme sa vybrať iba tie najviac medializované. Jediným nesplneným cieľom je, že diaľnica z Bratislavy do Košíc v roku 2020 hotová nebude .

Vláda skutočne zmenila systém výpočtu dôchodkov , nastavila pravidelné zvyšovanie platov pedagógov a zmenila disciplinárne hodnotenia sudcov. Zaviedol sa inštitút osobného bankrotu , zverejnenie hodnotenia sudcov a komplexná právna úprava exekučných konaní . Za zmienku stojí aj návrat IC vlakov už v decembri 2016 po ich zrušení z januára 2016 ako jeden z najviac medializovaných sľubov.

opatrení PVV cieľov nebude dôchodkov platov zmenila bankrotu zverejnenie konaní návrat zrušení


My máme dlhodobo jednoznačný postoj pokiaľ sa týka už samotnej tej prvej pôžičky 800 miliónovej Grécku. My sme to prezentovali už v predvolebnej kampani, že nemienime podporovať nezodpovedné štáty.

R. Rafaj sa v diskusnej relácií vyjadril, že už v predvolebnej kampani (parlamentné voľby 2010, pozn.) prezentovali, že nemienia podporovať nezodpovedné štáty. Podobné predsavzatie sa však nenachádza vo volebnom programe (.pdf) SNS. V časti Hospodárstvo na str. 9, ani v časti Zahraničná politika a európska integrácia sme nenašli žiadnu zmienku o podpore či nepodpore nezodpovedných štátov. Takúto zmienku sme nenašili ani v ostatných častiach programu. Na druhej strane sme našli vyjadrenie, že SNS odmieta konkrétnu pôžičku Grécku pred voľbami. Ako uvádza ČTK : Finančná pomoc zadlženému Grécku vyvolala na Slovensku značný odpor. Väčšina opozičných strán je proti tomu, aby Slovensko podalo pomocnú ruku Aténam. V názore na pôžičku nie je jednotná ani koalícia. Premiér Robert Fico (Smer-SD) podmienil rozhodnutie o pomoci schválením úsporných opatrení v gréckom parlamente, čo má vyjsť až na obdobie po slovenských parlamentných voľbách. Ministr financí Počiatek už skôr avizoval, že o veci rozhodnú až po voľbách noví poslanci. Najmenšia vládna strana ĽS-HZDS sa priklonila skôr k podpore gréckej ekonomiky, SNS je naopak proti pôžičke. Tzn., že SNS odmietla pomoc Grécku, avšak nikde sme nenašli zmienku o tom, že odmietajú podporovať všetky nezodpovedné štáty Eurozóny. Zmienka o tom chýba aj v predvolebnom programe. Vzhľadom na to, že pred rokom boli problémy s likvididou známe len v Grécku, hodnotíme výrok ako pravdivý.

volebnom programe
ČTK


...potom pán Mikloš príde a povie, že dáva lepší odhad ekonomického rastu ako sme dávali my na rok 2010. Podľa neho ekonomický rast bude ešte vyšší ako sme my odhadovali a keď si prečítate tú správu, tak je tam napísané, že je to preto, lebo sa nám dobre darilo prvých šesť mesiacov v roku 2010.

Správa o ktorej rozpráva Robert Fico ešte nebola ministerstvom financií zverejnená. Informáciu o zvýšenom celoročnom rasta HDP oproti odhadom potvrdzujú Hospodárske noviny ale len z neoficiálnych zdrojov z ministerstva financií. O dôvodoch takéhoto rastu nevieme nič.

Hospodárske noviny


Strana Smer zamietla na tejto schôdzi hlasovaním návrh na všeobecnú rozpravu. Bola v pléne novela rokovacieho poriadku.

Je pravdou, že novela rokovacieho poriadku bola zamietnutá poslaneckým klubom SMER-SD, keď až 81 poslancov hlasovalo proti novele. Bez podpory poslancov SMER-SD novela nemohla byť schválená, opozícia nemá dostatok hlasov. Národná rada Slovenskej republiky hlasovala dňa 3.9. 2013 počas 23. schôdze NRSR o novele zákona v rámci prvého čítania, ktorou sa dopĺňa zákon NRSR č. 350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku NRSR. Primárnym bodom novely bolo zavedenie všeobecnej rozpravy, ktorá je v návrhu novely zákona definovaná ako "rozprava o aktuálnych spoločensko-politických témach. Všeobecná rozprava sa zaradí do programu schôdze národnej rady vždy po skončení hodiny otázok s výnimkou prípadu, ak je po skončení hodiny otázok zaradený bod programu schôdze národnej rady určený na interpelácie, a trvá najviac dve hodiny." Hlasovania sa zúčastnilo 143 poslancov, z toho 86 hlasovalo proti, čo znamená, že zákon bol odmietnutý . Za hlasovalo len 34 poslancov. Opozícia má 67 hlasov, na prijatie zákona nadpolovičnou väčšinou potrebovali až 72 hlasov. Bez podpory poslancov za SMER-SD schválenie novely nebolo možné. Poslanci strany SMER-SD v drvivej väčšine hlasovali proti návrhu, t.j. z celkového počtu 83 nepodporilo zákon 81, pričom Dušan Muňko sa zdržal hlasovania a Dušan Galis nehlasoval. Ostatných päť poslancov hlasujúcich proti zákonu boli nezávislí, resp. nie členmi žiadneho z poslaneckých klubov v NRSR. Z toho vyplýva, že jediný poslanecký klub, ktorého poslanci nepodporili návrh zákona, boli poslanci SMERU-SD, v celkovom počte 81 ich poslancov, čo je predstavuje bez dvoch poslancov celý poslanecký klub SMER-SD. Dátum zverejnenia analýzy: 09.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovala definovaná odmietnutý


Jednoducho nie je možné, aby priemerný dôchodok v Grécku bol, ja neviem, 800, 900 alebo 1 000 eur a v iných krajinách bol 300 alebo 400 eur. Nie je možné, aby táto krajina mala rozdielne DPH-áčky.

Priemerný grécky dôchodok predstavuje približne 882€. Dôchodok vo výške 300-400€ je v tých krajinách eurozóny, ktoré patria do východnej alebo strednej Európy, teda tie, ktoré si v relatívne nedávnej minulosti prešli procesom transformácie. DPH je v Grécku 23%, pre lieky a potraviny 13% a na knihy, noviny a pre reštaurácie je 6,5%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Priemerný grécky dôchodok činí výšku 882 € , z toho 713 (iný zdroj uvádza zhruba čiastku 700 €) zo základného dôchodku a 169 ako podporu. V porovnaní s inými krajinami Eurozóny je grécky dôchodok priemerný: priemerný dôchodok Litvy je 242 €, Slovenska 408 €, Poľska 504 €, Nemecka 760 €(plus penzia od zamestnávateľa), Portugalska 833 €, Španielsko 1021 € a 1032 € vo Francúzsku (údaje Eurostat ). Dôchodok vo výške 300-400€, o ktorom hovorí Fico, je typický skôr pre krajiny strednej a východnej Europy.

882 €
zdroj
Eurostat
Grécko
Európska komisia
reforma DPH


Sú krajiny, ktorú skončil s covidom vďaka tomu, že majú dostatok občanov, ktorí sú chránení a nekončia im v nemocniciach.

Krajiny, ktoré dosiahli dostatočnú zaočkovanosť, rušili alebo výrazne redukovali obmedzenia súvisiace s pandémiou koronavírusu. Patria medzi ne napríklad Dánsko , Austrália , Veľká Británia alebo Portugalsko. Aj v týchto krajinách však počet nových prípadov napriek zaočkovanosti rástol či rastie , znižuje sa však počet ľudí s ťažkým priebehom a teda úmrtiami. V Portugalsku však napríklad ani 85 percentná zaočkovanosť populácie a takmer 100 percentná zaočkovanosť dospelých nestačila na to, aby sa vírus prestal šíriť. Novoanglický inštitút komplexných systémov uvádza prehľad krajín, ktoré nateraz vyhrali boj s koronavírusom. Radí medzi ne Andorru, Bhután, Taiwan alebo San Marino. S ohľadom na tento rebríček hodnotíme tvrdenie Eduarda Hegera ako ešte pravdivé.

Dánsko Austrália Británia rástol rastie nestačila Radí


No, čo sa týka pána Švejnu, určite to problém nie je... jednak nebol ani na tom ministerstve...

Ivan Švejna pracuje ako štátny tajomník na ministerstve dopravy. Na ministerstve hospodárstva, pod ktoré spadá Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania, pracuje Martin Chren.

pracuje ministerstve


Mandátový imunitný výbor 9:6. (výbor pre, pozn.) nezlučiteľnosť funkcií 9:6. Výbor pre európske záležitosti 9:6. To je 3:2. (...)  Ústavnoprávny (výbor, pozn.) 8:5. (výbor pre, pozn.) Financie a rozpočet 7:5. (Výbor pre, pozn.) Obranu a bezpečnosť 7:5 takisto.

Vo Výbore pre financie a rozpočet je v dobe overenia vymenovaných len desať členov, a rozdelenie postov medzi koalíciu a opozíciu je momentálne 5:5, a na základe parlamentnej tlače , ktorá sa výborom venovala (.rtf) však má byť skutočne pomer 7:5. V minulosti mal výbor taktiež 12 členov. V Ústavnoprávnom výbore je však rozdelenie postov 7:6 v prospech koalície, nie 8:5 ako uvádza Poliačik. Členkou tohto výboru je totiž aj Katarína Macháčková, ktorá síce kandidovala za vládnu stranu Sieť, ale z tejto strany následne vystúpila a figuruje ako nezávislá poslankyňa a členka opozície. Tento fakt bol v čase diskusie známy, výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Zloženie výborov je dostupné na stránke NR SR , v tabuľke nižšie ponúkame prehľad zastúpenia poslancov koalície a opozície v tých výboroch, ktoré spomína Poliačik. Pre úplnosť treba dodať, že Macháčkovú, ako aj ďalších momentálne nezávislých poslancov prideľujú do výboru tie strany, za ktoré kandidovali. Dátum zverejnenia analýzy: 05.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Výbore
parlamentnej tlače
výboru
vystúpila
stránke NR SR
prideľujú


V minulom roku požiadalo o licencie 350 lekárov z okolitých krajín. Napr. z Ukrajiny to bolo asi 100 lekárov. 80 z nich splnilo tie kritériá a týchto 80 by mohlo byť zamestnaných.

Včera sa k téme vyjadrila Iveta Radičová, keď uviedla , že "na vlastnú žiadosť dostalo v poslednom období naše licencie asi 350 zahraničných lekárov, z toho 80 Ukrajincov." Toto číslo pre aktuálne.sk potvrdilo aj ministerstvo školstva: "Ministerstvo školstva, vedy a výskumu uznáva tzv. pregraduál, t.j. základné lekárske vzdelanie. V roku 2010 sme uznali z členských štátov 157 a z nečlenských štátov 79 žiadostí. Uznanie špecializácie má v kompetencii Ministerstvo zdravotníctva SR. Štatistické dáta za rok 2011 zatiaľ nie sú spracované," odpísal rezort.

uviedla

aktuálne.sk


... (pozn. legislatívny plán vlády) plne vychádza z toho čo máme ako záväzok v programovom vyhlásení vlády.

Nepodarilo sa nám však nájsť celý dokument, ale iba správu , v ktorej sa píše že návrh plánu je vypracovaný na základe podkladov predložených ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a vychádza z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky.

správu


Školskí psychológovia ten stav, ktorý na školách momentálne je, je že základné školy majú školských psychológov na 14 % objemu základných škôl a v stredných školách je to iba 18 % a toto je taká veľká výzva a opätovne nemusíme riešiť štátny rozpočet už tohtoročný a aj ten budúcoročný

Slovensko má 2308 základných škôl (spolu štátnych, súkromných a cirkevných) a 314 školských psychológov a psychologičiek. Ich počet teda tvorí 13,6 percenta z množstva základných škôl. Podľa údajov, ktoré portálu Demagóg.SK poskytlo Ministerstvo školstva, máme na Slovensku 690 stredných škôl, 130 z nich má školského psychológa - a teda 18,8 percenta. Tvrdenie Branislava Gröhlinga preto hodnotíme ako pravdivé.


Za cenu, že vy dneska stopnete všetky verejne rozvojové programy. Za tú cenu, že vďaka tomu Vám rastú ceny, rastie inflácia a rast sa spomaľuje.

Ako sme uviedli vyššie, rast sa podľa makroekonomických prognóz , spomaľuje a zrýchliť by sa mal až v roku 2012. Pre infláciu podľa správy Vývoj ekonomiky SR k 31. januáru 2011 (.pdf) uverejnenej 8. februára 2011, platí: "Inflácia (CPI) v decembri dosiahla 1,3%. Medzimesačne po sezónnom očistení ceny vzrástli o 0,3%. V decembri došlo k výraznému rastu cien potravín na mesačnej baze už druhý mesiac po sebe (sezónne očistený rast 0.7%)." Nedokážeme však potvrdiť či za to môže "stopnutie verejných rozvojových programov" . Hoci je pravda, že vládne výdaje sa podieľajú na ekonomickom raste, M. Maďarič nešpecifikuje, ktoré verejné projekty sa mali zastaviť a preto nie je možné ani hypoteticky kvantifikovať ich dopad na rast HDP. Ako tiež uvádzame vyššie za rast cien o.i. môže nárast cien komodít, či úsporné opatrenie súčasnej vlády, avšak zastavenie verejných projektov by malo mať podľa ekonomickej logiky na infláciu presne opačný vplyv ako uvádza M. Maďarič.

makroekonomických prognóz
Vývoj ekonomiky SR k 31. januáru 2011


Ja som v septembri na Ukrajine bol, 70 minút som rokoval priamo s pánom prezidentom Janukovyčom.

