To sme navrhovali už v roku 2003 na Ministerstve spravodlivosti. Áno, neprešlo to (novela o prekonaní monokratického modelu prokuratúry, pozn.)

Podľa denníka SME v roku 2003 Daniel Lipšic pripravoval novelu zákona o prokurátoroch. Znenie novely, ktorá nebola nikdy predložená vláde, a tým pádom ani prerokovaná v NRSR, obsahuje aj prvky obmedzenia monokracie alebo kontroly činnosti prokuratúry len zo strany prokuratúry, a možno ju dohľadať na portáli justice.sk . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa dôvodovej správy (.rtf) k novele bolo jej cieľom " prehodnotenie pozície a miery štandardnosti postavenia prokuratúry (...) dôvodom pre úvahy o stupni naliehavosti zmien v činnosti prokuratúry je nadmerná miera uplatňovania princípu monokracie " systém kontroly spočíval v troch oblastiach: " Presadzovanie trestnej politiky štátu sa navrhuje realizovať najmä týmito opatreniami: a)všeobecné pokyny (stanoviská), ktoré by vydávalo Ministerstvo spravodlivosti SR po vyjadrení generálneho prokurátora v záujme jednotného uplatňovania zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov; b)žiadosťou vlády a v naliehavom prípade ministra spravodlivosti (ktorého žiadosť musí byť vládou dodatočne potvrdená) o uskutočnenie konania vo verejnom záujme, ak sa domnievajú, že vo verejnom záujme je potrebné vykonať určité opatrenie; táto žiadosť adresovaná generálnemu prokurátorovi bude mať pritom fakultatívny charakter (t.j. generálny prokurátor jej nebude musieť vyhovieť), bude musieť byť v písomnej forme s uvedením dôvodov, v čom vidí vláda nevyhnutnosť konania vo verejnom záujme; c)možnosť iniciovať disciplinárne konanie rozšíriť i na autority mimo prostredia prokuratúry a upraviť aj ďalšie otázky ohľadom disciplinárnej zodpovednosti prokurátorov – rovnako ako v októbri 2003 schválenom návrhu novely zákona o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a to ako výraz vôle po eliminácii tzv. falošnej profesnej solidarity a po zvýšení stupňa dôvery verejnosti v prokurátorský stav prostredníctvom jeho stransparentnenia ." Táto novela sa však nedostala na prerokovanie vládou. Na portály Rokovania , sú z obdobia roka 2003 iba dva návrhy a to: Návrh počtu osôb určených na plnenie úloh Úradu špeciálnej prokuratúry a ich funkčné zaradenie a Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 154/2001 Z.z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry v znení zákona č. 669/2002 Z.z. , oba predložené generálnym prokurátorom. Ministerstvo spravodlivosti pod Lipšicom taktiež predkladalo vláde návrhy na zmeny v zákone o prokuratúre v roku 2005, jednalo sa však len o upravenie platových pomerov. Podľa článku Hospodárskych novín v tomto roku Lipšic presadzoval aj zvýšenie kontroly zo strany výkonnej moci prostredníctvom možnosti odvolania prokurátorov, ani tento návrh však nebol predložený na rokovanie vláde. Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
justice.sk
dôvodovej správy
Rokovania
predložené
upravenie
článku


Počet tých kontrol (v obchodných reťazcoch, pozn.) sa postupne od roku 2004, kde pôvodne bolo niekde na úrovni okolo 5 000 kontrol sme išli cez 30, lebo keď pán minister nastúpil, tak sme boli niekde medzi 30-40.

Na základe správy Národného programu kvality SR na rok 2004-2008 sme zistili, že orgány štátnej veterinárnej a potravinárskej správy vykonali v roku 2004 celkovo 34 863 kontrol. Ide o kontroly celkom, bez špecifikácie na obchodné reťazce. V čase odchodu Zsolta Simona z pozície ministra pôdoshospodárstva v roku 2006 bolo vykonaných 43 106 kontrol. V roku 2012, teda v roku nástupu Jahnátka bolo celkovo vykonaných 42 440 kontrol v 20 156 kontrolovaných potravinárskych prevádzkach. Opäť ide o kontroly celkom, bez špecifikácie na obchodné reťazce. Vo výročných spravách ÚVZ nie je počet kontrol uvedený. Z uvedených správ nevieme zistiť koľko kontrol bolo len voči obchodným reťazcom. Vzhľadom na to, že nemáme informáciu o počte kontrol výhradne v obchodných reťazcoch, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správy spravách


Krymský autonómny parlament dal vyhlásenie o zvrchovanosti Krymu, mimochodom podobné ako slovenský parlament dal v roku 92. (...) Krym zatiaľ robí len to čo sme my Slováci robili v 92. roku.

Ján Čarnogurský vyslovil podobný výrok aj v diskusii 4.3. v HN Clube . Jeho výrok sme vtedy hodnotili ako nepravdivý a rovnako ho hodnotíme aj tento krát. Krymský parlament nevyhlásil, tak ako slovenský parlament v roku 1992, zvrchovanosť , ale referendum o zvrchovanosti . Pre overovanie tohto výroku berieme do úvahy len udalosti, ktoré sa stalo do jeho vyslovenia, teda 6.3. Navyše slovenský parlament vyhlásil zvrchovanosť v situácii, kedy existovala minimálne ústna dohoda medzi najvyššími predstaviteľmi oboch častí federácii na rozdelení, čo je významným rozdielom od situácii v Ukrajine. Výrok na základe toho hodnotíme ako nepravdivý. Krym má v rámci Urajiny postavenie autonómnej republiky , ktorá má vlastný parlament. Je to jediná časť Ukrajiny, kde sú väčšinovou národnosťou etnickí Rusi, ruština je najčastejšie používaný jazyk. Po vyhnaní Viktora Janukoviča z krajiny a vymenovaní dočasnej vlády došlo na Kryme ku protestom voči tomuto vývoju situácie. Ako zhodne informujú Russia Today , ale aj západné médiá, ako napríklad Guardian , krymský parlament vyhlásil na 25. mája (spolu s prezidentskými voľbami) referendum s otázkou, resp. s vyjadrením súhlasu s vetou: „Autonómna republika Krym je nositeľom štátnej samostatnosti a je súčasťou Ukrajiny na základe dohôd a dohovorov.“ V čase, keď o tom krymský parlament rozhodoval, bola jeho budova obsadená neznámimi ozbrojencami. Denník SME 1. marca 2014 napísal: " Nový proruský premiér autonómnej republiky na ukrajinskom polostrove Krym Sergej Aksenov v sobotu oznámil, že má pod kontrolou všetky vojenské sily, políciu a ďalšie bezpečnostné služby v regióne. Velitelia, ktorí s tým nesúhlasia, by mali zo svojich postov odísť. Zároveň požiadal ruského prezidenta Vladimira Putina o pomoc pri udržiavaní mieru na Kryme." "Premiér Krymu Aksenov oznámil, že sa referendum o budúcnosti autonómnej republiky Krym presúva z 25. mája , keď sa majú konať i ukrajinské prezidentské voľby, na 30. marca . Zdôvodnil to naliehavosťou. Šéfa hlavnej proruskej strany na Krymskom polostrove Aksenova vymenoval krymský parlament za premiéra vo štvrtok 27. februára." Vo štvrtok 6.3. bolo referendum ďalej posunuté na 16. marca. V rovnaký deň Krym požiadal Ruskú federáciu o pripojenie. Ján Čarnogurský v tomto výroku opakuje informáciu zo svojho blogu , ale aj mediálnom vyhlásení pre TASR . V týchto správach hovorí, že krymský parlament vyhlásil referendum o zvrchovanosti, následne potom tvrdí, že toto vyhlásenie je v princípe už vyhlásením zvrchovanosti. O referende o "štátnej zvrchovanosti" Krymu hovorí aj agentúra SITA , nie však o akte vyhlásenia zvrchovanosti. Deklarácia o zvrchovanosti Slovenskej republiky bola prijatá 17. júla 1992. V tom čase už prebiehali jednania o rozdelení federácie. Vtedajší predsedovia víťazných politických strán v oboch častiach federácie - Vladimír Mečiar na Slovensku a Václav Klaus v Česku sa už 8. júla stretli v brnenskej Vile Tugendat a dohodli sa na rozpade. Následne bola táto ústna dohoda písomne potvrdená na rovnakom mieste 26. augusta 1992. Federácia sa následne rozpadla na konci roku 1992. Dá sa teda povedať, že už vyhlásenie zvrchovanosti Slovenskej republiky prišlo v čase, kedy existovala dohoda medzi vrcholnými predstaviteľmi oboch častí. Dátum zverejnenia analýzy: 07.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

HN Clube
autonómnej republiky
protestom
Russia Today
Guardian
Denník SME
referendum
blogu
TASR
SITA
Deklarácia
stretli


… sme členmi EÚ, sme členmi NATO, sme členmi eurozóny a potom ešte OECD a WTO, Svetová obchodná organizácia a nikto nespochybnil tu zo strany predsedovia alebo aj Veronika, ktorí tu sedíme...

Tak OĽaNO, SaS, Sme rodina ako aj strana Za ľudí deklarujú členstvo Slovenska v EÚ a Nato ako pilier zahraničnopolitickej orientácie, hoci sa v konkrétnostiach - v miere náklonnosti a hĺbke týchto spoluprác - líšia. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako ešte pravdivé. OĽaNO „Prozápadná orientácia: chceme užitočnú EÚ a funkčné NATO,” píše strana vo svojom predvolebnom programe 2020. Tvrdí, že podporuje proeurópske smerovanie krajiny, no aj eurorealizmus. Sme rodina Sme rodina vo svojom predvolebnom programe uvádza , že chcú urobit' audit členstva Slovenska v Európskej únii. „Audit (...) potrebujeme nielen kvôli tomu, aby sme vedeli jasne a na základe overených údajov povedať, čo nám členstvo v EÚ dalo a čo nám vzalo. Potrebujeme ho predovšetkým kvôli tomu, aby sme vedeli pomenovať záujmy Slovenskej republiky v EÚ….” Boris Kollár v roku 2019 uviedol , že európsky dom chcú „opraviť - nie zbúrať.” Podpredseda hnutia Milan Krajniak v roku 2016 povedal, že ak príde snaha o centralizáciu EÚ a Slovensko už nebude môcť ovplyvniť takmer nič, malo by spolok opustiť. Podobne sa vyjadril aj Kollár. Za ľudí „ ...dnes, už z pozície členského štátu, musíme zabojovať o zdravie a o prežitie EÚ a Aliancie,” píše strana vo svojom predvolebnom programe 2020. Za najväčšie problémy Únie považuje slabú dôveru v inštitúcie. Podľa strany k tomu prispieva klesajúca solidarita medzi krajinami a byrokracia v európskych inštitúciách. Predseda strany Andrej Kiska ešte ako prezident povedal , že „ projekt Európskej únie je úžasný projekt. Je to nielen projekt hospodárskeho rozvoja a solidarity, ale aj projekt slobody, voľnosti, a nezabúdajme, že aj mieru.” SaS „Strana Sloboda a Solidarita nikdy nebola a nie je za vystúpenie Slovenska z Európskej únie a predseda Richard Sulík sa osobne niekoľkokrát vyjadril proti takémuto kroku,” uviedla strana v roku 2017. Ruské noviny ju vtedy označili za politickú silu, ktorá podporuje vystúpenie Slovenska z Európskej únie. Analýza zahraničnej politiky Zahraničnopolitickú orientáciu strán Za ľudí a Sme rodina - ich postoj k EÚ - skúmali aj politológovia z Univerzity Komenského Marta Králiková, Aneta Világi a Pavol Baboš. Pri stranách Sme rodina a SaS zistili sklon k mäkkému euroskepticizmu - a teda k spochybňovaniu dnešného stavu integrácie, rušeniu niektorých inštitúcií a snahe o návrat niektorých kompetencií národným štátom. Stranu Za ľudí, naopak, výskumníci označili za stranu, ktorá má tendenciu podporovať postupnú európsku integráciu. OĽaNO politológovia presne zaradiť nevedeli . Mediálne výstupy im naznačovali mierny sklon k mäkkému EÚ-skepticizmu, volebný program však vyznieva skôr v duchu podporu EÚ.

rodina píše podporuje uvádza uviedol Podpredseda vyjadril píše prispieva povedal uviedla podporuje skúmali zistili označili nevedeli


Dokonca v našich podpisových hárkoch bol aj dátum narodenia.