Podľa tlačovej správy Ministerstva zahraničných vecí SR, sa bývalý minister zahraničných vecí M. Dzurinda na svojej dvojdňovej pracovnej návšteve Ukrajiny v septembri 2011 stretol i s ukrajinským prezidentom Janukovyčom. Ministerstvo uvádza, že rozhovor sa týkal predovšetkým aktuálneho vývoja vnútropolitickej situácie, kde šéf slovenskej diplomacie vyjadril znepokojenie v súvislosti s vývojom kauzy Júlie Tymošekovej a stavom opozície. Výrok hodnotíme ako pravdivý, i keď sa nám konkrétnu dĺžku stretnutia nepodarilo overiť.

tlačovej správy


SMER po vstupe do vlády: znižoval ceny liekov

Vývoj priemernej ceny liekov na Slovensku je možné nájsť na stránkach Štatistického úradu . Z grafu vyplýva, že priemerná cena spotrebovaného balenia liekov rástla v každom roku s výnimkou roku 2004. Tento graf však uvádza iba "cenu", ktorú pacient platí za konkrétne balenie lieku, jedná sa teda o tzv. doplatok.

na stránkach Štatistického úradu
klesla
praxi
podľa
konštatovať


Ale britská strana, britská strana nedokázala jediný empirický dôkaz predložiť, že za týmto útokom stojí Ruská federácia.

Veľká Británia do dnešného dňa verejne neprezentovala priame dôkazy, ktoré by spájali Ruskú federáciu s otravou bývalého ruského špióna Sergeja Skripaľa a jeho dcéry. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Britská premiérka Theresa May sa 12. marca 2018 priamo v britskom parlamente vyjadrila , že za otravou Skripaľa a jeho dcéry bude veľmi pravdepodobne Rusko. Ruský veľvyslanec v Británii Alexandr Jakovenko sa na adresu obvinení vyjadril , že Británia síce obviňuje z otravy Skripaľa Rusko, avšak doposiaľ nijaké dôkazy nepredložila. „ Moja krajina nemôže slová Británie pokladať za pravdivé... d ejiny dokazujú, že tvrdenia Británie je nevyhnutné overovať. Požadujeme plnú transparentnosť vyšetrovania a plnú spoluprácu s Ruskom, " Británia odmietla možnosť, že by v prípade otravy Sergeja Skripaľa a jeho dcéry Julije prebiehalo spoločné vyšetrovanie s účasťou Ruska. „ Stály zástupca Londýna pri Organizácii pre zákaz chemických zbraní (OPCW) John Foggo dodal, že nútiť obeť zapojiť pravdepodobného páchateľa do spoločného vyšetrovania by bolo zvrátené.“ Po tom ako minister zahraničných vecí Veľkej Británie Boris Johnson označil za „ úplne pravdepodobné “, že za otravou stojí Moskva, informoval verejnosť, že experti z Porton Down odhalili zdroj látky, ktorou bol Skripaľ otrávený. Na to však reagoval Gary Aitkenhead, šéf Vedeckého a technologického laboratória ministerstva obrany: „ Boli sme schopní látku identifikovať ako novičok, ako aj to, že ide o bojovú nervovoparalytickú látku. Presný zdroj jej výroby sme však nezistili, ale vedecké informácie sme poskytli vláde...určiť, kde ju vyrobili, už náplňou našej práce nie je, “ Británia sa vyjadrila , že testy látky, ktoré uskutočnila boli ale iba jedným z mnohých dôkazov pre ktoré obviňujú Rusko. Verejne avšak žiadne neprezentovala.

vyjadrila
vyjadril
odmietla
úplne pravdepodobné
informoval
reagoval
vyjadrila


Zoberte si tie krajiny, ktoré sú v okolí EÚ ako povedzme Nórsko a nie sú členmi EÚ, aký majú vzťah k EÚ. Takzvaný Európsky hospodársky priestor sa volá takýto vzťah. To znamneá všetku legislatívu preberajú z EÚ ak chcú mať ten trh a musia platiť aj do fondov, ďaleko viac možno ako mnoho krajín (členských krajín EÚ, pozn.), ale nie sú pri stole a nemôžu spolurozhodovať...

Nórsko, Lichtenštajnsko a Island tvoria spolu s členskými krajinami EÚ Európsky hospodársky priestor (EHP). Je pravdou, že tieto krajiny musia preberať legislatívne úpravy z EÚ, avšak nie celú legislatívu. Preberajú úpravy len pre oblasti, ktorých sa týka Dohoda o Európskom hospodárskom priestore. Ľuboš Blaha hovorí pravdu, že tieto krajiny nemôžu spolurozhodovať o právnych úpravách, ale z dohody im vyplýva právo usmerňovať politiku Európskej komisie v EHP relevantných oblastiach a implementáciu jednotlivých úprav musia odsúhlasiť v národných parlamentoch. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Európske krajiny, ktoré nepatria do EÚ sú Andorra, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Island, Lichtenštajnsko, Moldavsko, Monako, Nórsko, Rusko, San Marino, Švajčiarsko, Ukrajina a Vatikán. Za členstvo kandidujúce krajiny, (potenciálne členské krajiny EÚ) sú Albánsko, Čierna Hora, Srbsko, Macedónsko, Turecko, Bosna a Kosovo. Ľuboš Blaha hovorí o Európskom hospodárskom priestore (EHP, anglicky EEA), ktorý vznikol v roku 1992 podpisom Dohody o Európskom hospodárskom priestore (.pdf). Zmluvnými stranami tejto dohody sú členské krajiny EÚ, Nórsko, Island a Lichtenštajnsko (Švajčiarsko, ktoré je členom Európskeho združenia voľného obchodu EZVO, anglicky EFTA, nie je signatárom dohody o EHP). Hlavným cieľom dohody je zabezpečiť jednotné práva a povinnosti pre obyvateľov členských krajín EHP. Dohoda granatuje tzv. štyri základné slobody pre jednotný trh: slobodný pohyb osôb, kapitálu, služieb a tovarov. Okrem tých garantuje ochranu spotrebiteľov, spoluprácu zmluvných strán v otázkach vzdelávania, práce s mládežou, kultúry, technologického výskumu a vývoja, podnikania a pod. Z dohody sú vyradené oblasti poľnohospodárstva, rybolovu, spoločnej colnej a bezpečnostnej politiky, spravodlivosti, vnútornej, daňovej a monetárnej politiky. " The EEA Agreement does not cover the following EU policies: common agriculture and fisheries policies (although the EEA Agreement contains provisions on trade in agricultural and fish products); customs union; common trade policy; common foreign and security policy; justice and home affairs (the EEA EFTA States are however part of the Schengen area); direct and indirect taxation; or economic and monetary union. " Legislatíva EHP je dynamická, jej základ tvorí Rímska zmluva , ale dohoda je kontinuálne doplnená o nové legislatívne úpravy EÚ (ako prílohy dohody). O tom, či nová legislatívna úprava od EÚ bude zapracovaná do dohody EHP, rozhoduje Spoločná komisia EHP . Členské krajiny EHP mimo EÚ pritom musia vypracovať stanovisko k danej úprave a anlayzovať ústavné a právne požiadavky. Úprava bude implementovaná len vtedy, keď bude považovaná za EHP relevantnú, tzn. týka sa oblasti, ktorá je riadená dohodou EHP. Z toho vyplýva, že členské krajiny EHP nepreberajú všetky európske legislatívne úpravy, preberajú len tie, ktoré sa týkajú oblastí z dohody EHP. V týchto oblastiach majú krajiny Nórsko, Island a Lichtenštajnsko aj právo vyjadriť si svoj názor prostredníctvom hlasovania v národnom parlamente: " the EEA EFTA States have not transferred any legislative powers to the EEA Joint Committee. Occasionally, due to the content of a Joint Committee Decision (JCD), the constitution of one or more of the EEA EFTA States requires the approval of the national parliament (i.e. the ratification process) in order for the JCD to be binding. " Bez súhlasu vlády alebo parlamentu týchto krajín dané úpravy nemôžu vstupovať do platnosti ( zoznam (.pdf) úprav, ktorým ešte nebol vyslovený súhlas v národných parlamentoch), ale tieto štáty nemajú reálnu možnosť vstupovať do legislatívneho procesu. Na druhej strane, môžu usmerňovať (.pdf) v Európskej komisii EHP relevantnú politiku: "This opportunity is enshrined in the EEA Agreement as a right for representatives of the EEA EFTA States to participate in experts groups of the European Commission, and to submit EEA EFTA comments on upcoming legislation. While the EEA EFTA States use these opportunities to shape legislation actively, they have little influence on the final decision on the legislation on the EU side. " Podľa portálu europskaunia.sk krajiny EHP preberajú 80 % legislatívy EÚ :"Na rozdiel od vnútorného trhu EÚ však nie je EHP identitický s EÚ. A to aj napriek tomu že preberá 80 % európskej legislatívy. Na EHP sa nevzťahuje zavádzanie spoločnej meny, spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, policajná a bezpečnostná spolupáca." Trojica krajín, Nórsko, Lichtenštajnsko a Island prispievajú do projektu EEA Grant na podporu a posilnenie vzťahov s ďalšími krajinami v EHP a s cieľom znížiť ekonomické a sociálne odlišnosti. Na podpore v takejto podobe sa dohodli s Európskou komisiou. Z grantu sú podporované nasledujúce krajiny: Bulharsko, Cyprus, Česko, Estónsko, Grécko, Maďarsko, Litva, Lotyšsko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko a Španielsko. Trojica krajín prispieva do programu v závislosti od ich veľkosti a ekonomických ukazovateľov. Na obdobie 2009-2014 bolo vyčlenených 993,5 miliónov eur, z toho 95,8 % platilo Nórsko, 3 % Island a 1,2 % Lichtenštajnsko. Od 2004 Nórsko spustilo aj ďalší podobný program, Norway Grants. V rámci Norway Grants v období 2009-2014 Nórsko prispelo s ďalšími 804 miliónmi eur pre krajiny, ktoré sa stali členmi únie v 2004, 2007 alebo v 2013.

nepatria
Európskom hospodárskom priestore
Dohody
Zmluvnými stranami
vyradené
Rímska zmluva
prílohy
Spoločná komisia EHP
zoznam
usmerňovať
europskaunia.sk
EEA Grant
dohodli
Norway Grants


Keď zvýšime priame dane, ktoré sa znižovali za 23 rokov mimochodom o 23 %, kedysi sme mali 42% daň z príjmu, teraz máme 19%.

Podľa prezentácie Naile Prokešovej, poradkyne KOZ SR, dosahovali sadzby priamych daní na Slovensku skutočne v minulosti vyše 40 %. V prípade daní z príjmov fyzických osôb to bolo v roku 1993 až 45 % a v prípade daní z príjmu právnických osôb v niektorých prípadoch až 47 %.

prezentácie publikácie klesala


Práve SaS-ka dane podnikateľom zdvihla. Tie, ktoré som zaviedol pre firmy s obratom do 100 000 EUR, práve poslanec Viskupič zdvihol opäť na 19 % daň z príjmu.

Andrej Danko hovorí o novele zákona o dani z príjmov, ktorú NR SR prijala 30. novembra 2020. Prijatie novely zákona bolo odôvodnené transpozíciou Smernice EÚ. Pôvodné znenie zákona predložil Igor Matovič ako vtedajší premiér spolu s vtedajším ministrom financií Eduardom Hegerom. Znenie o navýšení dane z príjmov fyzických a právnických osôb, ktoré Dankov návrh znížil na 15 %, bolo do návrhu zákona pridané na základe pozmeňujúceho návrhu Výboru pre financie a rozpočet, ktorého predsedom bol toho času Marián Viskupič. Za finálnu podobu novely zákona o dani z príjmov, vrátane zníženia hranice príjmov umožňujúcej uplatnenie nižšej sadzby dane, hlasovali poslanci klubov OĽaNO (dnes Slovensko), SME RODINA, Za ľudí a poslanci SaS. Novela tak zvýšila sadzbu dane pre časť tých živnostníkov a eseročky, ktorým Dankov návrh umožňoval 15 % sadzbu dane na 19 % až 25 % pre živnostníkov a 21 % pre eseročky. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Andrej Danko poukazuje na zmenu zákona o dani z príjmov, ktorú parlament schválil na prelome rokov 2020 a 2021. Táto legislatívna úprava nadviazala na predchádzajúci krok SNS, keď sa počas Dankovho pôsobenia v koalícii zaviedla 15 % sadzba dane z príjmov pre malé firmy a SZČO s obratom do 100-tisíc eur. Zmena, ktorú kritizuje, však túto hranicu zúžila.

Pôvodný návrh zákona predložila vláda na čele s premiérom Igorom Matovičom a ministrom financií Eduardom Hegerom. Išlo o legislatívu, ktorej účelom bola transpozícia smernice EÚ o zamedzení daňovým únikom cez tzv. hybridné nesúlady. Samotné zvýšenie dane sa však do zákona dostalo prostredníctvom pozmeňujúceho návrhu parlamentného Výboru pre financie a rozpočet, ktorého predsedom bol v tom čase Marián Viskupič (SaS).

Kľúčovou zmenou bolo zníženie hranice pre uplatnenie 15 % dane – z pôvodných 100 000 eur ročných príjmov na 49 790 eur. Nové znenie zákona totiž namiesto pôvodného znenia určujúceho hornú hranicu obratu vo výške do 100-tisíc eur, ktorá umožňovala zníženú sadzu dane, odkazuje na určenie hranice výšky zdaniteľného príjmu podľa osobitného predpisu. Osobitným predpisom je pre účely vykonávania tohto paragrafu je § 4 ods. 1 zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorý určuje hranicu uplatnenia 15 % dane na sumu neprevyšujúcu 49 790 eur. Nad touto hranicou sa začali uplatňovať vyššie sadzby: pre SZČO 19 až 25 % a pre právnické osoby 21 %.

Táto zmena však nebola súčasťou pôvodného vládneho návrhu zákona. Zmeny sa do zákona dostali pozmeňujúcim návrhom parlamentného Výboru pre financie a rozpočet, ktorého predsedom bol toho času Marián Viskupič (bod 9).

Táto novela upravovala sadzbu platnú od januára 2020, ktorú presadil Andrej Danko ako predseda SNS, a podľa ktorej sa v priebehu roku 2020 sadzbou 15 % zdaňovali príjmy eseročiek a SZČO do maximálne 100-tisíc eur.

Finálne znenie zákona bolo parlamentom schválené 2. decembra 2020, a hlasovali zaň poslanci klubov OĽaNO (dnes Slovensko), SME RODINA, Za ľudí a poslanci SaS.

Podľa dôvodovej správy bol vládny návrh zákona súčasťou transpozície práva EÚ podľa Smernice Rady (EU) 2017/952 z 29. mája 2017. Transpozícia sa mala konkrétne týkať článku 9a Smernice Rady EÚ o reverzných hybridných nesúladoch s tretími krajinami. Transpozícia je proces, ktorým sa smernice EÚ povinne začleňujú do vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov EÚ, a je vyžadovaný v rámci stanoveného termínu. V opačnom prípade je členskému štátu určená paušálna pokuta ( čl. 260 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ).

zákona
schválil
zaviedla
predložila
zníženie
odkazuje
§ 4 ods. 1
nebola
pôvodného
pozmeňujúcim
presadil
schválené
súčasťou transpozície
článku 9a
čl. 260 ods. 3


Len na úroky, pán kolega, nie na istinu, 1 miliarda 400 miliónov ide na budúci rok.

Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť :

" V roku 2013 plánuje verejná správa minúť spolu 27,6 miliardy eur. Bezmála polovica z tejto sumy pôjde na sociálne transfery – teda dôchodky, poistné za vybraných verejných zamestnancov, štátne sociálne dávky a iné. Na platy zamestnancov minie štát 4,7 miliardy eur, čo je viac ako na tovary a služby (3,4 miliardy), kapitálové výdavky (1,7 miliardy) či úrokové náklady správy štátneho dlhu (1,4 miliardy). "

1,4 miliardy eur
Rady pre rozpočtovú zodpovednosť


Zároveň (novelou volebných zákonov, pozn.) sú zakázané akékoľvek občianske kampane akékoľvek porušenie zákona, to znamená, všetkých moratorií, limitov financovania, ktoré tento zákon zavádza, je pod kontrolou ministra financií, čiastočne ministra vnútra.

Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že Ministerstvo vnútra, ako aj Ministerstvo financií majú kontrolu nad dodržiavaním moratória volieb a financovaním kampane. Taktiež je pravdou, že novela zákona zakazuje občianske kampane na podporu alebo neprospech politických strán, hnutí a prezidentských kandidátov po ohlásení volieb, teda začiatku volebnej kampane. Podľa Článku I. odseku (3) a (4) sa zakazujú počas volebnej kampane, ktorá začína vyhlásením volieb, činnosti iných subjektov definovaných v (3) (politické strany a hnutia a kandidátov na prezidenta) na podporu alebo v neprospech politických strán, koalícií politických strán a kandidátov. Je teda pravdou, že začiatkom volebnej kampane sa zakazujú akékoľvek občianske kampane na podporu resp. neprospech politických strán alebo kandidátov. Čl. I. odsek (3) a (4): "(3) Po zaregistrovaní kandidátnych listín politických strán a politických hnutí (ďalej len „politická strana“) a koalícií politických strán a po zaregistrovaní kandidátov môžu viesť volebnú kampaň len politické strany, ktorých kandidátne listiny boli zaregistrované a zaregistrovaní kandidáti. Po prijatí návrhu na kandidáta na funkciu prezidenta Slovenskej republiky (ďalej len „kandidát na funkciu prezidenta“) môžu viesť volebnú kampaň len politické strany a kandidáti na funkciu prezidenta. (4) Činnosť iných subjektov ako ustanovených v odseku 3 na podporu alebo v neprospech politických strán, koalícií politických strán a kandidátov sa v čase ustanovenom na volebnú kampaň zakazuje ." Informácie uvedené na stránke Ministerstva vnútra potvrdzujú, že kontrolu bude naozaj vykonávať ministerstvo vnútra aj ministerstvo financií. "Zákon navrhuje zveriť kontrolu a udeľovanie sankcií vo forme správnych deliktov kompetentným orgánom: pri porušení všeobecných pravidiel - Ministerstvu vnútra Slovenskej republiky pravidiel týkajúcich sa médií - Ministerstvu kultúry Slovenskej republiky, Rade pre vysielanie a retransmisiu alebo pravidiel o financovaní volebnej kampane - Ministerstvu financií Slovenskej republiky " Novela zákona o volebnej kampani v § 17 Správne delikty dáva Ministerstvo financií a Ministerstvu vnútra značné kompetencie. Ide aj o udeľovanie pokút za prekročenie moratória a limitov a spôsobov financovania. § 17 Správne delikty (1) Ministerstvo vnútra uloží politickej strane pokutu od 30 000 eur do 300 000 eur, ak politická strana a) vedie volebnú kampaň po čase ustanovenom v § 2 ods. 2 alebo b) poruší povinnosť podľa § 14 alebo zákaz podľa § 16. (2) Ministerstvo financií uloží politickej strane pokutu od 10 000 eur do 100 000 eur, ak politická strana a) prekročí prípustnú sumu nákladov podľa § 3 ods. 1 a § 6 ods. 17, b) nesplní povinnosť podľa § 3 ods. 3, 5, alebo ods. 6, c) nedoručí doklady alebo neposkytne informáciu podľa § 3 ods. 10, d) nezverejní predbežnú a záverečnú správu spôsobom podľa § 4 ods. 4 a 7, e) nedoručí predbežnú a záverečnú správu podľa § 4 ods. 8 alebo f) nesplní inú povinnosť uloženú týmto zákonom. (3) Ministerstvo vnútra uloží kandidátovi na funkciu prezidenta pokutu od 5 000 eur do 50 000 eur, ak a) vedie volebnú kampaň po čase ustanovenom v § 2 ods. 2 alebo b) poruší povinnosť podľa § 14 alebo zákaz podľa § 16. ... Dátum zverejnenia analýzy: 09.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstva vnútra


Nikde na svete nerástla korupcia tak, ako rástla za vlády Roberta Fica na Slovensku.

Pre porovnanie nebudeme môcť využiť Global Competitiveness Report z dielne World Economic Forum, na ktoré sa Mikloš často a rád odvoláva, keďže táto správa z roku 2007 (a skôr) nie je celá dostupná na webe pre porovnanie s aktuálnym hodnotením. Pre ilustráciu si vystačíme s Corruption Perception Index (CPI) od Transparency International a Governance Indicators od Svetovej Banky . V oboch prípadoch sa nejedná o priame meranie miery korupcie, v prípade CPI ide o jej vnímanie, v prípade Governance Indocators ide o kategóriu Control of Corruption , ktorá hovorí niečo podobné ako CPI - capturing perceptions of the extent to which public power is exercised for private gain, including both petty and grand forms of corruption, as well as "capture" of the state by elites and private interests. V prípade CPI dosiahlo Slovensko v roku 2007 hodnotenie 4,9 (čím viac na škále od 0 do 10, tým lepšie) a umiestnilo sa na 49. mieste. V roku 2010 bolo skóre 4,3, čo znamená 59 miesto. Ide teda o 12,24% percentný prepad v bodovom hodnotení. Pre príklady krajín, ktoré sú na tom horšie ako Slovensko po rokoch vlády Fica nemusíme hľadať veľmi dlho, keďže Ivan Mikloš stanovil kritériom „nikde na svete“ pomerne široké možnosti. Ak sa pozrieme napríklad na taký Afganistan, Slovensko je v porovnaní s ním na tom stále pomerne dobre. V roku 2007 hodnotenie 1,8, v roku 2010 1,4 - pokles o 22,22%. Pre príklady zhoršenia väčšieho ako to, ktoré nastalo na Slovensku ale nemusíme chodiť až do Afganistanu. Stále sme „lepší“ aj ako Taliansko (2007: 5,2; 2010: 3,9; pokles o 25%). Governance Indicators Slovensku v roku 2007 v kategórii Control of Corruption pripísali hodnotu 0,397, v roku 2009 to bolo 0,325 (na škále -2,5 a +2,5; čím viac, tým lepšie). Ide teda o zhoršenie za dva roky o 18,13%. V tomto hodnotení sa Afganistan nezhoršil až tak, ako Slovensko (zmena o 6,36%, ale v roku 2009 stále v zápore na -1,57), Taliansko sa ale javí ako jasný favorit so zhoršením o 81, 48% (v 2007 0,27 a 0,05 v 2009).

Governance Indicators od Svetovej Banky

v roku 2007

V roku 2010

Governance Indicators


Vláda Slovenskej republiky zachovala kontinuitu opäť predchádzajúceho rozhodnutia o vytvorení takzvaného Eurovalu 1, čo je systém ručiteľstva. My ručíme za poskytnutie pôžičky z tohto mechanizmu pre krajiny, ktoré by mali problém. Ale my nepožičiavame. My sme ručitelia.

Podľa schváleného návrhu Slovensko vyslovilo súhlas len s tým, že v rámci Európskeho stabilizačného finančného nástroja (alias Eurovalu) bude len ručiť za pôžičky poskytnuté krajinám eurozóny, ktoré majú finančné ťažkosti. Samotná pôžička pre Grécko bola odmietnutá . TASR : Na vytvorení Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSF) sa dohodli ministri financií EÚ v máji 2010. Únia spolu s Medzinárodným menovým fondom (MMF) prostredníctvom tohto mechanizmu poskytne záruky krajinám vo finančných ťažkostiach až do sumy 750 miliárd eur. "

návrhu odmietnutá TASR


To, čo tu bolo, nebola sociálna politika. To boli záujmy niektorých zabaľované do obálky alebo krabičky pod názvom sociálna politika. Napríklad sociálne podniky, za ktoré teraz štát musí vracať Bruselu veľké peniaze.

Ako Sme citovalo Radičovú : "Slovensko je povinné vrátiť všetky neoprávnené výdavky, ktoré boli zistené na základe misií," konštatovala počas Hodiny otázok v parlamente premiérka Iveta Radičová (SDKÚ). Druhým problémom boli pilotné sociálne podniky, pre ktoré musí SR do únie vrátiť 2,75 milióna eur. S podnikmi bola zazmluvnená suma 23 milióny eur, z toho 11,2 bolo vyplatených prostredníctvom zálohových platieb zo štátnej kasy. Z tohto objemu predložili podniky iba na 3,2 milióna eur účtovné doklady. Rovnakú správu priniesli i Hospodárske noviny.

Sme citovalo Radičovú


Nominácia p. Miškanina za hlavného kontrolóra v hlavnom meste, ktorý je evidentne nominant Smeru, ktorý teraz pre Smer šéfuje Daňovému úradu pre vybrané daňové subjekty, kandidoval za Smer, SNS, HZD,...