Petičný hárok (.pdf) Aliancie za rodinu obsahoval okrem položiek meno a priezvisko, trvalé bydlisko, podpis aj kolonku pre vyplnenie dátumu narodenia. Výrok je pravdivý.

hárok


Preto sme kritizovali konsolidačné opatrenia, ktoré bohužiaľ nám znížili samozrejme živnostníkov, počet živnostníkov klesol len 8800 v januári pokiaľ mám dobré údaje, vyše 7 tisíc.

Denník SME priniesol 7.4.2013 správu o poklese počtu živnostníkov na Slovensku. Článok uvádza, že: "Podľa údajov ministerstva vnútra vlani v januári a februári pribudlo asi 5000 živnostníkov a z evidencie ubudlo asi 9300 ľudí." To teda znamená, že v týchto dvoch mesiacoch poklesol počet živnostníkov o 4300, a nie o vyše 7 tisíc, ako uvádza Béla Bugár. Jeho výrok je teda nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Článok


Keď sme nastupovali, tak čerpanie v rámci operačného programu, ktorý je najväčší, má vyše 3 miliardy eur, bolo na úrovni 11 %. My sme to potiahli za rok a pol, mám aj presnejšie číslá, sme to potiahli na úroveň 29 %.  A čo sa týka kontrahovania, pretože zazmluvnenie je to, čo znamená financovanie, zdedili sme 23% úroveň, teda štvrtinovú v polčase celého obdobia a odovzdávali sme 55%. Viete, aká je teraz? 60%.

Ján Figeľ neuvádza presné čísla v úrovni kontrahovania, ktoré po vláde R. Fica zdedila vláda I. Radičovej, hoci na druhej strane, uvádza správne správne čísla kontrahovania na konci vlády I. Radičovej a v súčasnosti. V prípade čerpania OPD uvádza správne číslo, ktoré zdedila vláda I. Radičovej, no na druhej strane, si J. Figeľ prilepšuje čísla čerpania ODP po roku a pol o takmer 6%. Vzhľadom na uvedené nepresnosti s cieľom vylepšiť si pozíciu, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Operačnom programe doprava

objem financií

Tlačová správa

správy

Tlačová správa

SITA


Vy ste dostali tú najvyššiu dôveru akú tu kto kedy dostal v parlamentných voľbách (politická strana, pozn.).

Politická strana SMER-SD na čele s Robertom Ficom skutočne získala v posledných parlamentných voľbách z roku 2012 doteraz najvyšší počet hlasov od občanov v modernej histórii Slovenska. Získala 44,41 percenta všetkých hlasov, čo znamená, že celkove jej vyjadrilo podporu vyše 1,1 milióna obyvateľov. To jej zabezpečilo 83 poslaneckých mandátov v NR SR.


Keď sme prijímali rozhodnutia, sme ich prijímali na základe toho, že som zvolal konzílium odborníkov, kde boli špičkoví slovenskí vedci. Spoločne sme prijímali rozhodnutia a cez covid sme sa snažili spoločne takto zápasiť.

Napriek tomu, že vláde pri boji s pandémiou radili odborníci, výsledné opatrenia, ktoré vláda na čele s Matovičom prijala, boli vo viacerých prípadoch miernejšie, než odporúčania Konzília odborníkov či Pandemickej komisie. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Počas trvania pandémie koronavírusu na Slovensku radili vláde s prijímaním opatrení prevažne dve telesá - Pandemická komisia a Konzílium odborníkov.

Pandemická komisia je dlhodobo pôsobiaci poradný orgán vlády, ktorej štatút upravuje Zákon o činnosti vlády z roku 2001. Komisia plní odbornú a poradnú činnosť s cieľom chrániť životy počas akejkoľvek epidemickej či pandemickej situácie. Štatút upravuje tiež zloženie členov komisie, medzi ktorých patria ministri, predsedovia VÚC či hlavní hygienik SR.

Oficiálne konzílium odborníkov zriadila vláda SR počas pandémie koronavírusu v januári 2022. Členmi sa stali rôzni lekárski aj nelekárski pracovníci. Neoficiálne sa však zišlo už v apríli 2020, kedy vtedajší premiér Matovič poveril exministerku zdravotníctva Andreu Kalavskú zriadením tímu odborníkov, ktorí budú vláde navrhovať opatrenia proti šíreniu koronavírusu.

Vláde s prijímaním opatrení radil aj Ústredný krízový štáb a pri prvej vlne pandémie na jar 2020 tiež Permanentný krízový štáb .

Prijímanie opatrení vládou sa zvyčajne odvíjalo od rokovania jedného z telies, najčastejšie konzília odborníkov. Matovič korektne uvádza, že kroky v boji s koronavírusom sa prijímali spoločne s lekármi a ostatnými členmi konzília.

Existuje však niekoľko prípadov, kedy vláda prijala iné opatrenia než aké navrhovalo teleso zložené z odborníkov.

Jedným z najznámejších je prípad, kedy Matovič v statuse na Facebooku oznámil , že má plán ako zvýšiť povolený počet hostí na svadbách, ktorý Pandemická komisia pôvodne navrhla na čísle 30. Po zasadnutí Ústredného krízového štábu, na ktorom sa zúčastnil aj vtedajší premiér Matovič, sa obmedzený počet hostí stanovil na 100 ľudí.

Ďalším príkladom je situácia z konca roka 2021, kedy sa rapídne zhoršovala epidemiologická situácia a konzílium navrhovalo napríklad prísne obmedzenia pohybu pre neočkovaných v čiernych okresoch. Vládou prijaté opatrenia boli miernejše a výrazne sa líšili od návrhov konzília. Jeho členovia preto vládu kritizovali.

O tom, že spolupráca odborníkov a politikov prijímajúcich opatrenia či iné rozhodnutia nebola vždy ideálna, svedčí aj ich vzájomná verejná kritika. Pri dovoze ruskej vakcíny Sputnik V na Slovensko Matovič kritizoval Štátny ústav pre kontrolu liečiv a Biomedicínske centrum Slovenskej akadémie vied. Za obe inštitúcie sa neskôr postavilo konzílium odborníkov, ktoré označilo Matovičove výroky za neadekvátne a poškodzujúce dobré meno slovenských inštitúcií v zahraničí.

Štúdia z dielne Pažitný & Kandilaki Healthcare Consulting o o priebehu pandémmie na Slovensku (. pdf ) hodnotí tento aspekt nasledovne ( s. 21 ):

„Jesenné mesiace roku 2020 boli ďalej plné chaotických rozhodnutí, ktoré neboli podložené relevantnými dôkazmi (napr. predražené plošné testovanie antigénovými testami), politici zasahovali do odborných riešení (nevídané v iných krajinách EÚ s výnimkou ČR). (...) Namiesto tvorby politiky založenej na dôkazoch sa uprednostňovali rozhodnutia, ktoré boli emocionálne a politicky riadené (už spomínané plošné testovanie, povolené svadby).“ Matovičov výrok hodnotíme ako zavádzanie. Vládou prijaté opatrenia v boji proti koronavírusu sa častokrát líšili od tých, ktoré navrhovalo konzíilum odborníkov, a boli miernejšie, čo vyústilo aj do vzájomnej kritiky medzi vedcami a Matovičom.

štatút
Zákon
zriadila
poveril
štáb
oznámil
navrhla
stanovil
navrhovalo
líšili
postavilo
pdf
s. 21


My sme navrhli sériu opatrení, napríklad prehodnotenie neadresného sociálneho systému, napríklad zrušenie nepotrebných príspevkových alebo rozpočtových organizácií. Nič z toho ste neprijali.

Pár dní potom, ako premiér Robert Fico vyzval listom opozíciu na konštruktívne návrhy zákonov, prichádza KDH so súborom opatrení, ktoré majú dopomôcť k zlepšeniu schodku štátneho rozpočtu. V septembri 2012 zas poslanecká iniciatíva KDH prináša návrh zákona o úprave príspevkov pre nezamestnaných. Ján Figeľ teda na slová premiéra reagoval pravdou.

listom správu TASR


Keď si teraz odmyslíme euroval, tak vo všetkých ekonomických otázkach sa práve my 4 opozičné strany zhodujeme, nakoniec či už zákonník práce, odvodová reforma, veď to sme robili spoločne ako koalícia.

Tvrdenie Richarda Sulíka hodnotíme s výhradou ako pravdivé. Je síce mierne prehnané tvrdiť, že 4 opozičné strany SaS, Most-Híd, SDKÚ-DS a KDH sa zhodujú vo všetkých ekonomických otázkach, je však pravdou že sú schopné napriek istým rozdielom vyrokovať kompromisné riešenia. Príkladom môže byť spomínaná reforma zákonníka práce či pripravená odvodová reforma - napriek tomu, že bola nakoniec pre pád vlády zrušená , alebo i schopnosť vypracovať a schváliť štátny rozpočet (i keď s obštrukciou skupiny "Obyčajných ľudí" o ktorých však Sulík vo svojom výroku nehovorí) v provizórnom zriadení po páde vlády.

zákonníka práce
odvodová reforma
zrušená
schváliť
SaS
SDKÚ-DS
Most-Híd
KDH


Chcem ale oceniť to, že ste (Ján Richter pozn.) dodržali ten sľub, ktorý ste mi dali v tej predchádzajúcej januárovej relácii, narážam teraz na tie neprimerané dvojtisícové pokuty za oneskorené prihlásenie zamestnanca.

Prísľub zrušenia dvojtisícovej pokuty pre zamestnávateľov za neskoré prihlásenie zamestnanca do Sociálnej poisťovne dal minister práce Ján Richter v diskusnej relácii televízie TA3 V politike dňa 15. januára. Pripomienkové konanie k návrhu novely zákona o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní, ktorá tresty za omeškanie zmierni by malo odštartovať v máji tohto roku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TA3 zákona návrh


Tieto strany (SDKÚ a HZDS, pozn.) už vôbec neexistujú.