Marián Miškanin v minulosti v komunálnej politike kandidoval do rôznych funkcií, avšak ako nezávislý s podporou strán SMER, HZD, a SNS. Za prezidenta Daňového úradu pre vybrané daňové subjekty ho vymenoval nominant strany SMER-SD, bývalý riaditeľ Finančnej správy František Imrecze, avšak do funkcie hlavného kontrolóra Bratislavy nebol nominovaný, ale zvolený poslancami mestského zastupiteľstva verejnou voľbou. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Z uznesenia mestského zastupiteľstva Bratislavy o vyhlásení voľby mestského kontrolóra vyplýva, že uchádzači o tento post odovzdávali písomné prihlášky magistrátu mesta. Prihlášky následne vyhodnotila komisia zložená z poslancov zastupiteľstva. Voľba nového hlavného kontrolóra prebehla verejne, podľa náležitostí zákona o obecnom zriadení. Výsledky hlasovania sú dostupné na webe mestského zastupiteľstva. Nedá sa preto hovoriť o „ nominácii p. Miškanina za hlavného kontrolóra v hlavnom meste “. Marián Miškanin v roku 2006 neúspešne kandidoval za poslanca do miestneho zastupiteľstva v bratislavskej mestskej časti Petržalka s podporou strán SMER-SD, SMK a Strany zelených. V roku 2007 sa stal prednostom miestneho úradu Petržalky, vymenoval ho vtedajší starosta Milan Ftáčnik, ktorý kandidoval za SMER-SD. V roku 2010 Miškanin neúspešne kandidoval za starostu Petržalky s podporou strán SMER-SD, Strany zelených, HZD a SNS. Neskôr pôsobil ako riaditeľ kancelárie primátora Bratislavy Milana Ftáčnika. Do tejto funkcie Ftáčnik kandidoval ako nezávislý kandidát s podporou strany SMER-SD. Na predvolebnú kampaň mu Smer prispel sumou 50 tisíc eur. V decembri 2012 Miškanin podal výpoveď a z postu riaditeľa kancelárie primátora odišiel. V roku 2014 opäť neúspešne kandidoval za miestneho poslanca Petržalky, tento krát ako nezávislý . Riaditeľa Daňového úradu pre vybrané daňové subjekty (DÚ VDS) podľa zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti daní a poplatkov č. 479/2009 Z.z . vymenováva prezident finančnej správy. Tým bol od mája 2012 František Imrecze, ktorého vymenoval vtedajší minister financií za Smer Peter Kažimír. Miškanin sa riaditeľom DÚ VDS stal začiatkom roka 2017 ( pdf ., s. 9).

uznesenia
webe
podporou
vymenoval
kandidoval
podporou
pôsobil
podporou
prispel
výpoveď
nezávislý
479/2009 Z.z
vymenoval
pdf


Získal (Žilinka, pozn.) výraznú väčšinu nad ústavnou, okolo 130 hlasov.

Národná rada Slovenskej republiky volila generálneho prokurátora 3. decembra 2020. Víťaz Maroš Žilinka získal 132 hlasov, pričom za neho hlasovali poslanci koalície aj opozície. Ústavná väčšina na Slovensku predstavuje 90 a viac poslaneckých hlasov, čo sa Žilinkovi pri jeho zvolení podarilo výrazne prekonať, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

volila predstavuje


Sme najstaršia pravicová strana (v novozvolenom parlamente, pozn.)...

SNS, ktorá sa definuje ako stredopravá bola založená už v marci 1990. SaS vznikla v roku 2009 rovnako ako strana Most-Híd . SaS však bola založená už vo februári a Most-Híd v júni (.pdf). Ďalšie pravicové strany ktoré uspeli v posledných voľbách boli založené až v neskorších rokoch. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

definuje

vznikla

Most-Híd

februári

júni

júni 2014

úmysel

zaregistrovaná

začal

Registri politických strán a politických hnutí

začala

vnímaná

označil

uviedol

definície

význam

hodnotiť

registry


Počas tých prvých troch rokov, kedy sme mali tie najväčšie krízy, paradoxne sa Slovenská republika prvýkrát dostala medzi tú elitnú skupinu v rámci Európskej únie, že prvýkrát sme mali nižší deficit hospodárenia, čiže menšie zadlžovanie, ako je priemerná krajina Európskej únie.

Deficit štátneho rozpočtu v porovnaní s priemerným deficitom v Európskej únii bol vyšší už v rokoch 2004 a 2013, nie je preto pravda, že prvýkrát sa nad priemer EÚ dostal v roku 2020.

OECD Chart: General government deficit, Total, % of GDP, Annual, 2000 – 2022

V roku 2020 bol deficit štátneho rozpočtu na úrovni 5,4 % HDP, priemer krajín EÚ bol 6,7. V roku 2021 náš deficit dosahoval rovnakú hodnotu 5,4 % HDP, avšak patrili sme medzi horšie krajiny EÚ, priemer dosiahol 4,8 % HDP. V roku 2022 sme s deficitom 2 % HDP boli lepší než priemer EÚ, 3,4 % HDP.

V roku 2013 bol na úrovni 2,9 % národného HDP, zatiaľčo priemer EÚ bol 3,0 % HDP. V roku 2004 bol deficit rozpočtu Slovenska na úrovni 2,3 % HDP, zatiaľčo priemerná krajina v EÚ dosahovala schodok až 2,7 % HDP.

Medzi rokmi 2014 a 2019, ako aj 2005 - 2012 a pred vstupom Slovenska do Európskej únie bol štátny deficit vyšší ako priemer EÚ.


...bola predaná (poliklinika v Martine, pozn.)  za 501tisíc eur...

Je pravdou, že vo februári 2013 bola schválený predaj budovy polikliniky v Martine za 501 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Z dokumentu ŽSK o nakladaní s majetkom ŽSK zo dňa 18.2.2013 bol schválený predaj: nehnuteľný majetok vedený na LV č. 1978, k. ú. Priekopa, obec Martin, okres Martin: • stavba ( obvodné zdravotné stredisko ) č. s. 4627 postavená na par. KN – C č. 3045/44, • pozemok parc. KN – C č. 3045/44, zastavané plochy a nádvoria o výmere 846 m2, • pozemok parc. KN – C č. 3045/17, zastavané plochy a nádvoria o výmere 569 m2, ktorý je spolu s ostatným príslušenstvom bližšie špecifikovaný v znaleckom posudku č. 89/2011 zo dňa 16.12.2011, ktorý vyhotovila znalkyňa Vlasta Kolenová, Na Podstráni 2669, Kysucké Nové Mesto, firme Pharmacy - RV, spol. s.r.o. Čapajevová 23, Prešov 080 01 za týchto podmienok: Kupujúci je povinný zaplatiť kúpnu cenu : - za nehnuteľný majetok: 499 650,00 € - za hnuteľný majetok: 350,00 € - vecné náklady (za znalecký posudok a poplatky): 752,00 €. Predajná cena je : 500 751 € Podmienkou zmluvy je tiež preinvestovanie Pharmacy RV v období 10 rokov sumu 110 000,00 € na opravy, údržbu a investície do nehnuteľného majetku predmetu kúpy, ktoré budú súvisieť s dohodnutým účelom, t.j. najmä s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.. Spoločníkmi a konateľmi Pharmacy RV spol.s.r.o. sú podľa firemného registra Ing. Karol Schneider a PaedDr. Metodeja Schneiderová, PhD Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Z dokumentu ŽSK
firemného registra


Grécko... majú obrovské problémy s kreditmi, s kvalifikáciami, s uznávaním diplomov, všetkého, čo sa týka školstva.

Grécky systém vysokého školstva môžme označiť za problematický . Na základe dostupných údajov hodnotíme výrok ako pravdivý.

systém problematický neprípustné medzištátne Academia.edu CNBC


...bol to práve Smer a pán Fico, ktorý zaviedli zákon, ktorý zvyšuje vek odchodu do dôchodku...

Dôchodkový vek sa po zavedení dôchodkovej reformy vlády Roberta Fica z roku 2012, každoročne predlžuje o určený počet dní, ktorý záleží od vývoja priemernej strednej dĺžky života. Výrok Richarda Sulíka je pravdivý. Podobný výrok demagog.sk už overoval začiatkom septembra 2018, kedy ho v dlhšej podobe uviedol predseda hnutia OĽaNO Igor Matovič. Každoročné predlžovanie dôchodkového veku sa odvíja od vývoja priemernej strednej dĺžky života na základe zistení Štatistického úradu SR. Zo vzorca síce automaticky nevyplýva zvyšovanie dôchodkového veku, je však pravda, že tento rast umožňuje, čo potvrdzuje aj zvýšenie tohto veku, odkedy vstúpilo opatrenie Smeru do platnosti. Toto opatrenie v čase zavedenia Ministerstvo práce obhajovalo tým, že sa posilní dlhodobá udržateľnosť verejných financií. Prijaté opatrenie upravilo zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, pričom súčasný §65a tohto zákona znie: "Od 1. januára 2017 dôchodkový vek v príslušnom kalendárnom roku je súčet dôchodkového veku v kalendárnom roku, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku a počtu dní, ktorý sa určí ako súčin čísla 365 a rozdielu priemernej strednej dĺžky života zistenej za prvé referenčné obdobie a priemernej strednej dĺžky života zistenej za druhé referenčné obdobie. Takto určený počet dní sa zaokrúhľuje na celé dni nadol." Momentálne sa navrhuje zastropovať vek odchodu do dôchodku pomocou ústavného zákona, ktorý by určoval vek odchodu na 64 rokov. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

overoval
Toto opatrenie
zákon
zastropovať


Ja si myslím, že možnosti sú, však my sme za jeden rok z 8 % deficitu išli na 4,6 %, to znamená, za jeden rok sme znížili deficit o 3,4 %. To je výsledok roku 2011.

Správa TASR z dňa 26. 1. 2012 informuje o poklese deficitu verejných financií: Deficit verejných financií klesol vlani medziročne z 8,1 percenta na 4,6 percenta hrubého domáceho produktu.

Deficit verejných financií klesol


(...) grémium je stretnutie vedenia parlamentu a vedenia politických strán a poslaneckých klubov.

Poslanecké grémium má charakter stretnutia členov poslaneckých klubov s a vedením NR SR, avšak nie je explicitne dané, že sa musí jednať o vedenie poslaneckého klubu či politickej strany, pretože podľa definície NR SR sú členovia grémia delegovaní poslaneckými klubmi. Na základe tohto hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

definície

P

oslanecké grémium

členov delegovaných poslaneckými klubmi.


Teraz sme našli ďalších 30 miliónov eur (pre poľnohospodárov, pozn,). Z tých 30 miliónov, to je dôležité vedieť, že to nebude celoplošne, budú niektorí kričať lebo dostanú len tí, ktorí fakticky vytvárajú pracovné miesta...

30 miliónov eur predstavuje sumu, ktorú Robert Fico spolu s koaličnými partnermi (Béla Bugár, Andrej Danko) prisľúbil slovenským poľnohospodárom vo forme tzv. zelenej nafty. Projekt zelenej nafty je jednou z priorít Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR na rok 2018. Poľnohospodárom umožní získať vratky spotrebnej dane za naftu. Podmienky na získanie zelenej nafty budú prísne regulované. Dostanú sa k nej len poľnohospodári, ktorí pracujú v odvetviach, v ktorých je perspektíva vzniku nových pracovných miest. Minister financií Peter Kažimír po rokovaniach s ministerkou pôdohospodárstva Gabrielou Matečnou uviedol na tlačovej konferencii zo dňa 31. januára 2018, že projekt zelenej nafty sa posúva do realizačnej fázy: „ Potvrdzujem, že uvoľníme v najbližších dňoch 30 mil. eur pre kapitolu pôdohospodárstva. “ Napriek tomu stále nie je jasné, odkiaľ a ako sa zelená nafta bude financovať. Financovanie zo strany štátu by totižto Európska komisia mohla považovať za neoprávnenú štátnu pomoc. Pre zatiaľ nejasnú realizáciu projektu výrok hodnotíme ako zavádzanie. S návrhom zelenej nafty prišiel ešte v novembri 2017 Andrej Danko. Ten na rokovaní s predstaviteľmi Rady poľnohospodárskych a potravinárskych samospráv a ministerkou pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR Gabrielou Matečnou prisľúbil sprostredkovane od predsedu vlády Roberta Fica, že z mimorozpočtových zdrojov pôjde v roku 2018 na zelenú naftu 20 až 40 miliónov eur. V rozpočte na rok 2018 sa na projekt zelenej nafty vyčlenil následne iba 1 milión eur ( Hlavná kniha , s. 92). V januári 2018 ministerka pôdohospodárstva avizovala, že výška podpory nie je definitívna. Na rokovaní vlády zo 17. januára 2018 bol schválený návrh Matečnej novely, ktorý rieši podmienky poskytovania podpory v poľnohospodárstve formou prechodných vnútroštátnych platieb. Náklady na realizáciu návrhu ministerstvo vyčíslilo na 19 miliónov eur, financovať sa má zo štátneho rozpočtu. Projekt zelenej nafty nie je celkom nový, lacnejšiu naftu mohli pôdohospodári kupovať ešte pred vstupom Slovenska do Európskej únie. Už vtedy sa objavili pochybnosti, či sa nafta skutočne používa na poľnohospodárske účely. Terajší návrh z roku 2018 by mal byť proti podvodom imúnnejší. Peniaze vo forme vratiek spotrebnej dane sa vrátia iba tým poľnohospodárom, ktorí preukážu, že naftu nezneužili na súkromné účely. Prísnejšie bude aj prerozdelenie podpory. Podporované budú agrosektory , ktoré vytvárajú nové pracovné miesta, hlavne živočíšna výroba, produkcia zeleniny či ovocinárstvo. Podpora sa naopak nedostane k pestovateľom obilnín a olejnín.

priorít
pracovných
realizačnej
neoprávnenú
prisľúbil
Hlavná kniha
januári
19
vstupom
vratiek
agrosektory


Za 8 prvých mesiacov nebola moja vláda spojená so žiadnym škandálom.

Demagog.sk nezistil žiadny prípad od nástupu druhej Ficovej vlády, ktorý by sa dal považovať za vládnu kauzu alebo škandál. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.


Čo je druhé pozitívum, je produktivita práce. Patrí medzi najvyššie v Európskej únii.

Podľa štatistiky produktivity práce, ktoré uvádza Eurostat , malo Slovensko v roku 2012 (posledné údaje) produktivitu 80,6 % priemeru EÚ27.