Tento výrok Roberta Fica hovorí o politických stranách SDKÚ-DS a HZDS, ktoré podľa Fica už vôbec neexistujú. Strana HZDS skutočne bola oficiálne zrušená. SDKÚ-DS stále existuje, avšak na základe veľkého prepadu strany vo voľbách 2016 a personálnych problémov, ktoré strana zažíva, môžme Ficov výrok označiť ako pravdivý.

Stranu SDKÚ založil Mikuláš Dzurinda v roku 2000. V roku 2006 sa k nej pričlenila Demokratická strana, čím vznikol politický subjekt SDKÚ-DS. V koalícii pôsobila SDKÚ-DS vo volebných obdobiach 2002-2006 a 2010-2012. V rokoch 2006-2010 a 2012- 2016 bola SDKÚ-DS parlamentnou opozičnou stranou. V roku 2013 stranu opustili poslanci Lucia Žitňanská, Miroslav Beblavý a Magda Vášáryová. V roku 2014 sa k ním pridali najprv zakladatelia strany Ivan Mikloš a Mikuláš Dzurinda a neskôr aj ďalší poslanci. V parlamentných voľbách v roku 2016 získala SDKÚ-DS len 0,25 % , čo znamenalo, že sa nedostala do parlamentu. Oficiálna stránka SDKÚ-DS je nefunkčná, respektíve doména je na predaj. Strana o činnosti informuje prostredníctvom svojej facebookovej stránky.

SDKÚ-DS sa už dlhšie potýka s personálnymi problémami. V roku 2012 sa novým lídrom strany stal Pavol Frešo, ktorý vo funkcii vystriedal Mikuláša Dzurindu. S jeho vedením nesúhlasilo viacero straníkov, na mimoriadnom kongrese v roku 2014 sa hlasovalo aj o jeho odstúpení , avšak neúspešne. Po neúspechu vo voľbách v roku 2016 sa Frešo neuchádzal o funkciu predsedu na ďalšie volebné obdobie. Vedenie strany prisľúbilo predstaviť kandidáta na nového predsedu SDKÚ-DS ešte v tom istom roku. Avšak nový predseda nebol predstavený doteraz.

SDKÚ-DS sa pripomenula v apríli 2018, kedy sa objavila správa, že stranu vylúčili z Európskej ľudovej strany (EPP) z dôvodu neplatenia členských príspevkov.

HZDS sa začalo formovať v roku 1991. Vo vládnej koalícii pôsobilo HZDS trikrát, vo volebnom období 1992-1994, 1994-1998 a 2006-2010. Štyrikrát po sebe HZDS vo voľbách skončila ako najsilnejšia strana. Vo voľbách v roku 2010 strana nezískala dostatočný počet hlasov a nepôsobila v parlamente. To sa opakovalo aj vo voľbách v roku 2012, kedy HZDS získalo len 0,93%. V nasledujúcich voľbách táto politická strana už ani nekandidovala. V roku 2014 na sneme HZDS delegáti rozhodli o dobrovoľnom zrušení strany.

opustili
zakladatelia
ďalší
0,25 %
facebookovej
lídrom
odstúpení
neuchádzal
vylúčili
najsilnejšia
zrušení


...takže ja som presvedčený o tom, že tento zákon je protiústavný, dokonca legislatívny odbor parlamentu uviedol hneď vo svojom prvom bode, že tento zákon vypúšťa v takmer všetkých oblastiach používanie štátneho jazyka v úradnom styku. Z toho dôvodu, že štátny jazyk je uvedený v Ústave Slovenskej republiky a že výkon práv menšín podľa článku 34 odsek 3 nemôže viesť k diskriminácii ostatných, o ktorých píšu tu a tu sú dôkazy, obrátime sa na ústavný súd, aby vydal rozklad. Čo je v rozpore s ich ľudskými právami.

Čo presne hovorí Legislatívny výbor NRSR sa nám nepodarilo vyhľadať.


Veď predsa jeho prvotnou úlohou bolo skúmať a posudzovať to, ako bola manažovaná pandémia covid-19. Nie skúmať zloženie vakcín, nie skúmať to, ktoré vakcíny majú byť používané, ktoré nemajú byť používané. Na toto máme predsa množstvo odborných prípadových štúdií, množstvo. Množstvo odborníkov v tejto, v tejto problematike vyvracia to, čo Peter Kotlár ako jediný tvrdí.

Splnomocnenec vlády pre preverenie procesu riadenia a manažovania zdrojov počas pandémie covidu-19 Peter Kotlár mal na začiatku svojej pôsobnosti v kompetenciách iba preverenie hospodárenia a uplatnených opatrení počas pandémie koronavírusu na Slovensku. Úpravou štatútu v marci 2025 získal povolenie vykonať analýzu šarží vakcín, ktorú v apríli uskutočnil a publikoval. Od jeho štúdie sa odborná obec na Slovensku dištancovala a poukázala na chýbajúce dáta, nedostatočnú dokumentáciu pracovných postupov či pochybný odoborný časopis, v ktorom bola analýza publikovaná. Kotlárove tvrdenia vyvrátili aj viaceré zahraničné štúdie.

Mandát splnomocnenca vlády

Pôvodná úloha splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre preverenie procesu riadenia a manažovania zdrojov počas pandémie covidu-19, Petra Kotlára, ktorý bol do funkcie vymenovaný v januári 2024, spočívala v preverení opatrení zavedených počas pandémie koronavírusu v období rokov 2020 - 2022. Podľa štatútu ustanovujúceho túto funkciu do jeho pôsobnosti patria koordinačné úlohy zamerané na posúdenie a analyzovanie zákonnosti, hospodárnosti, účelnosti a efektivity opatrení prijatých v súvislosti s pandémiou covidu-19 v rokoch 2020 – 2022 (. pdf , s. 1-2).

Štatút jeho pôsobnosti, upravený v marci 2025, mu právomoci rozširuje, a v bode g) v 4. článku mu udeľuje povolenie vykonať analýzu šarží vakcín proti ochoreniu Covid-19 v prípade preukázania ich nežiadúcich účinkov ( .pdf , s. 3). Kotlár napokon analýzu v máji 2025 publikoval v Herald Scholarly Open Access. V štúdii tvrdí, že vo vakcínach proti koronavírusu od spoločností Pfizer a Moderna sa okrem deklarovanej mRNA nachádza aj iný genetický materiál, ktorý výrobca v ich zložení neuvádza.

Stanovisko slovenskej odbornej verejnosti ku Kotlárovej analýze

Kotlárova analýza priniesla mnoho pochybností a kriticky na ňu reagovala aj Slovenská akadémia vied (SAV). V zverejnenej publikácií sú podľa SAV nedostatočne opísané metódy, chýbajú kontroly a nie sú jasne definované vstupné množstvá materiálu. Poukazujú aj na výsledky publikácie, ktoré neboli podložené dostatočne silnými dátami.

Za problém označila SAV aj publikujúci časopis, ktorý „nespĺňa základné kritériá kvality, nie je evidovaný v uznávaných databázach, má veľmi krátke recenzné konanie a nejasný recenzný postup, nemá definované základné pravidlá prezentovania výsledkov a metodík.”

Proti Kotlárovym tvrdeniam sa ohradila aj komunita vyše 350 lekárov a farmaceutov z troch banskobystrických nemocníc.Odvolávajú sa na chýbajúcu Kotlárovu kvalifikáciu v odbore a jeho tvrdenia označili za nevedecké a urážajúce.

Zahraničné štúdie vyvracajú závery Kotlárovej štúdie

Vyvráteniu nepravdivých informácií o obsahu vakcín sa v minulosti venovali aj zahraničné štúdie. Napríkladaustrálska regulačná agentúra pre lieky Therapeutic Goods Administration (TGA) v októbri 2024 vydala stanovisko, v ktorom upozornila na závažné nedostatky viacerých analýz. V novembri 2024 zverejnila oficiálnu správu o reziduálnej DNA a endotoxínoch v mRNA vakcínach. Testovanie sa týkalo 28 šarží vakcín Comirnaty (Pfizer) a Spikevax (Moderna), ktoré boli nezávisle analyzované v laboratóriách TGA. Výsledky ukázali , že všetky testované šarže spĺňali medzinárodne uznávaný limit reziduálnej DNA do 10 ng na dávku, odporúčaný Svetovou zdravotníckou organizáciou. Podľa TGA „výrobný proces účinne odstraňuje takmer všetku východiskovú DNA a zaisťuje bezpečnú úroveň zvyškových nečistôt.“

Aktuálny článok z časopisu Japonskej vakcinologickej spoločnosti Vaccine zopakoval experimenty na zisťovanie prítomnosti DNA vo vzorkách vakcín, množstvá vyššie než povolené regulátormi však nedokázal.

Minister zdravotníctva Kamil Šaško v reakcií na zverejnenie publikácie vytvorí pracovnú skupinu zloženú zo zástupcov Úradu verejného zdravotníctva SR, Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Národného centra zdravotníckych informácií, Štátneho ústavu pre kontrolu liečiv a SAV, ktorej úlohou bude vypracovať stanovisko ku Kotlárovej zverejnenej analýze.

Pôvodná úloha
pdf
.pdf
analýzu
publikoval
nachádza
Slovenská akadémia vied
označila
ohradila
Therapeutic Goods Administration
vydala
upozornila
ukázali
článok
Japonskej vakcinologickej spoločnosti
Vaccine
vytvorí


...ak príde nejaký zahraničný investor, si založí firmu aj s pár zamestnanancami, tak za vytvorené pracovné miesto dostane niekedy 35 inokedy 40-tisic eur. Prečo by aj náš domáci nemohol? Dvakrát sme to navrhovali v parlamente (aby aj slovenské firmy mohli mať investičnú pomoc, pozn.)

O konkrétnych výškach dotácií na vytvorenie jedného pracovného miesta sa nám nepodarili nájsť informácie, čo naznačuje, že nie sú viazané konkrétnou sumou na vytvorené pracovné miesto. je teda možné, že sumy uvádzané Bugárom mali byť len príkladmi prepočtov výšky niektorého stimulu na jedno pracovné miesto. Ďalej, zo zákona o investičnej pomoci vyplýva, že sa o pomoc môže uchádzať domáca firma, ak spĺňa predpísané podmienky. Je možné, že domáce firmy ťažko splnia všetky podmienky, ale v žiadnom prípade nie sú vylúčené z procesu. Strana MOST-HÍD predkladala novelu zákona o investičnej pomoci dvakrát, raz ju predkladalo Ministerstvo vnútra obsadený nominantom MOSTU-HÍD, druhý krát predkladali novelu poslanci za MOST-HÍD z opozície v roku 2014. Keďže aj domáce firmy sa môžu uchádzať o investičné stimuly, hodnotíme výrok ako zavádzajúci. Počas vlády Ivety Radičovej bol predkladaný návrh na zmenu zákona o investičnej pomoci z roku 2007 . Novelu predkladalo Ministerstvo hospodárstva SR, ktorému v tej dobe šéfoval Zsolt Simon, podpredseda MOST-HÍD. V predkladacej správe sa píše: " Predložený návrh zákona upravuje podmienky na poskytovanie investičnej pomoci, všeobecné kritériá, ktoré musí žiadateľ o poskytnutie investičnej pomoci splniť, upravuje spôsob a postup pri schvaľovaní zmien pri poskytovaní investičnej pomoci, ako aj práva a povinnosti príjemcov pomoci a príslušných orgánov verejnej správy pri poskytovaní investičnej pomoci. " Druhýkrát predkladali (.pdf) poslanci za stranu MOST-HID novelu zákona o investičnej pomoci v auguste 2014. V p arlamentnej tlači (.rtf) v predkladacej správe predkladatelia píšu:" Považujeme pridelenie daňových úľav, ako aj ostatné formy pomoci za nesprávne, keď sa nimi nevytvárajú aj nové pracovné príležitosti. Preto je potrebné zadefinovať aj to, že v prípade mimoriadnych investícií je potrebná tvorba nových pracovných príležitostí. Z hľadiska odstránenia regionálnych rozdielov je taktiež potrebné investičnú podporu smerovať výlučne do okresov s vysokou mierou nezamestnanosti a ich pridelenie podmieniť nižšími investičnými nákladmi . Za takto nastavených podmienok aj domáci podnikatelia sa budú môcť vo väčšej miere zapojiť do rozvoja a vo väčšej miere budú tvoriť pracovné miesta. " Návrh zákona nakoniec bol stiahnutý, o novele sa nakoniec nerokovalo. Podľa aktuálneho nastavenia kritérií pre získanie investičných stimulov (ako ich uvádza na webe Slovenská agentúra pre rozvoj investícií a obchodu SARIO v sekcii Často kladené otázky ) " poskytovanie regionálnej investičnej pomoci má motivovať domácich i zahraničných investorov k realizácii významných počiatočných investícií, expanzií existujúcich podnikov a k tvorbe dlhodobo udržateľných pracovných miest. " Takže investičnú pomoc môže získať aj domáci investor, ak splní podmienky a ak mu to vláda schváli. Bugárovi a MOSTU-HID preto viac ide asi o to, aby zjednodušil získanie investičnej pomoci aj pre domáce firmy. Zároveň, o investičnú pomoc nemôžu uchádzať firmy (v súlade s európskou legislatívou), ktoré sa zaoberajú s poľnohospodárstvom, rybným hospodárstvom, uhoľným priemyslom, lodiarstvom, dopravou, výrobou, distribúciou a infraštruktúrou energie. Nenašli sme informáciu o tom, v akej výške sa poskytuje investičná pomoc pre zahraničné firmy, nemohli sme dohľadať, na aké prípady odkazuje Béla Bugár, keď hovorí o dotáciach na vytvorenie pracovného miesta. Ministerstvo hospodárstva poskytuje údaje o výške poskytnutých stimulov. Za prvej Ficovej vlády bolo dokopy poskytnutých 84 investičných stimulov v hodnote 640 493 308 eur. Radičovej vláda poskytla 12 investičných stimulov v hodnote 74 867 695 eur.Priemerná výška jedného stimulu počas Ficovej prvej vlády bola 7 624 920 eur. Priemerná výška udeleného stimulu počas vlády Radičovej bola 6 238 974 eur. Na stránkach Ministerstva hospodárstva sú podrobné zoznamy uvádzajúce výšku poskytnutej pomoci pre jednotlivé firmy a tiež predpokladaný počet vytvorených pracovných miest. Zo zoznamov sa dozvedáme, že príspevok na vytvorené pracovné mista môže ale aj nemusí byť súčasťou investičného stimulu.

investičnej pomoci
2007
predkladalo
predkladali
arlamentnej tlači
Často kladené otázky
Ministerstvo hospodárstva
Ministerstva hospodárstva


Vedecké štúdie ukazujú, že tá situácia (klimatická kríza - pozn.) je ešte horšia, ako sme si mysleli. A to zhoršovanie klimatické je dynamickejšia a rýchlejšie, ako sme očakávali.

Mnoho vedeckých štúdii prichádza so zisteniami, ktoré naznačujú, že ľudia podcenili dopady a vážnosť klimatickej krízy. V 90-tych rokoch vedci napríklad predpokladali , že arktický permafrost sa neroztopí a antarktické ľadovce označili za stabilné. Hoci priemerná teplota rástla o niečo pomalšie ako odhadovali niektoré predpovede z 90-tych rokov, vedci v tom čase nedokázali predpovedať extrémne výkyvy počasia ako mohutné dažde či suchá, ktoré sú spojené s klimatickou krízou. Podľa Svetovej meteorologickej organizácie ukončil rok 2019 najteplejšie desaťročie. Vody v oceánoch sú o 26 percent kyslejšie ako v dobe pred industrializáciou, ľady sú z roka na rok teplejšie a tohtoročné leto lámalo rekordy v Európe aj v Austrálii. Navyše, predpovede predpokladajú ďalšie zhoršenie situácie. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

podcenili predpokladali pomalšie sú Podľa predpovede


No za seba ja chcem povedať to a vyzdvihujem práve tých 30 opatrení, ktorá SaS má, lebo aj tam sa nachádza povinná predškolská výchova od 3 rokov.

Výrok je pravdivý, pretože strana Sloboda a Solidarita predstavila 30 opatrení na riešenie rómskej problematiky pod názvom Práca dospelým, vzdelanie deťom, pričom jedno z opatrení (siedme v poradí) sa týka zavedenia povinnej predškolskej výchovy pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia vo veku 3 až 6 rokov. Táto výchova sa má uskutočňovať prednostne v komunitných centrách.

30 opatrení


...sme zarazili zákonom letné prepúšťanie učiteľov, podobne ako sme vychádzali v ústrety iným požiadavkám, bolo tam navyšovanie dovoleniek pre rôzne kategórie zamestnancov v školstve, veľmi nedávne cez dve novelizácie zákonov.

Novela Zákonníka práce a zákona o pedagogických a odborných zamestnancoch, o ktorej hovoril Juraj Draxler, nadobudla účinnosť 1. marca 2015, a mala za úlohu riešiť prepúšťanie pedagogických zamestnancov na letné prázdniny. Novela tiež riešila výmeru dovolenky pre niektorých pedagogických pracovníkov. V novele Zákonníka práce účinnej od 1. 3. 2015 je v § 103 ods. 3 uvedené, že základná výmera dovolenky je najmenej osem týždňov v kalendárnom roku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Novela zákona z marca 2015 má za úlohu odstrániť situácie , v ktorých boli pedagógovia na konci školského roka prepustení, a následne na začiatku školského roka znovu zamestnaní, často v práci, kde predtým skončili . Upravuje trvanie pracovného pomeru na určitú dobu pri pedagogických zamestnancoch tak, aby sa končil vždy až 31. augusta nasledujúceho kalendárneho roku, teda na celých 12 mesiacov školského roku. Za každého pedagóga posiela Ministerstvo školstva mzdový normatív ( vyjadruje normované ročné náklady na mzdy a platy vrátane poistného a príspevku zamestnávateľa do poisťovní zamestnancov, ktorí zabezpečujú výchovno-vzdelávací proces, a zamestnancov, ktorí zabezpečujú prevádzku školy, pripadajúce na jedného žiaka, . doc , s.5). "Mnohí to potom delia ako odmeny pre tých učiteľov, ktorí na škole zostávajú,“ vyhlásil Pellegrini. Zákonom č. 14/2015 Z. z. , ktorým sa s účinnosťou od 1. marca 2015 menil a dopĺňal Zákonník práce a menili sa a dopĺňali sa ostatné zákony, menilo sa a dopĺňalo aj ustanovenie § 103 ods. 3 Zákonníka práce , ktorým je ustanovený rozsah dovolenky niektorých kategórií pedagogických zamestnancov. Uvedenou novelou Zákonníka práce sa do ustanovenia § 103 ods. 3 Zákonníka práce doplnili do zamestnancov, ktorých výmera dovolenky na kalendárny rok je najmenej osem týždňov v kalendárnom roku aj odborní zamestnanci Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Novela
situácie
skončili
doc
vyhlásil
Zákonom č.
14/2015 Z. z.
Zákonník práce
§ 103 ods. 3 Zákonníka práce
novelou Zákonníka práce
§ 103 ods. 3 Zákonníka práce


...sme zvolili formu požiadania o mimoriadnu schôdzu podpisom 30 poslancov. Tá bola znemožnená, respektíve neumožnená neschválením programu.

Je pravdou, že predsedovia strán Ľudovej platformy chceli počas 29. januárovej schôdzi prijať uznesenie o informatívnej správe o vyšetrovaní emisnej kauzy. Tento návrh bol 4. februára neschválený. Podľa oficiálnych stránok NR SR, sa predsedovia troch opozičných strán KDH, Most-Híd a SDKÚ snažili o zaradenie bodu informatívnej správy: na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky k spornému predaju emisií počas vlády Roberta Fica v rokoch 2006 - 2010 a výsledkom jej vyšetrovania dňa 31. januára 2014 . Pod tento návrh sa podpísalo 34 opozičných poslancov. Schôdza k tomuto návrhu sa uskutočnila 4. februára 2014. Januárová 29. schôdza stále prebieha. Poslanci za SMER-SD zablokovali program hneď v úvode, keď nezahlasovali za jej program. O niekoľko dní neskôr, 7. februára 2014 predložili opoziční poslanci návrh na zvolanie schôdze o vyslovení nedôvery predsedovi vlády. Pod tento návrh sa podpísalo 37 poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

snažili
31. januára 2014
návrh
Schôdza
návrh


Keď dostane človek v Rakúsku v azylovom systéme 36-tisíc eur a ešte zadarmo príplatky na lieky...

Samostatne bývajúci žiadatelia o azyl v Rakúsku dostávajú príspevky na stravu, ubytovanie, oblecenie a školu. Všetci majú zdravotné poistenie, teda aj nárok na príplatky na lieky, ak takéto príplatky z poistenia plynú. Clovek v rakúskom azylovom systéme môže teoreticky v priebehu rokov dostat až 36 tisíc eur, jedná sa však o velmi nepravdepodobnú situáciu, kedy je dlžka azylového konania neprimerane vysoká. Dankov výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

žiadatelia Reports príspevky


...sme výrazne zvýšili našu účasť vo voľbách aj keď opäť sme boli na poslednom mieste ale minimálne sme skoro zdvojnásobili tú účasť (...).

Účasť vo voľbách do EP na Slovensku sa oproti posledným eurovoľbám zvýšila takmer dvojnásobne, no Slovensko v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ ostáva v účasti na poslednom mieste. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Účasť slovenských voličov v tohtoročných voľbách do EP bola podľa údajov Štatistického úradu 22,74 % , čo je najviac v histórii eurovolieb na Slovensku. V prvých eurovoľbách, ktorých súčasťou bolo aj Slovensko, v roku 2004 prišlo voliť 16,96 % voličov, vo voľbách v roku 2009 to bolo 19,64 % a v roku 2014 sa na eurovoľbách zúčastnilo 13,05 % oprávnených voličov. Účasť občanov tak oproti minulému roku vzrástla, avšak Slovensko sa opäť medzi krajinami EÚ v účasti vo voľbách umiestnilo na poslednom mieste, pričom na prvom mieste bolo Belgicko s priemernou účasťou 88,47 %. Priemerná účasť v krajinách EÚ bola 50,97 %. V porovnaní s voľbami z roku 2014 sa účasť slovenských voličov takmer zdvojnásobila, pričom do zdvojnásobenia účasti chýbalo 3,36 % zo všetkých oprávnených voličov na Slovensku.