Eurostat


Okrem toho, naozaj bude fungovať to tretie sankčné pásmo dlhovej brzdy, ktoré hovorí o zmrazení výdavkovej obálky v týchto oblastiach tovarov a služieb a miezd na 100%

O výsledkoch rokovania Vlády SR z 23.apríla 2014 informovali viaceré zdroje:

SITA,23.apríla 2014
zákona


... bohužiaľ som musel zažiť v tom období 2006 - 2010, kedy bolo 41 poslancov v podstate proti mne ...

Peter Chudík mal na mysli zrejme obdobie medzi voľbami do VÚC v rokoch 2005 a 2009. Vzhľadom na to, že zvolení kandidáti nastupujú do funkcie spravidla približne mesiac po voľbách, v praxi to znamená, že v tomto prípade možno spomínané obdobie vymedziť na začiatok roka 2006 a koniec roka 2009.

poslancov


Vaši ľudia (KDH) privatizovali pred komunálnymi voľbami vodárne v Bratislave.

Dostupné informácie nasvedčujú tomu, že ľudia z KDH sa podieľali na privatizácii BA vodárniňí, pričom hlavné aktivity ohľadne privatizácie sa konali krátko pred komunálnymi voľbami.

Dostupné informácie


Táto zadlženosť (štyroch nemocníc, pozn.) alebo nezaplatené faktúry za rok stúpli o 734 tisíc eur, medzi rokmi 2012-2013.

Rozdiel v záväzkoch po lehote splatnosti medzi stavom k septembru 2012 a 1. polrokom 2013 je 400 tis. eur. Ide však o nárast od septembra 2012 do júna 2013 teda deväť mesiacov a nie rok. Od roku 2011 stúpli záväzky po lehote splatnosti o viac ako 2 mil. eur. Vzhľadom na to, že informatívna správa za 1. polrok 2012 nie je prístupná, nevieme overiť skutočný nárast za jeden rok, teda od 1. polroka 2012 do 1. polroka 2013. Výrok z tohto dôvodu označujeme ako neoveriteľný. V informatívnej správe o hospodárení zdravotníckych zariadení v pôsobnosti ŽSK za 1.polrok 2013, ktorá bola prerokovaná 9. septembra 2013 je uvedené: "Nemocnice: Dolnooravská nemocnica s poliklinikou MUDr. L. Nádaši Jégeho Dolný Kubín, Hornooravská nemocnica s poliklinikou Trstená, Kysucká nemocnica s poliklinikou Čadca, Liptovská nemocnica s poliklinikou MUDr. Ivana Stodolu Liptovský Mikuláš majú k 30. 06. 2013 záväzky v nasledovnom zložení: - záväzky celkom vo výške: 22 384 tis. € - z toho záväzky po lehote splatnosti – dlhy zdravotníckych zariadení sú vo výške 12 953 tis. € . " V informatívnej správe za rok 2012 o hospodárení zdravotníckych zariadení v pôsobnosti ŽSK, ktorá bola prerokovaná 18. februára 2013 je uvedené: " Záväzky celkom na konci roka 2011 boli vo výške 21 880 tis. EUR , po odpočítaní návratnej finančnej výpomoci, ktorú čerpali nemocnice KNsP Čadca, DNsP D.Kubín a LNsP Liptovský Mikuláš vo výške 3 900 tis. EUR a ktorú Ministerstvo zdravotníctva SR preklasifikovalo na nenávratnú finančnú výpomoc, to bola čiastka 18 665 tis. € . V roku 2012 boli záväzky celkom vo výške 22 043 tis. EUR Záväzky po lehote splatnosti na konci roka 2011 boli vo výške 11 079 tis. EUR na konci roka 2012 boli vo výške 12 680 tis. EUR Nárast záväzkov oproti roku 2011 predstavuje 14,4 %." 2011 2012 2013, 1. polrok celkové záväzky 21 880 tis.€ 22 043 tis.€ 22 384 tis.€ záväzky po lehote splatnosti 11 079 tis.€ 12 680 tis.€ 12 953 tis. € Podľa Informatívnej spravy k septembru 2012 boli záväzky po spratnosti 12 559 tis. eur: Záväzky k 30. 9. 2012 za nemocnice s poliklinikou v pôsobnosti ŽSK predstavujú: - celkom: 21 157 tis. EUR - z toho po lehote splatnosti: 12 559 tis. EUR Rozdiel v celkových záväzkoch medzi stavom k septembru 2012 a je približne 1,23 mil eur a rozdiel v záväzkoch po lehote splatnosti medzi stavom k septembru 2012 a 1. polrokom 2013 je 400 tis. eur. Od roku 2011 stúpli záväzky po lehote splatnosti o takmer 2 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

V informatívnej správe
V informatívnej správe
Informatívnej spravy k septembru 2012


Presadenie zvýšenia príspevku EÚ na odstavenie JE Jaslovské Bohunice zo 105 na 200 mil. eur.

Podľa verejne dostupných zdrojov bol pôvodný príspevok na odstavenie Jaslovských Bohuníc 105 mil. eur. V novembri 2013 bolo schválené navýšenie na 200 mil. eur. EurActiv 8. februára 2013 uviedol: "Slovenskí vyjednávači obhájili aj novembrovú ponuku na vyraďovanie Jaslovských Bohuníc V1 zo 105 na 200 miliónov eur." Rovnako aj Euractiv z novembra 2012 uvádza pôvodnú čiastku na úrovni 105 mil. eur. Zaujímavé je, že podľa Správy o činnosti Medzinárodného podporného fondu na odstavenie Jadrovej elektrárne V1 v Jaslovských Bohuniciach, Európska komisia pôvodne navrhla na podporu aktivít súvisiacich s vyraďovaním JE V1 sumu 115 mil. eur. Správa dodáva, že nakoniec bolo presedené navýšenie tejto sumy na 200 mil. eur. V novembri 2013 Európsky parlament schválil finančnú pomoc pre Slovensko, Litvu a Bulharsko, ktoré mali pomôcť pri odstavovaní atómových elektrárni z dôvodu ich zastaranosti . Pre Slovensko bolo schválených 200 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

EurActiv Euractiv Správy schválil zastaranosti


Ale dovolím si povedať, že poslanecký klub SaS bol najjednotnejší vo svojich hlasovaniach.

Internetový server DoTankoch.sk zverejnil rebríček strán podľa súdržnosti, v ktorom sú jednotlivé politické strany zoradené podľa jednotnosti pri hlasovaniach. Strana SaS sa v ňom umiestnila na prvom mieste s 90-percentnou konzistentnosťou pri hlasovaní . Výrok Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivý.

DoTankoch.sk


...a čo sa týka tých kokaínových večierkov, tak pozrite sa, ja som mal aj odvahu, aj hrdosť okamžite ísť na test, ukázal sa negatívny. Fico nemal ísť, nemá odvahu...

Sulík absolvoval testy na užitie kokaínu, ktoré boli negatívne.

testy


Vo Zvolene firma Continental vytvorila za posledných 4 a pol roka okolo 600 nových pracovných miest.

Spoločnosť Continental Automotive Systems Slovakia so závodom vo Zvolene vyrába od roku 2005. Počet zamestnancov narastal od čísla 70 v roku 2006 , na 600 v roku 2010 , 850 v roku 2012 až po približne 1000 zamestnancov v roku 2013 . Obdobie posledných štyri a pol roka môžme ohraničiť aprílom 2009. Presné údaje z tohto mesiaca nepoznáme, avšak na základe uvedených informácií je zjavné, že počet zamestnancov narastal v uvedenom období približne v takom množstve ako uvádza Vladimír Maňka vo svojom tvrdení.


Za mňa sa konávali stretnutia obchodných radcov jednotlivých ambasád na Trenčianskom hrade, kde bývalo stretnutie s priateľmi, kde sa nadviazali významné kontrakty. ... Treba si uvedomiť, že predvoj NATO, Partnerstvo za mier, bolo podpísané vo vtedajšom hoteli Tatra. Tiež za mojej éry. ... Konala sa dokonca v Trenčíne v roku 2002, na konci môjho funkčného obdobia, Vyšehradská štvorka, rozšírená o Belgicko, Holandsko, Luxembursko.

Na základe nízkej dostupnosti údajov hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Nevieme dokázať, či sa na tých stretnutiach, ktoré spomína Žiška vo svojom prejave, podpísali významné kontrakty. Jedinú zmienku o údajných stretnutiach obchodných radcov sme našli vo Vestníku Ministerstva hospodárstva SR z roku 1998 (pdf, s. 27): "V dňoch 13. – 15. mája 1998 sa v Prešove konalo už tradičné stretnutie obchodných radcov. Táto akcia nadviazala na predchádzajúce úspešné stretnutia v Košickom (jún 1997) a v Trenčianskom kraji (október 1997)." Žiška pravdivo uvádza , že v roku 2002 sa konalo stretnutie predstaviteľov V4 a krajín Beneluxu na Trenčianskom hrade, presnejšie v dňoch 24. - 25. mája 2002, teda v čase, keď bol vo funkcii primátora (obdobie rokov 1994 - 2002). V Správe o plnení úloh zahraničnej politiky SR v roku 2002 sa spomína: "Slovensko-holandské vzťahy sa úspešne rozvíjali aj v roku 2002, hoci z dôvodu konania parlamentných volieb v oboch krajinách a predčasného odstúpenia novej holandskej vlády (16. 10.) nedošlo k bilaterálnym stretnutiam na najvyššej úrovni. V roku 2002 sa uskutočnilo stretnutie predsedov vlád W. Koka a M. Dzurindu a ministrov zahraničných vecí J. van Aartsena a E. Kukana v rámci summitu B3 - V4 v Trenčíne (24. – 25. 5.). Vzájomný rozvoj bilaterálnych vzťahov sa prejavil v spolupráci obranných síl a vojenského vzdelávania." Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vestníku Ministerstva hospodárstva SR

uvádza

konalo


Zadefinovali sme pre rok 2012 spomínané priority v oblasti vzdelania, kde prichádza aj k zvýšeniu platov v priemere o 5,7 %, ale aj príplatkom učiteľom.

Dňa 7. decembra 2011 sa v NR SR prijal rozpočet pre rok 2012. Koalícii ho pomohol schváliť Smer. Podľa správy SITA za návrh rozpočtu hlasovalo 75 zo 133 prítomných poslancov, 54 ich bolo proti a štyria poslanci sa hlasovania zdržali. Celé znenie návrhu rozpočtu pre rok 2012 je možné si prezrieť TU . Je pravdou, že školstvo je jednou z priorít rozpočtu. Potvrdila to aj bývalá vláda Ivety Radičovej, keď 21. októbra 2011 skôr schválila zákon ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch. Rozpočet vyčlenil na regionálne školstvo o 4,1 % viac ako rozpočet z roku 2011. Zo zákona tak vyplýva, že sa k platom učiteľov pridá v nasledujúcom roku s platnosťou od 1. januára 5,7 % , teda od 9 do 60 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočet TU zákon pridá


Pán predseda vlády (...) keď začínal, tak verejne sľúbil, že keď bude pri ktoromkoľvek ministrovi aspoň len tieň podozrenia z korupcie, tak ho do troch minút odvolá.

Predseda vlády Robert Fico sa skutočne nechal počuť na straníckom sneme v roku 2007, že odvolá členov vlády podozrivých z korupcie: „ Do troch minút odvolám každého člena vlády, u ktorého sa ukáže iba náznak korupcie a klientelizmu, (...) ak nás nezožerie špina a korupcia, neexistuje, aby sme neuspeli v budúcich voľbách “. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Daný výrok Roberta Fica sa v poslednej dobe spomína najmä v súvislosti s kauzou Bašternák , do ktorej je údajne zapletený aj minister vnútra Robert Kaliňák. Opozícia preto žiada odstúpenie ministra vnútra, aby došlo k riadnemu prešetreniu. Keďže Robert Fico stojí za Robertom Kaliňákom a nechystá sa ho odvolať, opozícia sa rozhodla obom vyjadriť nedôveru. O nedôvere voči ministrovi vnútra, ako aj premiérovi hlasovali na 9. schôdzi NR SR. Koalícia však premiéra aj ministra vnútra podržala a opozícií sa nepodarilo ich odvolať.

straníckom sneme
Bašternák
nedôvere


Za jeho vlád (Roberta Fica, pozn.) v minulosti bola (systém protivzdušnej obrany S-300) vypnutá, mimochodom, o tom hovoril úplne otvorene v Bielej knihe obrany aj jeho minister obrany Glváč, aj ďalší minister za jeho obrany Gajdoš.

Už v Biela kniha obrany z roku 2013 popisovala obmenu systému protivzdušnej obrany za jednu z najväčších priorít Armády Slovenskej republiky. Na tento dokument nadviazala v roku 2016 ďalšia Biela kniha, ktorá s výmenou alebo modernizáciou počítala do roku 2020. Výrok Jaroslava Naďa preto hodnotíme ako pravdivý.

Biela kniha o obrane Slovenskej republiky je strategický materiál Ministerstva obrany SR, ktorý poskytuje politicko-strategický a zdrojový rámec dlhodobého rozvoja obrany štátu. Bezpečnostná rada SR a Vláda SR Bielu knihu o obrane schválili 28. septembra 2016. Materiál nadväzoval na výsledky predošlej verzie z roku 2013.

V Bielej knihe obrany z roku 2016 sa hovorí aj o stratégii vyzbrojovania obranných síl. V rámci priorít dokument popisuje cieľ modernizovať automatizované systémy velenia a riadenia protivzdušnej obrany, ktorého súčasťou má byť aj výmena alebo modernizácia protilietadlového raketového systému S-300 PMU a výmena protilietadlového raketového kompletu 2K12 KUB (s. 90).

V ďalšej časti hovorí dokument o časovom harmonograme obstarávania spôsobilostí. Výmena alebo modernizácia protilietadlového raketového kompletu S-300 PMU bola podľa dokumentu plánovaná v I. etape, ktorá mala prebiehať medzi rokmi 2016 až 2020 (s 92).

Aj Biela kniha z roku 2013 popisuje absenciu obmeny a modernizácie systémov protivzdušnej obrany ako jeden z najväčších problémov obrany Slovenska (s. 30).

Obmenu systémov protivzdušnej obrany považuje dokument za jednu z najvyšších priorít v druhej fáze, ktorá má prebiehať od roku 2016 do roku 2024 (s 110).

V roku 2013, keď vyšla prvá Biela kniha obrane, bol ministrom obrany nominant Smeru Martina Glváč , v roku 2016, keď bola vydaná aktualizovaná verzia, sa ním stal Peter Gajdoš , ktorého nominovala SNS.

Biela kniha
je
Biela kniha
Martina Glváč
Peter Gajdoš


Z limitu v roku 2011, z ktorého sme mali vyčerpať 1,8 miliardy eur...

Nie je pravdou, že limit resp. záväzok eurofondov na rok 2011 je vo výške 1,8 mld. eur. Limit resp. záväzok na daný rok znamená objem eurofondov pre daný rok. Tieto zdroje sa môže prečerpávať na nasledujúce roky. Pre alokovanie zdrojov pre roky 2008 až 2010 platí pravidlo n+3 (možnosť prečerpávať záväzky pre dané roky nasledujúce 3 roky) a na roky 2011 a 2012 sa vzťahuje pravidlo n+2. Podľa dokumentu Ministerstva financií na rok 2011 je záväzok vo výške 2,11 mld. eur. Vzhľadom na nepresnosť hodnotíme výrok ako nepravdivý.

dokumentu


Sviechotu som nikdy nikde nedostal, Kóňu som nikde nedosadil.

Jaroslav Svěchota a Dezider Kóňa boli pracovníkmi SIS, ktorí boli priamo či nepriamo spojení s kauzou unesenia prezidentovho syna, Michala Kováča ml. V tom období bol Svěchota šéfom kontrarozviedky SIS až do odchodu Ivana Lexu, Kóňa príslušníkom SIS. Skutočnosť, či boli úmyseľne dosadení na konkrétne pozície Mečiarom nie je možné z verejne dostupných zdrojov zistiť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Jarodlav Svěchota nastúpil do Slovenskej informačnej služby v apríli 1995 na post vedúceho kontrarozviedky. Toto miesto mu poskytol vtedajší riaditeľ SIS Ivan Lexa. Následne zastával post námestníka SIS až do nástupu Dzurindovej vlády v roku 1998. V minulosti bol príslušníkom ŠtB. Vo februári 1999 bol Svěchota zatknutý a vzatý do väzby, v ktorej zotrval do januára 2000. Obvinený bol v kauze triptychu Klaňania troch kráľov, rovnako aj zo zneužitia právomoci verejného činiteľa a sprenevery financií SIS. V roku 1999 Svěchota uviedol v rozhovore pre denník Plus 7 dní, že " ideovým vodcom " zavlečenia prezidentovho syna M. Kováča ml. bol Vladimír Mečiar. Svedčil tiež vo viacerých kauzách proti Ivanovi Lexovi. Zomrel 8. novembra 2004, v dôsledku čoho boli pozastavené trestné konania voči jeho osobe. Podľa novinára a bývalého príslušníka SIS Petra Tótha, Vladimír Mečiar si bol s plukovníkom Jaroslavom Svěchotom natoľko blízki, "že po konsolidácii svojej osobnej moci v roku 1995 z neho opäť urobil jednu z najsilnejších postáv v krajine. Po uvedení Ivana Lexu do funkcie riaditeľa SIS premiér Mečiar ultimatívne požadoval, aby bol Svěchota vymenovaný za šéfa sekcie vnútorného spravodajstva, ľudovo nazývaného aj kontrarozviedka. Druhou požiadavkou bolo reaktivovanie bývalého komunistického personalistu Dezidera Kóňu. Obe požiadavky boli splnené. Svěchota sa ujal kontrarozviedky a Kóňa bol vymenovaný za riaditeľa personálneho útvaru rozviedky SIS." Tieto informácie však nie sú podložené žiadnymi dôkazmi. Prostredníctvom Dezidera Kóňu sa stal Oskar Fegyveres príslušníkom SIS, nakoľko jeho dcéra Adriana bola v tom čase priateľkou Fegyveresa (Adriana bola dlhší čas aj na úteku spolu s Fegyveresom). Kóňa presvedčil vedenie spravodajskej služby, že jeho potenciálny zať bude spoľahlivým a predovšetkým lojálnym pracovníkom. Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Svěchota kauze Podľa


...študenti, ktorí, ešte raz zdôrazňujem, budú platení cez motivačné štipendiá a podnikové štipendiá, aj budú hodnotení za produktívnu prácu...

Študenti zapojení do odborného vzdelávania budú podľa návrhu zákona o odbornom vzdelávaní odmeňovaní za produktívnu prácu, v prípade minimálneho študijného priemeru 3,0 motivačnými štipendiami a v prípade rozhodnutia zamestnávateľa cez podnikové štipendiá. Rozhodovanie o podnikových štipendiách necháva zákon v rukách zamestnávateľov. Taktiež budú ohodnotení za vykonanú prácu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vládny návrh Zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov (.doc, s.19) potvrdzuje tvrdenie o hodnotení za produktívnu prácu a odmene. ,,Žiakovi, ktorý na praktickom vyučovaní vykonáva produktívnu prácu, sa poskytuje odmena za produktívnu prácu. Odmena za produktívnu prácu sa poskytuje za každú hodinu vykonanej produktívnej práce vo výške 50% až 100% z hodinovej minimálnej mzdy; pri určovaní jej výšky sa zohľadňuje aj kvalita práce a správanie žiaka." Podľa dôvodovej správy (.rtf, s. 52): " Vylúčenie príjmov za prácu žiakov a študentov v rámci praktického vyučovania do samostatného písmena súvisí s previazaním na ustanovenia v zákone č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení, čím tieto príjmy nebudú podliehať odvodovému zaťaženiu." Vládny návrh Zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov (.doc, s.19-20) spomína aj motivačné štipendiá, tie sú udeľované pri minimálnom priemere 3,0 nasledovne: ,, Motivačné štipendium sa žiakovi poskytuje mesačne v období školského vyučovania vo výške a)65 % sumy životného minima podľa osobitného predpisu ) pri priemernom prospechu žiaka do 1,8 vrátane, b)45 % sumy životného minima pri priemernom prospechu žiaka horšom ako 1,8 do 2,4 vrátane alebo c)25 % sumy životného minima pri priemernom prospechu žiaka horšom ako 2,4 do 3,0 vrátane ." Vládny návrh Zákona o odbornom vzdelávaní a príprave a o zmene a doplnení niektorých zákonov (.doc, s.20) hovorí aj o podnikových štipendiách. V tomto bode minister Juraj Draxler nehovoril pravdu - podnikové štipendiá zamestnávateľ môže udeliť, zákon ale nestanovuje povinnosť zamestnávateľa toto štipendium študentovi uhrádzať: ,, Žiakovi, ktorý vykonáva praktické vyučovanie na pracovisku zamestnávateľa alebo na pracovisku praktického vyučovania, môže zamestnávateľ zo svojich prostriedkov poskytovať podnikové štipendium." Následne už zákon upravuje maximálnu výšku štipendia a podmienky poskytovania: ,, Podnikové štipendium sa poskytuje mesačne v období školského vyučovania najviac do výšky štvornásobku sumy životného minima. Pri určovaní výšky podnikového štipendia sa prihliada najmä na dosiahnutý prospech žiaka na praktickom vyučovaní a jeho pravidelnú účasť na praktickom vyučovaní." . Dátum zverejnenia analýzy: 02.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákona o odbornom vzdelávaní

dôvodovej správy

Zákona o odbornom vzdelávaní

Zákona o odbornom vzdelávaní


(...) že jedno naložené lietadlo zhruba za 30.000.000 EUR ochrannými pracovnými prostriedkami, ktoré si myslím objednala vtedy nemecká alebo belgická strana, sa niekde stratilo v Afrike

Prípad, ktorý opisuje Denisa Saková, sa stal - no nie je zrejmé, akú hodnotu mali zmiznuté respirátory. Jej tvrdenie preto hodnotíme ako neoveriteľné. Nemecký portál spiegel.de 24. marca 2020 informoval , že na letisku v Keni sa stratilo šesť miliónov respirátorov FFP2, ktoré si objednala armáda. O hodnote zásielky však úradníci nevraveli a nie je zrejmé, aká bola. Podľa ľudí z fachu je možné, že výrobca masky predal za lepšiu cenu ponuku alebo ich odcudzili kriminálnici, aby ich predali v Keni. V marci 2020 - na začiatku pandémie - boli ceny ochranných prostriedkov často neprimerane vysoké. Nemecká vláda v decembri 2020 zverejnila správu o počte a cene doposiaľ nakúpených rúšok a respirátorov. Za 1,664 milióna FFP2/KN95 respirátorov Nemecko zaplatilo 4,537 miliónov eur ( .pdf , s. 2). Jeden respirátor tak v priemere stál 2,73 eur.

informoval ochranných správu .pdf


Zatiaľ taký návrh nepadol (na konsolidovanie verejných financií v celkovej potrebnej sume, pozn.), najväčšie opatrenie tuším zo strany SDKÚ bolo niekde na úrovni 50 miliónov a aj to v podstate naozaj nie veľmi realizovateľných.

SDKÚ-DS v rámci konsolidačného balíka predložilo do parlamentu dve novely zákonov, ktoré by mali usporiť 50 miliónov eur.

SDKÚ-DS


Rovnako ako vylučujem, že by táto vláda, a to je vláda Ivety Radičovej, lebo to sme jasne pomenovali, že by padla prispením OKS...

OKS iba pár dní po skončení parlamentných volieb (15. júna 2010, pozn.) na tlačovej besede vyhlásila , že sa dobrovoľne zaväzuje podporovať vznikajúcu vládu pravicovej koalície. Predseda OKS P. Zajac potom prečítal niekoľko bodov, ktoré sa členovia OKS zaviazali dodržať: "1. hlasovať za programové vyhlásenie vlády pravicovej koalície, 2. hlasovať za vyslovenie dôvery vláde pravicovej koalície, keď o to vláda požiada, 3. podporovať plnenie programového vyhlásenia vlády pravicovej koalície, 4. nehlasovať za návrhy opozície na vyslovenie nedôvery vláde pravicovej koalície, alebo členom vlády." Napriek tomu, že v tom období nebolo ešte známe konkrétne zostavenie vlády, na základe deklarácie strany OKS je možné dedukovať, že snahy OKS nechcú a nebudú viesť k pádu pravicovej vlády.

vyhlásila


...poslanci z niektorých krajín ako napríklad Taliansko dodnes poberali ešte vyšší plat ako všetci ostatní poslanci, pretože ich národný parlament napríklad povedal, že toľko koľko dostávajú v Európskom parlamente je málo a že v národnom parlamente v Taliansku dostávajú viacej, takže budú dostavať toľko.

Flašíková-Beňová síce správne hovorí, že talianskí poslanci v EP mali v minulosti výrazne vyššie platy ako poslanci z iných krajín. Od roku 2009 platí systém jednotnej mzdy pre všetkých poslancov v EP. Platy poslancov v Taliansku sú najvyššie v EÚ. Demagog.SK nezistil informáciu, že by talianskí poslanci EP boli doplácaní na úroveň svojich kolegov v Taliansku, zároveň však nevieme vylúčiť, že to tak skutočne je. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Do roku 2009 členovia Európskeho parlamentu dostávali taký istý plat ako členovia jednotlivých národných parlamentov. V konečnom dôsledku takto talianskí europoslanci zarábali štvornásobok platov ich španielskych kolegov a omnoho viac ako europoslanci z iných, nových členských štátov. Nový systém platov a výdavkov - jednotný platový štandard, bol zavedený v roku 2009. Dnes je priemerný plat europoslanca 7957 eur. Poslancom Európskeho parlamentu sú taktiež preplácané rôzne výdavky spojené s ubytovaním alebo cestovaním. Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

najvyššie roku omnoho jednotný plat


...pretože rozpočet, ktorý Bratislava má, je vlastne celý zazmluvnený. Tam sú mandatorné výdavky, ktoré idú na školstvo, sociálne veci, dopravu. To je 80% vecí. A mne zostane vlastne ten zvyšok na rozvoj Bratislavy a z toho už aj to je zazmluvnených dlhodobo viac ako polovica. Čiže mestu zostane 8-9% z rozpočtu na veci, aby sa rozvíjalo mesto.