22,74 %
16,96 %
19,64 %
13,05 %
umiestnilo


Keď som 4. apríla pánovi ministrovi odovzdával úrad títo ľudia (obvinení z rodinkárstva, pozn.) neboli v zamestnaneckom pomere s ministerstvom ani s podriadenými organizáciami.

Vychádzajúc z článkov denníka SME a zároveň aj faktu, že sám Jahnátek nikdy nenaznačil, že by niektoré zo spomínaných osôb pracovali na MPRV SR už pred jeho nástupom, výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa článkov denníka SME ( tu , tu alebo tu ), ktorý na kauze pracoval a informoval o nej, osoby z Komjatíc resp. blízki ministra Jahnátka prišli na ministerstvo v čase keď bol ministrom pôdohospodárstva Jahnátek. V rozhovore pre denník SME skutočnosť, že tieto osoby prišli až po nástupe Jahnátka sám minister pôdohospodárstva nevylúčil. Fakt, že osoby z Komjatíc resp. blízki ministra Jahnátka prišli na ministerstvo v čase keď bol ministrom pôdohospodárstva Jahnátek, minister nevylúčil ani v samotnej relácii (prepis newton media): "Sú to ľudia, ktorých poznám. Som predsa 35 rokov v praxi, tak poznám množstvo schopných ľudí a jednoducho aj keď som bol v privátnej sfére hľadal som si vždy schopných ľudí okolo seba. ...Ale o tom, že to boli ľudia, ktorý pochádzajú z Komjatíc, to nebolo to prioritné. Tých ľudí som si predsa, tých ľudí som pozval, lebo tí ľudia robili so mnou na ministerstve hospodárstva a bol som o nich presvedčení, že sú to kvalitný ľudia, schopný ľudia a oni aj potvrdzujú, že sú odborníci na svojom mieste." Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

tu tu tu rozhovore


Jeden deň parlament odvolal doktora Čima z funkcie. My poslanci sme dostali 24 hodín na to, aby sme navrhli kandidátov. A na tretí deň sa volil nový kandidát.

V utorok 9. septembra 2014 bol schválený dodatočný bod programu 37. schôdze o odvolaní D. Čima. Tento bod navrhla podpredsedníčka parlamentu Laššáková a bol odsúhlasený Ústavnoprávnym výborom. Ten bol odvolaný , tajným hlasovaním , nasledujúci deň 10. septembra o 11:49. Poslanci dostali list od predsedu parlamentu P. Pašku v poludňajších hodinách, že do 11. septembra do 12.00 hodiny môžu navrhnúť nového kandidáta na člena súdnej rady. To znamená, že poslanci NR SR mali okolo 24 hodín na návrh nového člena Súdnej rady. Poslanci odsúhlasili návrh č. 68 zo dňa 11. septembra aby bolo hlasovanie o návrhu nového člena Súdnej rady tajné. Smer-SD zvolil nástupcu Čima, ktorým sa stal Slovinský, v poludňajších hodinách dňa 11. septembra. Je pravdou, že celý proces trval tri dni, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

navrhla
odvolaný
hlasovaním
list
návrh č. 68
zvolil


Maďarsko z technických dôvodov zastavilo reverzný tok. Poľsko posiela, ale podstatne menej, lebo nemá také kapacity technické, ako je plynovod Vojany - Užhorod.

Je pravdou, že Maďarsko zastavilo reverzný tok plynu na Ukrajinu. Poľsko, posiela menej plynu na Ukrajinu ako Slovensko. Dôvodom je fakt, že poľská kapacita je menej ako jedna pätina kapacity slovenského reverzu, ktorá by mala byť podľa verejných informácii vyťažená naplno.

Poľsko v septembri zastavilo na pár dní dodávky plynu na Ukrajinu pre zníženie dodávok plynu z Ruska skoro o 45%. Následne však reverz opätovne spustilo . Kapacita reverzu Poľska je 2,3 mld. m3

Maďarský prevádzkovateľ plynovodov FGSZ informoval, že 25. septembra o 18:00 Maďarsko zastavilo dodávky plynu na Ukrajinu, kvôli zabezpečeniu technickej rovnováhy dodávok plynu. Podľa najnovších informácii , reverzný tok Maďarsko obnoví až v januári 2015. Spoločnosť Eustream spustila 2. septembra do prevádzky plynovod Vojany - Užhorod, ktorého kapacita je 10 mld. m3, 27 mil. m3 denne. V tomto objeme má dopravovať plyn na Ukrajinu. Demagog.SK nezistil žiadne informácie o tom, že by Eustream prepravoval nižšiu ako 2. septembra stanovenú dennú normu.

zastavilo
spustilo
2,3 mld. m3
FGSZ
informácii
Eustream


Veľmi dobre sa darí aj iným populistickým hnutiam naprieč Európou. Bohužiaľ, aj v Rakúsku máme populistickú stranu ako súčasť vládnej koalície. Veľmi výrazne rastie AFD v Nemecku (...).

Preferencie strán využívajúcich populistické témy a slovník majú v dlhodobom horizonte skutočne rastúcu tendenciu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Slobodná strana Rakúska, teda FPÖ, je pravicové hnutie, ktoré spoločne s Rakúskou ľudovou stranou ÖVP tvorí v Rakúsku od decembra 2017 koalíciu . Medzi jej hlavnú agendu patrí protiimigračná politika, hovorí sa taktiež o jej prepojení na rakúsku extrémnu pravicu, proti čomu sa v Rakúsku uskutočnilo už niekoľko protestov . Podpora FPÖ sa momentálne pohybuje okolo 25%. Rovnakú podporu mali aj na jeseň 2017, no napríklad v septembri 2016 bola ich podpora až o 10pb vyššia, celkovo 35%. Odvtedy popularita strany až do augusta 2017 výrazne klesala. Od jesene 2017 až do júna 2018 má strana opäť rastúcu podporu. Alternatíva pre Nemecko, teda AfD, je v súčasnosti v Nemecku najsilnejšia opozičná strana Táto strana od októbra 2017 sedí v nemeckom parlamente po prvýkrát, je jej teda venovaná väčšia pozornosť a je ju aj viac počuť. Podľa najnovšieho prieskumu sa jej preferencie pohybujú okolo 15%. V parlamentných voľbách v roku 2017 dosiahla 12,6%-nú podporu , no v porovnaní s celým rokom 2017 a rokom 2016 , kedy sa pohybovala okolo 13%, sa toto číslo zmenilo len mierne. O rastúcich preferenciach vypovedá aj to, že kým v júni 2015 mala strana podporu približne 4-5% respondentov , za tri roky sa táto podpora ztrojnásobila. Vzostup populizmu vidno aj v iných európskych štátoch, napríklad na výsledkoch parlamentných volieb v Taliansku, kde malo pravicové Hnutie piatich hviezd podporu takmer až 33%. V Českej republike sa do Poslaneckej snemovne dostala aj populistická a protiimigračná strana SPD, teda Slobodná a priama demokracia, ktorú založil Tomio Okamura. Vo voľbách získala podporu až 10,64%, čo je vzhľadom na to, že bola založená len v roku 2015 výrazný nárast . Naopak, prehru vo voľbách utrpeli v roku 2017 populisti v Holandsku a vo Francúzsku. Napriek tomu, že holandský populista Geert Wilders nie je súčasťou vlády, jeho strana vo voľbách skončila ako druhá najsilnejšia a namiesto pôvodných 15 kresiel má dnes až 20 kresiel v parlamente. Marine Le Penová z Národného frontu v máji 2017 prehrala v prezidentských voľbách s Emmanuelom Macronom s rozdielom viac než 30% v druhom kole, no len s tesným 2-percentným rozdielom v prvom kole. Podľa posledných štatistík jej podpora v poslednom čase mierne stúpla. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

koalíciu protestov FPÖ 2016 súčasnosti prieskumu podporu 2017 2016 respondentov podporu voľbách nárast voľbách štatistík


už sme 6 mesiacov pomaly od prvej vlny, takže to (588 000 000 eur vyplatených na korona-pomoci firmám a živnostníkom - pozn.)  je veľmi malé číslo a je to asi 0,5 % nášho HDP oproti iným krajinám, kde dávalo Nemecko 8 % a niektoré krajiny ešte viac.

Výška reálne vyplatenej štátnej pomoci firmám a živnostníkom postihnutých koronakrízou je asi 0,5 percenta slovenského HDP. Koľko peňazí skutočne naliala vo forme porovnateľnej pomoci do ekonomiky nemecká vláda, nie je z verejne dostupných zdrojov známe. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako neoveriteľné. K 23. septembru Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny poslalo zamestnávateľom a živnostníkom takmer 558 miliónov eur. To sú však iba peniaze v rámci tzv. nástroja kurzarbeit, ktorý štát vypláca cez dohody o poskytovaní pomoci. Ďalšie stovky miliónov eur úrady vyplatili na tzv. pandemickom ošetrovnom či pandemických PN-kách. 15 októbra minister práce Milan Krajniak hovoril o 220 miliónoch vyplatených na týchto opatreniach (12:40). Milióny eur do ekonomiky pritiekli aj cez tzv. bankové antikorona záruky Slovak Investment Holdingu. Slovenské HDP je cca 100 miliárd eur ročne. 588 miliónov je teda asi 0,5 percenta HDP. Nemecko na jar ohlásilo záchranný balík vo výške viac ako 10 percent HDP. Koľko peňazí však do ekonomiky reálne pritieklo, nie je z verejne dostupných informácií známe. Demagóg.SK oslovil so žiadosťou o vyjadrenie aj Petra Pellegriniho, email zostal bez odpovede.

poslalo vypláca stovky vyplatili hovoril pritiekli je ohlásilo


Je prijatý alebo predložený návrh zmeny Ústavy, ktorý zavádza významné zmeny do justície.

Podľa registra zákonov NR SR je spomínaný návrh ústavného zákona v súčasnosti schválený poslancami NR SR a predsedom NR SR navrhnuty Ústavnoprávnoprávnemu výboru NR SR a Výboru NR SR pre sociálne veci s lehotou na prerokovanie 9. 5. 2014,s určením gestorského výboru,ktorým je Ústavnoprávny výbor NR SR s lehotou na prerokovanie 12. 5. 2014. Dátum doručenia návrhu ústavného zákona je 28.2.2014.

návrh riešiť


v tom zákone, ktorý je platný od 1. marca ohľadom sociálnych služieb, bol prijatý jeden, prepáčte mi použijem výraz nezmysel. A to je 50% podielu platieb klientov na ekonomicky oprávnených nárokoch.