Z dokumentu o rozpočte mesta Bratislava na roky 2014- 2016 nie je možné zistiť presný objem mandatórnych výdavkov a ani výdavkov, ktoré nie sú mandatórne, ale sú zazmluvnené. Rozpočet pre jednotlivé oblasti výdavkov, ako sú doprava, školstvo a podobne, nie je rozdelený na mandatórne a fakultatívne výdavky a tiež z neho nie je jasné, ktoré výdavky boli už vopred zazmluvnené. Nie je tak možné určiť, aký podiel rozpočtu je možné voľne prerozdeľovať. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Niektoré úlohy a povinnosti štátnej správy prechádzajú do pôsobnosti obcí. Sú s nimi spojené tzv. mandatórne (.pdf, s. 88) výdavky, teda také výdavky, ktoré sú zo zákona povinné, viažu sa na legislatívu upravujúcu povinnosti samosprávy. V prípade mesta Bratislava pod mandatórne výdavky možno zaradiť aj pôsobnosť Bratislavy ako hlavného mesta. Zvyšné výdavky sú fakultatívne, teda o tom, do čoho budú investované, rozhodujú príslušné miestne orgány.

Výkon štátnej správy, ktorá bola prenesená na obce, riadi a kontroluje vláda prostredníctvom zákonov . Zákon č. 416/2001 bližšie špecifikuje tieto pôsobnosti. Patrí medzi ne napríklad zabezpečovanie miestnych komunikácií, zriaďovanie a poskytovanie sociálnych služieb, územné plánovanie, v oblasti školstva je to napríklad zriaďovanie základných škôl, centier voľného času a podobne, ďalšia pôsobnosť miestnych samospráv sa týka športu, divadelnej činnosti, zdravotníctva (napríklad zriadenie lekárskej služba prvej pomoci), regionálneho rozvoja či cestovného ruchu. Výdavky na tieto pôsobnosti a povinnosti patria pod mandatórne výdavky. Náklady preneseného výkonu štátnej správy uhrádza štát.

Dokument mesta Bratislava o rozpočte na roky 2014- 2016 (. pdf ) konkretizuje plánované príjmy a výdavky na rok 2014 a predbežne odhaduje aj príjmy a výdavky na roky 2015 a 2016. Výdavky sú rozdelené na jednotlivé oblasti, konkrétne: Územný rozvoj mesta, Doprava a komunikácie, Bezpečnosť a poriadok, Životné prostredie, Nakladanie s majetkom, Komunikácia, marketing a cestovný ruch, Kultúra, Šport, Vzdelávanie, Sociálna pomoc a sociálne služby, Rozhodovanie, manažment a kontrola, Moderný úrad pre ľudí, Poslanecké priority. V dokumente o rozpočte mesta však nie je presne uvedené, aká časť z prostriedkov pre jednotlivé oblasti výdavkov je financovaná zo štátneho rozpočtu ako prenesená právomoc miestnej samosprávy či právomoc pri výkone funkcií hlavného mesta. Dokument uvádza len, že granty a transfery zo štátneho rozpočtu predstavovali v danom roku 40 998 600€.

Primátor Nesrovnal svoje tvrdenie ešte skomplikoval, hovorí totiž o nemandatórnych, ale zazmluvnených výdavkoch, čiže dlhodobo naplánovaných výdavkoch, ktoré nemá v právomoci zmeniť. Ani podiel zazmluvnených, vopred dohodnutých výdavkov, ktoré by súčasný primátor nemohol meniť, nie je priamo uvedený v spomínanom dokumente o rozpočte mesta Bratislava.

mandatórne hlavného zákonov Zákon pdf


My tu produkujeme šialené počty právnikov. Keď som ja končil, končilo 400, teraz 3000.

Podobný výrok predsedu SNS Andreja Danka sme už v minulosti overovali. Podľa údajov UIPŠ bolo v období rokov 2014/2015 1441 absolventov právnych vied. Informácia Andreja Danka teda nie je správna, a preto hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Podobný výrok
UIPŠ
Andrej Danko


...(vláda, pozn.) uskutoční v priebehu roku 2016 diskusiu o prehodnotení presunu časti kompetencií štátnej správy v oblasti riadenia a financovania regionálneho školstva z MŠVVaŠ SR na MV SR, uskutočneného v roku 2013

Tento sľub predstavila vo svojom programovom vyhlásení tretia vláda Róberta Fica 13.4.2016 . Sľúbili, že v priebehu roka 2016 prerokujú zmenu v kompetenciách financovania regionálneho školstva, ktoré vstúpilo do platnosti 1.1.2013. Tento sľub hodnotíme ako čiastočne splnený, nakoľko by jeho prerokovávanie malo byť podľa dostupných materiálov stále v procese.

"a) z rozpočtovej kapitoly MŠVVaŠ SR:

b) z rozpočtovej kapitoly MV SR:

13.4.2016
materiálov
schválila
legislatívneho predpisu
pdf
pdf
zvolal
pdf.
materiálov


A myslím si, že toto bol práve dôkaz, že situácia sa po 48 hodinách ostrého štrajku vyriešila. Veď keď sa pozrieme na podobnú situáciu, ktorá bola v Izraeli, kedy ostrý štrajk, čiže lekári nenastúpení do nemocníc, boli v situácii 2 mesiace.

sme.sk (30. november 2011): Najnovšie si vyššie platy vybojovali lekári v Izraeli. Od apríla tohto roku štrajkovali pät mesiacov. Zdravotná starostlivost v štátnych nemocniciach bola zabezpecená len v sobotu, odložili operácie, ktoré neboli naliehavé.

sme.sk

shemesh.blog.sme.sk

haaretz.com

Upi.com


Poprvé, pani predsedníčka, chcem vám teda naozaj oznámiť slávnostne, že ste 30.júna, keď ste preberali v podstate 2 alebo 3 dni potom vládu, prevzali Slovenskú republiku s najvyšším hospodárskym rastom v Európskej únii

Štvrťročný medziročný rast HDP na Slovensku bol podľa čísiel Eurostatu (.pdf) z 2.9. päť percentný, druhé za Slovenskom skončilo Poľsko (3,8%).

podľa čísiel Eurostatu


Niekto dokonca ako premiérka sa na maďarskú Ústavu pozerá, že to sa len nejaký lístoček pohol v Budapešti, a preto veď my nebudeme snáď reagovať, keď sa v Budapešti pohne lístoček.

Premiérka sa k maďarskej ústave a slovenskej reakcii na ňu okrem iného vyjadrila , že meniť Ústavu SR z dôvodu zmien ústavy v Maďarsku je prejavom slabošstva, vláda SR robí zásadné kroky v oblasti diplomacie a dohaduje kroky, aké podnikne NR SR. V rovnakom vyjadrení povedala: "nemyslím si, že keď sa zachveje lístok v Maďarsku, máme meniť základný ústavný zákon."

vyjadrila


... je výpadok na daniach 700 miliónov eur. Fyzické osoby tento rok proste neodvedú do štátneho rozpočtu 700 miliónov eur...

Podľa informácií o daňového plnenia z návrhu rozpočtu verejnej správy v roku 2017 sa očakáva väčší výnos dane z príjmov fyzických osôb, ako to bolo plánované. Naopak, má dôjsť k zníženiu dane z príjmov právnických osôb až o 551 miliónov eur. Výrok Kollára hodnotíme ako nepravdivý. V hlavnej knihe návrhu rozpočtu verejnej správy na obdobie 2018-2020 sa odhaduje vývoj výberu dane z príjmov fyzických osôb takto: " Lepšie plnenie a priaznivý vývoj na trhu práce pozitívne vplývajú na výnos dane z príjmu fyzických osôb zo závislej činnosti na roky 2018 až 2020. (...) V porovnaní so schváleným rozpočtom je na roky 2017 až 2019 očakávaný vyšší výnos dane o 65,9 až 106,3 mil. eur z pozitívneho vývoja na trhu práce a rýchlejšieho rastu miezd ako NČZD (nezdaniteľná časť dane, pozn.) ." (Hlavná kniha, s. 18) Plán rozpočtu špecifikuje zlepšenie prognózy výnosu z dane z príjmov fyzických osôb v roku 2017 oproti rozpočtovanému v roku 2017 na 63 miliónov. (Vlastný materiál, s. 15) Tím Demagog.SK požiadal o vyjadrenie aj Borisa Kollára. Kollár uznal, že v debate uviedol nesprávny údaj, na mysli mal výpadok na daniach z príjmov právnických osôb. Podľa návrhu rozpočtu má dôjsť v roku 2017 o výpadok na daniach z príjmov právnických osôb vo výške 551 miliónov eur, oproti plánovanému: " V porovnaní so schváleným rozpočtom verejnej správy na roky 2017 až 2019 dochádza k zníženiu dane z príjmov právnických osôb (DPPO) na rok 2018 o 551,0 mil. eur. Hlavným dôvodom je negatívne zúčtovanie dane v roku 2016 determinované poklesom ziskovosti a kombináciou jednorazových faktorov v podobe pripočítateľných a odpočítateľných položiek upravujúcich zisk na základ dane. Zníženie akruálneho výnosu dane za rok 2016 zníži predpokladaný výnos dane v roku 2017 ako aj v nasledujúcich rokoch ". (Hlavná kniha, s. 19) Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

hlavnej knihe
Plán rozpočtu


Vy hovoríte o dodržiavaní pravidiel, keď už sa nechal počuť pán Barroso aj náš, bohužiaľ, mne je to veľmi ľúto, eurokomisár pán Šefčovič, keď povedal, že áno, Španielsko dostane výnimku z európskej fiškálnej zmluvy, z toho fiskel paktu, to znamená, že nebude musieť tak rýchlo, takýmto tempom konsolidovať verejné financie ako ostatní účastníci fiškálneho paktu

Podľa článku na aktuality.sk z 01. júna 2012 nemecká vláda súhlasila s najnovším návrhom Európskej komisie, že by Španielsko malo dostať viac času na zníženie svojho rozpočtového deficitu. "Európska komisia tento týždeň navrhla, aby Španielsko dostalo na splnenie stanovených cieľov v otázke rozpočtového deficitu rok navyše. Dôvodom je fakt, že podľa najnovších prognóz bude španielska ekonomika v recesii ako tento, tak aj budúci rok." Rovnako o výnimke pre Španielsko informuje aj Reuters alebo portál EUobserver . EUobserver spomína aj podmienky, ktoré pre takúto výnimku musí Španielsko splniť, citujúc komisára Olliho Rehna: "Madrid musí do júla predložiť pevný plán na roky 2013-2014, v ktorom vysvetlia ako dosiahnu trojpercentný deficit v roku 2014, oproti deficitu takmer deväť percent, ktorý mali minulý rok. Druhou podmienkou je účinne kontrolovať nadmerné výdavky na regionálnej úrovni." Výrok Jozefa Kollára teda hodnotíme ako pravdivý.

aktuality.sk Reuters EUobserver


Ján Figeľ bol skutočne prvým eurokomisárom Slovenska pre vzdelávanie, kultúru a odbornú prípravu od konca novembra 2004 do konca decembra 2006.

eurokomisárom


...veľmi kritické stanovisko bolo z rezortu hospodárstva, kde doslova píšu, že návrh znenia ustanovenia umožňuje bez akéhokoľvek zastierania korupciu a klientelizmus.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže takúto pripomienku Ministerstvo hospodárstva SR k novele Zákona o verejnom obstarávaní odoslalo. Ministerstvo hospodárstva malo ku Kaliňákovej novele Zákona o verejnom obstarávaní podľa Portálu právnych predpisov MS SR presne 99 pripomienok. Jednou z nich bola i tá, o ktorej hovorí Igor Matovič: K bodu 63 "§59a až 59f": Žiadame vypustiť. Odôvodnenie: Ohľadne strategickej zákazky platí to isté ako pri pripomienke k bodu 3 tohto návrhu. Návrh znenia ustanovenia §59a ods. 2 umožňuje bez akéhokoľvek zastierania korupciu a klientelizmus , napr. aj tým, že verejný obstarávateľ určuje rozsah a okruh záujemcov, čo je v rozpore s proklamovaným účelom tejto novely, uvedeným v úvode dôvodovej správy. To isté platí aj o ďalších ustanoveniach upravujúcich inštitút strategickej zákazky. Podľa TA3 bolo k tejto novele Zákona o verejnom obstarávaní odoslaných viac ako 1200 pripomienok, z toho 500 zásadných.

Portálu právnych predpisov MS SR


Ja si myslím, že, pokiaľ viem, táto daň (pre bohatých, pozn.) už je, tuším, dokonca v Nemecku. No tak a tam vládne kresťanská demokracia.

Čarnogurského výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože v Nemecku skutočne existuje tzv. daň pre bohatých a zároveň je pri moci kresťanoskodemokratické hnutie. Upozornime však, že táto daň bola v skutočnosti zavedená ešte v roku 2000 počas vlády sociálnej demokracie. Nemecký daňový systém skutočne využíva progresívne zdaňovanie príjmov fyzických osôb, tzv. daň pre bohatých. Daň z príjmov pre tých, ktorí zarábajú "nadštandardne", dosahuje výšku až 45%. Fyzické osoby, ktorých ročný príjem spadá do rozmedzia 52 152 - 250 000 eur, je zdanený vo výške 42%. Pre tých, ktorí zarobia ešte viac, podliehajú 45%-nej dani. Ako hovorí J.Čarnogurský, v Nemecku je v súčasnosti vládnou stranou CDU (Kresťanskodemokratická strana) spolu s CSU a FDP. V roku 2000, kedy bol návrh reformy prijatý, však boli pri moci sociálni demokrati (SPD) a Zelení. Strana SPD vyhrala voľby v roku 1998 a zostala hlavnou vládnou stranou až do roku 2005. Vo voľbách v roku 2005 potom vznikla patová situácia, keď ani jedna z dvoch veľkých strán nedokázala vytvoriť väčšinu, čo viedlo k vzniku veľkej koalície pod vedením Angely Merkelovej z CDU/CSU, ktorá vládla s podporou sociálnych demokratov. Po voľbách v roku 2009 sa k moci dostala vláda CDU/CSU a FDP a spomínanú daň nechali v nezmenenek podobe. Dátum zverejnenia analýzy: 02.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

daňový systém
boli
patová
voľbách


Všimnite si teraz, ako reaguje napríklad európska burza na to, že môže dôjsť ku Grexitu, to znamená, môže dôjsť k tomu, že Grécko odíde z eurozóny. Pomaličky nič. Oveľa viac reaguje napríklad na čínske pohyby.