V novele zákona o sociálnych službách sa ustanovenie, ktoré spomína Ján Richter nachádza v § 72 ods. 2 a znie nasledovne: Verejný poskytovateľ sociálnej služby určuje sumu úhrady za sociálnu službu, spôsob jej určenia a platenia úhrady zmluvou podľa § 74 v súlade so všeobecne záväzným nariadením obce alebo vyššieho územného celku, najviac vo výške ekonomicky oprávnených nákladov, ak sa v druhej vete neustanovuje inak. Sumu úhrady za sociálnu službu uvedenú v § 34 až 41 poskytovanú plnoletej fyzickej osobe obec alebo vyšší územný celok určí vo všeobecne záväznom nariadení tak, aby suma úhrady za túto sociálnu službu poskytovanú v rozsahu podľa § 15 ods. 1 bola najmenej vo výške 50 % priemerných ekonomicky oprávnených nákladov spojených s poskytovaním tejto sociálnej služby u verejných poskytovateľov sociálnej služby porovnateľného druhu a formy sociálnej služby v územnom obvode príslušnej obce alebo vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok, v prepočte na mesiac a na prijímateľa sociálnej služby, na počet hodím alebo úkonov opatrovateľskej služby. Tým nie sú dotknuté ustanovenia § 73.“.

novele zákona o sociálnych službách


...však predseda našej strany aj na sneme povedal, my si uvedomujeme svoje chyby, bolo ich, boli tie chyby, za ktoré chyby sme samozrejme niesli zodpovednosť, máme istým spôsobom zodpovednosť, niektoré neboli priamo naše, ale boli sme v koalícii...

Róbert Fico v príhovore k predvolebnému programu 2010 – 2014 na Predvolebnej konferenci 6. apríla 2010 hovoril : „Vážené dámy a páni, milí priatelia, štyri roky je doba, ktorá prináša aj ťažké chvíle, aj chyby. A urobili sme aj chyby, ale nikdy sme netvrdili, že chyby sme neurobili. Za chyby sme aj pykali a za chyby sme vyvodzovali aj prísnu zodpovednosť. Napriek tomu po štyroch rokoch vládnutia považujem SMER – sociálnu demokraciu za záruku istoty a stability v ťažkých časoch. Bezpochyby je SMER – sociálna demokracia garanciou kontinuity sociálneho vývoja a silného štátu. SMER je tu pre ľudí a je tu za Slovensko.“ Priznal to i na sneme v Ružomberku : „Smer sa musí zbaviť nálepiek, ktorému dala pravica Smer-SD sa podľa predsedu strany Roberta Fica musí zbaviť rôznych nálepiek, ktoré sa podarilo pravici na Smer nalepiť. Fico v prejave na sneme v Ružomberku priznal , že aj jeho strana spravila vo vláde niektoré chyby a musela niesť aj zodpovednosť za chyby koaličných partnerov, nikdy však neprala špinavé peniaze. “

v príhovore
priznal


V skutočnosti štrajkovalo 15 tisíc učiteľov, čo je okolo 17% učiteľov, sa celkovo zapojilo a v rámci štrajku vzniklo aj množstvo iniciatív. Napríklad iniciatíva študentov. Pridali sa vysoké školy, kde štrajkovali učitelia vysokých škôl solidárnym štrajkom. Pridali sa rodičia rôznymi aktivitami (...)

Podobné výroky sme overovali aj v minulosti. Do štrajku sa zapojili učitelia stredných, základných aj vysokých škôl. Okrem pedagógov sa zúčastnili aj rôzne iniciatívy študentov a rodičov. Podľa Iniciatívy slovenských učiteľov sa do štrajku zapojilo vyše 14 500 alebo 16,3 % pedagógov, čo je blízke uvedenému údaju, nie je však jasné, či sa jedná o skutočne štrajkujúcich učiteľov, alebo len tých, ktorí prejavili o štrajk záujem. Vládne údaje hovoria o nižších číslach, hoci neuvádzajú presný počet zapojených učiteľov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Do protestu učiteľov sa podľa UIS zapojilo 14 500 pedagógov z celkového počtu 89 000 pedagógov, čiže 16,3 %. Podľa MŠ bolo k prvému dňu štrajku (25. január 2016) " zo zdravotnej poisťovne odhlásených 6 969 učiteľov a „čísla na ďalšie dni sú menšie“ ." To by zodpovedalo 7.83 %. Tento údaj však nevyhnutne neodráža počet individuálnych osôb zapojených do štrajku. MŠ ďalej zverejnilo len podiel zatvorených škôl, ktorý sa pohyboval medzi 2,03 a 2,66 % , neuviedlo však, koľko bolo zapojených učiteľov. Do protestov sa zapojili aj Iniciatívy rodičov, učiteľov aj študentov. Pridali sa taktiež pedagógovia z 15 vysokých škôl , na znak solidarity s kolegami z stredných, základných a materských škôl. Podľa vyhlásenia: " Zámerom učiteľov nie je školy zatvoriť, ale schádzať sa s kolegami a študentami a o školstve diskutovať ." Štrajk podporilo aj viacero študentských iniciatív a združení rodičov , vrátane zahraničných študentov . Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

overovali
14 500
89 000
bolo
2,03
2,66 %
vysokých škôl
podporilo
rodičov
zahraničných študentov


Ste dali (vláda, pozn.) teraz desiatim tým podnikom 120 miliónov eur.

Vláda SR (bod 18 - 27) 10. októbra 2012 schválila celkovo 10 návrhov z dielne Ministerstva hospodárstva SR na poskytnutie daňovej pomoci desiatim podnikom. Výška daňovej úľavy pre jeden podnik siaha od 2,6 po 27,5 mil . € (.pdf), celkovo vláda schválila daňové úľavy vo výške 121,19 mil. €. Cieľom investičnej pomoci je rozšírenie existujúceho závodu, nákup a inštalácia nových zariadení, podmienkou pre získanie investičnej pomoci bolo udržanie pracovných miest.

Vláda SR
schválila
poskytnutie
2,6
27,5 mil


V lehote určenej zákonom, vláda v roku 2016 schváli akčné plány pre všetky najmenej rozvinuté okresy.

V priebehu roka 2016 sa konalo viacero výjazdových rokovaní vlády, kde sa schvaľovali akčné plány pre tie slovenské okresy, v ktorých je evidovaný nízky hospodársky rozvoj a vysoká miera nezamestnanosti. V Zákone o podpore najmenej rozvinutých okresov je stanovená lehota pre prijatie akčných plánov, rovnako ako podmienky, ktoré stanovujú kedy je okres nerozvinutý. Sľub vládnej koalície z tohto dôvodu posudzujeme ako pravdivý. Zákon o podpore najmenej rozvinutých okresov č. 336/2015 Z.z. často nazývaný aj "špeciálny zákon" vstúpil do platnosti 11. novembra 2015 a účinnosť nadobudol 15. decembra 2015. Podľa tohto zákona vedie Ústredie práce zoznam najmenej rozvinutých okresov, pričom základným kritériom podľa ktorého okres spadá do kategórie najmenej rozvinutých je miera evidovanej nezamestnanosti a to ak deväť kalendárnych štvrťrokov počas predchádzajúcich dvanástich bola nezamestnanosť o 1,6-násobok vyššia ako miera priemernej evidovanej nezamestnanosti na Slovensku. V decembri 2016 dosiahla miera evidovanej nezamestnanosti na Slovensku 8,76%. NRO dosahujú nezamestnanosť takmer 20%, štyri okresy dosiahli na konci uplynulého roka dokonca nezamestnanosť nad 20% - Rimavská Sobota (24,58%), Revúca (22,6%), Rožňava (20,93%) a Kežmarok (20,53%). V súčasnosti spadá do tejto kategórie 12 okresov z troch krajov. V Košickom kraji ide o okresy Rožňava, Sobrance a Trebišov, v Prešovskom kraji sú to okresy Kežmarok, Sabinov, Svidník a Vranov n. Topľou. Najviac najmenej rozvinutých okresov je evidovaných v Banskobystrickom kraji - Lučenec, Poltár, Revúca, Rimavská Sobota a Veľký Krtíš. Podľa posledných informácií z marca 2017 vláda rokovala o tom, žeby sa mohol zoznam NRO rozšíriť rozšíriť o ďalších päť okresov - Košice-okolie, Gelnica, Medzilaborce, Bardejov a Snina. Do tohto zoznamu by sa mohli okresy dostať po úprave (znížení) koeficientu vykazovanej nezamestnanosti. Záväzkom je vypracovať do 20. septembra 2017 návrh na novelu zákona, ktorá by mala byť účinná od roku 2018. V spomínanom zákone sa tiež nachádza termín akčný plán , ktorý predstavuje záväzný dokument, ktorý schvaľuje vláda SR a jeho cieľom je znížiť mieru nezamestnanosti v okrese, vytvoriť priestor pre udržateľné pracovné miesta a podporiť hospodársky rast a rozvoj daného okresu. Podľa tohto zákona vypracovanie a plnenie akčného plánu zabezpečuje Úrad vlády SR, vypracováva sa spravidla na obdobie na piatich rokov a Úrad vlády je povinný predložiť návrh akčného plánu na schválenie vláde do deviatich mesiacov od zapísania okresu do zoznamu najmenej rozvinutých okresov. Finančná podpora smerujúca do týchto okresov je podľa Usmernenia k príprave akčného plánu ( .pdf , str. 3) pochádza z regionálnych príspevkov zo štátneho rozpočtu, no primárne je to najmä z Európskych štrukturálnych a investičných fondov. Každý akčný plán pre daný okres je špecifický , keďže jednotlivé okresy majú síce problémy podobnej povahy no príčiny hospodárskeho zaostávania sú rozdielne. Ako prvým bol 10. februára 2016 vládou SR schválený akčný plán rozvoja okresu Kežmarok ( .pdf ). So schvaľovaním akčných plánov súviseli výjazdové rokovania vlády, ktoré sa uskutočnili vždy v okresnom meste, ktorého akčný plán sa schvaľoval. 23. júna 2016 sa uskutočnilo výjazdové rokovanie vlády v Lučenci, kde bol schválený akčný plán rozvoja okresu Lučenec ( .pdf ). Na druhý deň sa akčný plán ( .pdf ) schválil na výjazdovom rokovaní v Rimavskej Sobote. V auguste 2016 došlo k výjazdovým rokovaniam a ku schváleniu akčných plánov okresov Sabinov ( .pdf ), Sobrance ( .pdf ), Trebišov ( .pdf ), Vranov n. Topľou ( .pdf) a Svidník ( .pdf ). V mesiaci september sa konali rokovania, kde na výjazdoch boli prijaté akčné plány rozvoja okresov Poltár ( .pdf ), Veľký Krtíš ( .pdf ), Revúca ( .pdf ) a Rožňava ( .pdf ). Predtým sa podporou regiónov primárne zaoberal len Zákon č. 539/2008 Z.z. o podpore regionálneho rozvoja. Tento zákon prijala ešte I. Ficova vláda v roku 2008, účinnosť nadobudol v januári 2009 a stanovuje podmienky a ciele regionálneho rozvoja a upravuje pôsobnosť orgánov štátnej správy, VÚC a obcí. Návrh na podporu a pomoc okresom s vysokou nezamestnanosťou predstavila Ficova vláda v máji 2015 ako súčasť opatrení sociálneho balíčka . Druhý sociálny balíček bol spustený v auguste 2015, návrh Zákona o podpore NRO bol do parlamentu doručený v septembri a schválený v novembri 2015. Zákon bol teda prijatý ešte pred marcovými voľbami v roku 2016 a po voľbách sa nová vláda zaviazala pokračovať vo vytváraní akčných plánov. <script type="text/javascript">if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["U1hpa"]={},window.datawrapper["U1hpa"].embedDeltas={"100":523,"200":471,"300":419,"400":393,"500":393,"600":393,"700":367,"800":367,"900":367,"1000":367},window.datawrapper["U1hpa"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-U1hpa"),window.datawrapper["U1hpa"].iframe.style.height=window.datawrapper["U1hpa"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["U1hpa"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("U1hpa"==b)window.datawrapper["U1hpa"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"});</script> Dátum zverejnenia analýzy: 02.04.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákone
Zákon
dosiahla
rokovala
Záväzkom
akčný plán
.pdf
špecifický
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf)
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
.pdf
Zákon
sociálneho balíčka
spustený


Môžeme presídliť ľudí, ktorí sú priamo ohrození, zo Sýrie do jednotlivých krajín. Británia to robí. A Británia je takisto krajina, ktorá je proti relokačným, trvalému mechanizmu.

Od začiatku vojny v Sýrii požiadalo o azyl vo Veľkej Británii viac ako 25000 Sýrčanov. 5000 z nich bol azyl udelený, pričom od marca 2014 uskutočnila relokáciu 216 Sýrčanov v rámci programu Vulnerable Persons Relocation . Ide o poskytnutie 5-ročnej humanitárnej ochrany , ktorá im zabezpečí rovnaké kľúčové práva a benefity ako utečencom (právo na prácu, oprávnenie poberať sociálne dávky, prístup k vzdelaniu a zdravotníctvu,...). Po vypršaní ochrany môžu požiadať o trvalý pobyt . V septembri 2015 sa Veľká Británia rozhodla participovať na prerozdelení migrantov, keď sa rozhodla prijať 20,000 ľudí priamo zo Sýrie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

požiadalo
Vulnerable Persons Relocation
ochrany
trvalý pobyt
participovať


Druhá vec je odpolitizovanie napr. okresných úradov alebo ja by som chcela, aby toto bola posledná vláda, kde v štátnych podnikoch dostávame politických nominantov.

Aj počas vlády 2016 - 2020, teda koalície Smeru, Mosta-Híd a SNS, boli obsadzované štátne podniky straníckymi nominantmi - a to napriek tomu, podľa uznesenia vlády z roku 2011 by to tak byť nemalo. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivé. Nominantov priznala SNS počas krízy cien energií v roku 2017. „ Naši nominanti sa dostali do niektorých pozícií až po nešťastných regulačných konaniach,“ povedal vtedy Andrej Danko. „Nejaký matematický (kľúč) tam nebude. Skôr tam išlo o to, že ak sa tie nominácie robili, skôr sa mohli prihlásiť do nejakých výberových konaní. Vedeli, že výberové konanie bude, tak sa prihlásili a tam si potom už urobili výber,“ vysvetľoval rozdelenie postov medzi strany Jaroslav Paška (SNS). Na spolitizovanie vedenia štátnych firiem v období 2002 - 2012 upozorňovala analýza Transparency International Slovensko. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivé.

podľa priznala vysvetľoval analýza


No, ja som napísal jasné stanovisko a dokázal som to aj na základe historických faktov, keďže som historik, archeológ, medievalista,...

Životopis Doc. PhDr. Dušana Čaploviča, DrSc. hovorí, že jeho vzdelávanie pribiehalo v archeologickom ústave AV, pričom podľa výberu z jeho diel je možné usudzovať, že sa venoval najmä stredoveku.

Životopis diel


Ale pani poslankyňa, nie je to tam teraz v Ústave, tom návrhu. (návrh, že previerky sudcov má robiť Súdna rada)

Je pravdou, že návrh ústavných zmien, ktorý prešiel do druhého čítania v parlamente, oproti pôvodnému návrhu už neobsahuje článok o povinnosti Súdnej rady rozhodnúť o sudcovskej spôsobilosti (článok 154d v pôvodnom návrhu predloženom vládou SR).

návrh návrhu


...na budúci rok rátame s navýšením mzdového odmeňovania o 212 miliónov eur, 131 miliónov eur znamená záväzok, krytie záväzku z memoranda, to je navýšenie platov všetkých zamestnancov verejnej správy o 4% do taríf a 2% posledné 4 mesiace v roku 2018, je to vlastne kópia toho, čo sa udialo v tomto roku a 80 miliónov eur znamená dofinancovanie zvýšenia tarifných miezd našich pedagogických pracovníkov...

Predkladacia správa návrhu rozpočtu verejnej správy pre roky 2018 - 2020 ( .pdf s. 3) opisuje vyčlenenie prostriedkov na zvýšenie platov zamestnancov a pedagogických zamestnancov tak, ako spomína minister Kažimír. Memorandum sa netýka pedagogických a odborných zamestnancov, a tak sa netýka všetkých zamestnancov verejnej správy. Výrok aj napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
.pdf
podpísali
navýšeniu
doložke vplyvov


...Naopak. Je ich ešte viac (počet zamestnancov v ústredných orgánoch štátnej správy, pozn.)...

Podľa Štatistického úradu v roku 2010 bola zamestnanosť vo verejnej správe 188,2 tisíc zamestnancov a v prvom kvartáli roku 2007 bola 159,3 tisíc z čoho vyplýva, že zamestnanosť o 20% neznížili, naopak, ako správne hovorí J. Brocka zamestnanosť sa zvýšila.


V prvom rade sa vlastne stratil rok času. Zastavili ste program revitalizácie krajiny, ktorý bol za našej vlády Ivety Radičovej veľmi úspešný. Tam našlo prácu 7 alebo 8 tisíc ľudí.

Je pravdou, že približne pred rokom minister životného prostredia zrušil projekt revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR. V roku 2011 si prostredníctvom tohoto projektu našlo sezónnu prácu takmer 8 tisíc ľudí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa sumárnej správy hodnotiacej program revitalizácie krajiny za rok 2011, sa v roku 2011 zapojilo prostredníctvom dvoch realizačných projektov do programu 480 obcí pričom bolo počas ich realizácie vytvorených 7700 sezónnych pracovných miest. Ministerstvo životného prostredia pod vedení Petra Žiga zrušilo program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR 29. júna 2012. Ide teda približne rok od zrušenia. TASR , 29. júna 2012: " Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR, ktorý mal predstavovať nový prístup k protipovodňovým opatreniam zavedeným za bývalého kabinetu, zrušia. Program bude zrušený na úrovni Úradu vlády SR a celý manažment protipovodňových opatrení a opatrenia týkajúce sa povodní bude v budúcnosti zastrešovať už len Ministerstvo životného prostredia SR," povedal v rozhovore pre TASR jeho šéf Peter Žiga (Smer-SD). Myslí si, že keby sa 40-miliónov eur preinvestovaných v programe využilo inak, priniesli by väčší úžitok." Dátum zverejnenia analýzy: 03.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

správy TASR


Úrad pre verejné obstarávanie vám môže dať pokutu až do výšky 200 tis. eur. (za podporu regionálnych výrobcov, pozn.)

Marian Kotleba tu hovorí o sankciách, ktoré hrozia verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi v prípade porušenia predpisov Zákona o verejnom obstarávaní. Znenie zákona hovorí v prípade porušenia princípu rovnakého zaobchádzania o pokute vo výške od 500 do 30 000 eur. Výrok je preto nepravdivý. Súčasné znenie Zákona o verejnom obstarávaní (ZVO) je postavené na piatich hlavných princípoch: rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie hospodárskych subjektov, transparentnosti, proporcionality, a hospodárnosti a efektívnosti. Podľa §10 zákona č. 343/2015 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov platí nasledovné: (2) Verejný obstarávateľ a obstarávateľ musia dodržať princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie hospodárskych subjektov, princíp transparentnosti, princíp proporcionality a princíp hospodárnosti a efektívnosti. (3) Príprava a zadávanie zákaziek, koncesií a súťaže návrhov sa nesmú realizovať so zámerom nedovoleného uplatnenia výnimky z tohto zákona alebo narušenia hospodárskej súťaže bezdôvodným zvýhodnením alebo znevýhodnením určitých hospodárskych subjektov. (4) Voči hospodárskym subjektom z členských štátov sa uplatnia rovnako výhodné podmienky pri zadávaní zákaziek a zadávaní koncesií ako tie, ktoré sa uplatnia voči hospodárskym subjektom z tretích štátov pri vykonávaní Dohody o vládnom obstarávaní alebo inej medzinárodnej zmluvy, ktorou je Európska únia viazaná. O sankciách plynúcich z porušenia ZVO hovoril poslanec NR SR za ĽSNS a riaditeľ úradu BBSK Milan Uhrík práve 19. septembra 2017. "Do podmienok na vykonanie verejného obstarávania sme si dali takú klauzulku, že žiadame, aby tie mliečne produkty boli vyrobené na Slovensku" ( 1:50 ). V náväznosti na to, podľa slov Uhríka, dostal Banskobystrický kraj od ÚVO upozornenie, že v prípade neodstránenia danej klauzuly hrozí kraju pokuta až vo výške 200 tisíc eur. Podľa §182 ZVO Správne delikty ukladá pokuty za porušenie zákona ÚVO. Výška pokút je určená v závislosti na tom, ktorý bod zákona bol porušený. Pokuty sa môžu viazať na zmluvnú cenu (5 %), v iných prípadoch môže ÚVO uložit pokutu vo výške od 500 do 30 000 eur. O tom, ako sa postupuje v prípade uloženia pokút za viaceré porušenia sa píše v bode 4: " Pri ukladaní pokuty podľa odsekov 2 a 3 úrad prihliada najmä na povahu, závažnosť, spôsob a následky porušenia povinnosti. Ak sa verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ v jednom verejnom obstarávaní dopustí viacerých správnych deliktov, úrad uloží pokutu len za ten správny delikt, za ktorý možno uložiť najvyššiu pokutu; tým nie je dotknuté uloženie pokuty podľa odseku 2 písm. b). " Demagog.SK požiadal o vyjadrenie o výške sankcií Úrad pre verejné obstarávanie. Obrdžali sme nasledujúcu odpoveď: "V prípade priamej podpory regionálnych výrobcov (teda priamym zadaním zákazky konkrétnemu dodávateľovi) by išlo o porušenie základných princípov zákona o verejnom obstarávaní, uvedených § 10 ods. 2, resp. 3 zákona o verejnom obstarávaní (princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie hospodárskych subjektov či princíp transparentnosti) a o správny delikt podľa § 182 ods. 2 písm. aa) zákona o verejnom obstarávaní, za čo hrozí verejnému obstarávateľovi/obstarávateľovi uloženie pokuty vo výške od 500 do 30 000 eur. " Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

343/2015 Z. z.
1:50
§182 ZVO Správne delikty


Rada pre rozpočtovú zodpovednosť a ta jasne teda aj kritizovala túto oblasť tiež, to znamená, týchto jednorázových príjmov a tiež povedala, že to konsolidačné úsilie, respektíve aby to bolo jasnejšie, to znižovanie deficitu už nie je také ambiciózne ako pôvodne mala naplánované vláda.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť hodnotila návrh rozpočtu na rok 2014-2016. I. Švejna správne uvádza, že Rada pre rozpočtovú zodpovednosť kritizovala jednorázové opatrenia a menšiu ambicióznosť konsolidačného úsilia v návrhu rozpočtu na roky 2014-2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Hodnotenie uvádza (.pdf, s. 6 a 15): " Návrh rozpočtu na rok 2014 zhoršuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Je postavený najmä na jednorazových a dočasných opatreniach, ktorých vplyv v strednodobom horizonte pominie a bude potrebné ich nahradiť štrukturálnymi opatreniami. V porovnaní so schváleným Rozpočtom verejnej správy na roky 2013 až 2015 sú stanovené ciele menej ambiciózne . V roku 2014 sa predpokladá deficit vyšší o 0,4 % HDP a v roku 2015 až o 0,6 % HDP. Ciele sú horšie aj v porovnaní s návrhom východísk rozpočtu na roky 2014-2016 a vládou schváleným Programom stability SR na roky 2013-2016 , ktorý bol tiež predložený Európskej komisii. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Hodnotenie


s pánom Sulíkom, vzhľadom na to, aké raňajky absolvoval s pánom Kočnerom...