Dlhopisové trhy

Európske vládne dlhopisy v piatok klesali, ked investori vo viere v úspešné víkendové vyriešenie gréckej dlhovej krízy upúštali od bezpecných vládnych dlhopisov silných ekonomík. Klesali aj americké vládne dlhopisy, pricom výnosy vládnych dlhopisov s dlhou maturitou narástli na 9-mesacné maximá a výnos 10-rocných vládnych dlhopisov stúpol na maximum zo septembra minulého roka. Rovnako ako v Európe aj v USA investori verili, že Grécko sa s veritelmi dohodne, co spôsobilo spomínané výpredaje na dlhopisových trhoch.

Komoditné trhy

Zlato v piatok len prešlapovalo na mieste a nakoniec zatvorilo s nepatrným rastom v okolí zelenej nuly, co sa dá pripísat miernej korekcii žltého kovu, ktorý predtým klesol na svoje trojtýždnové minimum. Ropa ukoncila piatkové obchodovanie takmer bez zmeny, ked jej ostatný nárast zastavila správa od spolocnosti Baker Hughes, ktorá poukázala na pokles poctu ropných súprav už ôsmy mesiac v rade. Energetické spolocnosti však minulý týžden uzavreli len tri ropné súpravy, co je najmenej za ostatných pät týždnov.

Devízové trhy

Euro voci doláru v piatok v prvej polovici dna len prešlapovalo na mieste, avšak neskoršie slová gréckeho premiéra Alexisa Tsiprasa, ktorý odmietol návrh z dielne veritelov poslal euro pod hladinu 112 dolárových centov, kde sa královský menový pár po ostatné dni obchodoval."

Zdroj: www.nextfuture.sk (overené k 30.6.2015)

29. júna (teda až po tom, co Bugár povedal tento výrok) ratingová spolocnost Standard & Poor's interpretovala rozhodnutie usporiadat referendum ako indikátor toho, že Tsiprasova vláda uprednostní domácu politiku pred financnou a ekonomickou stabilitou a clenstvom v eurozóne. Pravdepodobnost odchodu Grécka z eurozóny zvýšili na 50 percent.

Európske akciové trhy aj spolocná mena sa výrazne prepadli - nemecký DAX stratil 3.6%, francúzsky CAC-40 3.7%, španielsky IBEX-35 4.6% a britský FTSE 100 1.97 %.

Mnohí investori nadalej zostávajú optimistickí a dúfajú, že nakoniec dôjde k dohode s Gréckom, aby sa vyhlo odchodu z eurozóny. Relatívny klud odráža rastúce presvedcenie investorov o tom, že grécka kríza v súcasnosti nepredstavuje pre eurozónu existencnú hrozbu v takom rozmere ako pred tromi rokmi.

Co sa týka reakcií trhov na cínske pohyby, 17. apríla 2015 Európske akciové trhy poklesli ako následok správ o zmenách regulácii na cínskom trhu s futuritami. Tieto opatrenia však súviseli takisto s obavami o nesplatení dlhov Grécka. Nemecký DAX zažil svoj najhorší týžden od novembra 2011, pricom The Stoxx 600 žažil svoj najväcší prepad od decembra 2014. 20. apríla trhy už rástli po tom, ako opadli obavy zo spomalujúcej cínskej ekonomiky (najnižší štvrtrocný rast od financnej krízy 2008).

referendum nepredloží trhy www.nextfuture.sk interpretovala prepadli klud poklesli najhorší spomalujúcej


... dokončili sme operačné sály v bojnickej nemocnici, v myjavskej nemocnici sme zrekonštruovali oddelenia, sú tam nové digitálne rontgeny, v Považskej Bystrici jediný urgent v TSK...

V posledných rokoch bolo uskutočnených viacero rekonštrukcií v troch nemocniciach v správe kraja a to v Bojniciach, Myjave a Považskej Bystrici v rovnakom rozsahu ako p. Jaroslav Baška tvrdí vo výroku vrátane urgentného príjmu, ktorý je podľa dostupných informácií jediným urgentom v TSK - keďže podľa oficiálnych webových stránok žiadna iná nemocnica okrem Považskej Bystrice túto službu neposkytuje. Na základe týchto údajov hodnotíme výrok ako pravdivý.

stránok
rekonštrukciou
pribudli
zmodernizované RTG pracovisko
oddelenie pre dlhodobo chorých
urgentný príjem
výstavbou ďalších


V roku 2016 ubudlo z evidencie 10,5 tisíca nezamestnaných nad 4 roky.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko dlhodobá nezamestnanosť nad štyri roky bola v decembri 2015 podľa štatistík ÚPSVaR na úrovni 73 053 nezamestnaných. V rovnakom období minulého roka počet dlhodobo nezamestnaných nad štyri roky, už bol na úrovni len 61 881 ľudí. V priebehu dvanástich mesiacov, tak počet nezamestnaných nad štyri roky klesol o 11 172 osôb. Richterov výrok tak považujeme za pravdivý.

ÚPSVaR


Ak dovolíte, budem reagovať. Poprosil by som, pán Kažimír, áno, vy ste oslovili Inštitút finančnej politiky, len s iným zadaním, ako ste potom dali do parlamentu, pretože v podkladoch, ktoré poskytol Inštitút finančnej politiky strane Smer vôbec nebol kvantifikovaný variant, ktorý ste predložili do parlamentu.

SMER-SD prišla z iniciatívnym návrhom týkajúci sa novely zákona a dani z príjmov. V dôvodovej správe je uvedené, že prínos z tejto dane by bolo 149 miliónov. Vzhľadom na to, že sme sa nedostali k tomuto odhadu nemôžeme overiť, či strana SMER-SD predložila do parlamentu iný variant ako zadala Inštitútu finančnej politiky. Návrh zákona nie je uverejnený v plnom znení, to znamená, že nemáme k dispozícii ani doložku vybraných vplyvov.

Dôvodová správa


Váš vlastný koaličný partner, poslanec, pán Kresák, nazval rozhodnutie, najnovšie rozhodnutie Ústavného súdu čiernym dňom ústavného sudnictva v Slovenskej republike.

Peter Kresák, poslanec Mostu-Híd a ústavný právnik, prostredníctvom sociálnej siete Facebook skutočne nazval rozhodnutie Ústavného súdu zo dňa 6. decembra 2017, ktoré prikazuje prezidentovi Kiskovi vymenovať ústavných sudcov "čiernym dňom ústavného súdnictva v SR" . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Facebook voľbe nevybral .pdf


Pán poslanec Valášek hlasoval za zrušenie automatu 60-percentnej minimálnej mzdy. Tak sa poďme pozrieť podľa jeho hlasovania. On hlasoval za zrušenie tohto automatu ešte pred troma rokmi alebo štyrmi a my sme sa teraz k nemu vracali.

Koncom roka 2019 schválila vtedajšia vláda na čele s Petrom Pellegrinim novelu zákona o automate na minimálnu mzdu, vďaka ktorému sa mala minimálna mzda počítať ako 60 % priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca spred dvoch rokov. Mzdový automat mal určovať výšku minimálnej mzdy automaticky v prípade, že nedošlo ku uzavretiu dohody s tripartitou. V roku 2020 nová vláda na čele s predsedom Igorom Matovičom schválila novelu zákonu, ktorou upravila výšku automatu na 57 % priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca, teda nezrušila samotný automat, ale upravila jeho výšku o 3 %, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Medzi poslancami, ktorí podporili tento návrh, bol aj člen Progresívneho Slovenska, Tomáš Valášek.

Počas pandémie Covidu-19 sa znížil mechanizmus na určovanie minimálnej mzdy. Vtedajšia vláda stanovila , že minimálna mzda sa nebude určovať ako 60% z priemernej mzdy, ale 57% z priemernej mzdy zamestnanca. Za tento návrh hlasoval aj Tomáš Valášek, vtedy ešte ako člen poslaneckého klubu Za ľudí. Zákon podporilo 85 poslancov.

Dňa 23. októbra 2024 parlament schválil s celkovým počtom 119 poslancov hlasujúcich novelu zákona, ktorou vrátil automat minimálnej mzdy na percento z roku 2019, teda z 57% na 60%. Ak sa bude v roku 2026 určovať výška minimálnej mzdy podľa nového automatu, tak predpokladaný nárast minimálnej mzdy dosiahne úroveň 920 eur a v roku 2027 to bude 969 eur.

schválila určovať upravila podporili stanovila hlasoval schválil vrátil predpokladaný


Za vlády Ivety Radičovej, naopak pribudlo takmer 40 tisíc pracovných miest.

Podľa Štatistického Úradu bol počet zamestnaných na Slovensku v druhom kvartály roku 2010 2312 tisíc. Najnovšie údaje z tretieho kvartálu roku 2011 udávajú počet zamestnaných ako 2351 tisíc. Údaj Jozefa Kollára je tak v poriadku. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

druhom Najnovšie


Azda najsilnejšiu podporu má euro práve v našej krajine.

Podľa posledného prieskumu eurobarometra (str.9) z jesene 2013 na otázku, či je euro dobrou vecou alebo zlou vecou pre vašu krajinu sa za pozitívnosť vyjadrilo 72% opýtaných Írov. Na rovnakú otázku odpovedalo jednoznačne pozitívne len 56% opýtaných Slovákov. Čím sa Slovensko zaradilo pod priemer Eurozóny (57%). Na popredných priečkach sa okrem Írska (72%) umiestnili aj Luxembursko (70%) a Fínsko (69%).

eurobarometra správy


Nie, nebolo žiadne konštatovanie. Ak mi ukážete jedno rozhodnutie Ústavného súdu alebo niekoho, kde Ústavný súd konštatuje, že táto voľba bola v zmysle všetkých právnych postupov, ktoré Národná rada mala zachovať, tak budem veľmi rád.

Skupina 35 poslancov NRSR a prvý namestník generálneho prokurátora Ladislav Tichý podali na Ústavný súd sťažnosť k preskúmaniu ústavnosti tajnej voľby. Ústavný súd v tejto veci rozhodol 5. 10. 2011 a konštatoval nasledovné:

"Navrhovatelia v podaných (v podstate totožných, pozn.) návrhoch tvrdili, že napadnutými ustanoveniami bola ústavne nesúladným spôsobom zrušená predchádzajúca obligatórna tajná voľba"... (bod 2 odôvodnenia) generálneho prokurátora a niektorých ďaľších verejných činiteľov."

Týmto návrhom Ústavný súd nevyhovel a de facto v tomto rozhodnutí Ústavný súd konštatuje, že nebola pri prevedení tajnej voľby generálneho prokurátora, v ktorej bol zvolený Jozef Čentéš, porušená Ústava SR alebo Rokovací poriadok NRSR:

"12. Na strane druhej bolo v súvislosti s ostatnou tajnou voľbou kandidáta na funkciu generálneho prokurátora zo 17. júna 2011 tiež zdôrazňované, že táto voľba sa uskutočnila tajným spôsobom, čím malo byť a (aj) podľa názoru ústavného súdu materiálne bolo rešpektované ratio decidendi rozhodnutia ústavného súdu o pozastavení účinnosti z 15. júna 2011 ."

rozhodol


Pani redaktorka, máte kontroly inšpekčnej služby zo strany ministerstva obrany. Vo všetkých bolo konštatované, že zákon porušený nebol, že boli vykonané všetky na základe práve požiadaviek generálneho štábu...


Pán poslanec (P. Kažimír pozn.) bol štátnym tajomníkom 4 roky (2006-2010pozn.), má s tým vlastné skúsenosti, za jeho vlády sa podalo daňové riaditeľstvo žalobu na túto firmu (Novitech pozn.), ktorú potom najprv stiahli, lebo inak by to bolo skolabovalo, pretože z dôvodu nevýhodnej zmluvy pre štát bola táto firma v pozícii takej, že mohla štát vydierať.

Firma Novitech Tax spravuje portál eTax a aj iné informačné systémy a programy daňového informačného systému od roku 1992. Problémy so spoločnosťou Novitech sa prejavili aj v roku 2010, keď skolaboval systém eTax, ktorého bol Novitech dodávateľom.

Trend
žalobu
Stanovisko
novej
SME
P. Kažimíra


V posledných rokoch sa Slovensko v rebríčku jednoduchosti daňovo-odvodového systému prepadlo až na 129. miesto zo 183 hodnotných krajín.

Rebríček jednoduchosti platenia daní každoročne vypracúva spoločnosť PwC (PricewaterhouseCoopers) v spolupráci so Svetovou bankou a Medzinárodnou finančnou korporáciou (IFC).

129.mieste
V roku 2008
PwC