Maroš Šefčovič sa v tomto výroku odvoláva na video , ktoré zaznamenáva rozhovor predsedu SaS Richarda Sulíka s podnikateľom Mariánom Kočnerom. Video bolo zverejnené v súvislosti s kauzou Sasanka a Richard Sulík sa priznal k tomu, že k tomuto rozhovoru v Kočnerovom dome skutočne došlo a rozhovor bol zaznamenaný bez jeho vedomia. Zo zverejného prepisu SMS správ vyplýva, že Kočner pozýval Sulíka k sebe na raňajky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Sulík sa k videu vyjadril nasledovne: „ Išlo o súkromný rozhovor v dome pána Kočnera a toto video bolo nakrútené ilegálne a bez môjho vedomia. Nekonal som so zlým úmyslom, ale uvedomujem si, že stretávať sa s sním bola veľká chyba. Jediné, o čo mi išlo, bolo zistiť, kto sú zradcovia v koalícii. Pokúšal som sa získať tieto informácie, ale ukázalo sa, že ako tajný agent by som kariéru nespravil. Namiesto toho som sa stal súčasťou vykonštruovaného príbehu. “ Prvá časť dokumentu Sasanka obsahujúca prepis SMS komunikácie medzi Sulíkom a Kočnerom sa dostala na verejnosť v noci zo štvrtka 26. januára na piatok 27.januára. 27. januára 2012 Sulík na tlačovej besede uviedol, že sa s Kočnerom spoznal v roku 2006 a bol preňho zdrojom informácií z politického prostredia. O jeho stretnutiach informoval aj vtedajšiu premiérku Ivetu Radičovú, ktorá podľa vyjadrenia svojej hovorkyne Sulíka upozornila, „ že ako predseda NR by nemal mať kontakty tohto typu." Časť prepisu SMS správ : 24.10.2010 09:10:19 Sulík : Ranajky zajtra? 09:15:43 Kočner : Ok. Len sa neda u mna ranajkovat lebo prerabam dom. T.j., kedze nemame kuchynu, tak mozem poskytnut len napoje. Daj cas 09:16:45 Sulík : To je ok. Pridem o 8.00

video
Sasanka
prepisu
vyjadril
tlačovej besede
vyjadrenia
prepisu SMS správ


Ja som a naša strana je proti zvyšovaniu DPH. Ja som nikdy, z mojich úst to nebolo nikdy počuť a ja som proti zvyšovaniu akýchkoľvek daní.

Výrok Ivana Švejnu hodnotíme ako pravdivý, pretože vo svojich vyhláseniach je konzistentný a hovorí, že je proti zvyšovaniu akýchkoľvek daní, pokým nebude ušetrených viac peňazí na výdavkovej strane. Strana Most-Híd vyjadrila nesúhlas so zvyšovaním daní na tlačovej besede. Predseda strany Béla Bugár sa pred predčasnými voľbami vyjadril, že dane by sa mohli zvyšovať až keď to nepovedie k vyšším daňovým únikom. 17. januára 2012 mal Ivan Švejna tlačovú besedu o hospodárskej politike strany Most-Híd, kde deklaroval: „Sme za zachovanie rovnej dane a sme proti zvyšovaniu priamych a nepriamych daní. “ Vo svojom blogu Ivan Švejna píše: "Mojou najväčšou výhradou voči akýkoľvek návrhom na zvyšovanie daní je fakt, že sa ešte nevyčerpali všetky možnosti na strane výdavkov štátu. Prečo najprv nediskutujeme o tom, kde všade sa dá ušetriť?" Takisto na stránke MOST-HÍD sa objavujú informácie, že strana nesúhlasí so zvyšovaním dane. Na tlačovej besede z 1. júna 2012, čerpá Ivan Švejna a László Solymos z materiálu " Balíček neistoty "(.pdf, s.1) kde vraví: "Strana Most-Híd nemôže súhlasiť: - S princípom, že väčšina konsolidácie prebehne na strane príjmov (t.j. zavedením nových daní a zvýšením existujúcich daní), a nie na strane výdavkov (obmedzenie verejných výdavkov). - So zrušením rovnej dane z príjmu a so zvyšovaním daní z príjmu (v prípade právnických i fyzických osôb). - So zvýšením daňového a odvodového zaťaženia živnostníkov (SZČO) a dohodárov bez komplexnej odvodovej reformy (napr. akú plánovala bývalá vláda). - S opätovným zavedením už raz zrušeného dvojitého zdanenia (napr. zavedenie daní z dedičstva, darovania, dividend a pod.). - S rôznymi špeciálnymi daňami a odvodmi na vybrané odvetvia" Most-Híd vo svojom programe (.pdf, s.6) hovorí: "podpora prehľadného daňového systému a rovnej dane z príjmu s cieľom jej zníženia na 17 percent v prípade priaznivých makroekonomických podmienok" Na druhej strane predseda Most-Híd pár dní pred predčasnými voľbami 4. marca 2012 povedal : " Ak sa dá zabezpečiť, že zvyšovanie daní nepovedie k vyšším daňovým únikom, Most-Híd s takýmto krokom nemá problém." Dátum zverejnenia analýzy: 15.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

tlačovú besedu
blogu
Balíček neistoty
programe
povedal


No a v tejto zostave (Nitriansky samosprávny kraj, pozn.) KDH nominovalo 15 kandidátov na poslancov a získalo 13 mandátov včera v sobotu, z 15 navrhovaných 13 z tej 32 je KDH.

Podľa oficiálnej stránky KDH, strana naozaj nominovala v Nitrianskom samosprávnom kraji 15 kandidátov na poslancov. KDH vytvorila koalíciu spolu so stranou SMER-SD. Figeľ správne uvádza aj počet kandidátov na poslanca v NSK, ktorí mandát získali ( 13 ) a taktiež údaj o celkovom počte získaných mandátov pre koalíciu SMER-SD a KDH (SMER-SD 19 poslancov, KDH 13 poslancov, spolu 32). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

kandidátov počet 13


Pretože vy tam máte napísané (v programe strany ĽSNS, pozn.), že zavedieme jasné pravidlá na kontrolu obsahu vysielania súkromných médií

V predvolebnom programe (.pdf) strany Ľudová strana Naše Slovensko sa skutočne nachádza pod siedmym bodom zmienka i o kontrole obsahu vysielania súkromných médií. (str. 3): " Finančne aj legislatívne podporíme pôvodnú slovenskú filmovú aj umeleckú tvorbu. Zavedieme jasné pravidlá na kontrolu obsahu vysielania súkromných médií. Národno štátne záujmy Slovenskej republiky povýšime nad záujmy lobis ckých a finančných skupín. "

programe


(...)  my máme za predsedu komisie, Európskej komisie človeka, ktorý takmer dva roky je vyšetrovaný kvôli tomu, že on vybudoval v Luxembursku daňový raj. (...) 1,5 roka ho vyšetrujú,symbolicky vyšetrujú poslanci európskeho parlamentu.

V roku 2014 sa na základe uniknutých dokumentov objavili obvinenia, že súčasný predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker počas svojej vlády v Luxembursku dopomohol v tejto krajine k vytvoreniu daňového raja. Prešetrovanie tejto kauzy nie je dodnes ukončené a podieľa sa na ňom aj samotný Európsky parlament. Samotná osoba Junckera bola pravdepodobne prešetrovaná hlavne v súvislosti s dokumentami, s ktorými prišiel do styku a týkali sa daňových úľav. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Juncker
miliardy
odmietol
hlasovanie
roku 2015
prešetroval
vyjadroval
Telegraph


Nám rastie veľmi silne zadlženosť a to je potrebné riešiť, treba konsolidovať verejné financie od roku 2022 ako odporúča Rada pre rozpočtovú zodpovednosť.

Zadlženosť od roku 2019 narástla,no nielen na Slovensku. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odporúča od budúceho roka konsolidáciu verejných financií. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako pravdivé. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) začiatkom septembra informovala o stave dlhodobej udržateľnosti verejných financií Slovenska odvolávajúc sa aj na údaje Eurostatu z konca roka 2020. Hrubý dlh vtedy tvoril 60,6% HDP, čo je o 12,4 percentuálneho bodu viac, než v roku 2019. RRZ predpokladá stabilizovanie tohto dlhu na 60,5 % HDP v roku 2024, čo je však stále nad horným limitom dlhovej brzdy (s. 7). Vo svojich odporúčaniach z júna 2021 RRZ odhaduje , že od roku 2022 do roku 2024 čaká slovenskú ekonomiku oživenie hraničiace s prehriatím, a preto odporúča zaviesť konsolidačné opatrenia práve od roku 2022. Ministerstvo v reakcii na toto odporúčanie uvádza , že tento postup by v roku 2022 nemal procesno-právnu oporu, a tak konsolidáciu verejných financií plánuje až na rok 2023. Odvoláva sa na odporúčania medzinárodných inštitúcií a Program stability s plánom realizovať neutrálnu fiškálnu politiku (s. 2-3).

informovala predpokladá odhaduje uvádza


My vieme garantovať len minimálnu mzdu a tá ide stále hore.

Podľa údajov Eurostat je pravda, že minimálna mzda každý rok v priemere rastie. Od 1. januára 2015 stúpne minimálne mzda na Slovensku o 28 eur (8 %). Podľa Eurostat (údaje k 1. januáru daného roka) minimálna mzda nominálne rastie každý rok. Keďže minimálna mzda sa môže meniť aj v inom čase ako od januára daného roka, uvádzame aj vývoj minimálnej mzdy polročne. V tomto prípade minimálna mzda klesla len v dvoch štvrťrokoch za 2. vlády Mikuláša Dzurindu a raz ja 1. vlády R. Fica. Platí však, že v priemere za rok minimálna mzda rastie každý rok. Dáta sú z Eurostat . Dátum zverejnenia analýzy: 15.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stúpne Eurostat Eurostat


Máme tu nové inovatívne, moderné lieky, tu sa 10 rokov naši pacienti  neboli schopní dostať k novým, moderným liekom a dožadovali sa zdravotných poisťovní na výnimky.

Keď rezortu zdravotníctva šéfoval Tomáš Drucker, zvýšil sa počet moderných onkologických liekov, ktoré sú pre pacientov dostupné zo zdravotného poistenia. Slovenský pacient má však prístup k väčšine takýchto liekov stále obmedzený - stále sa k nim nevie dostať. Tvrdenie Tomáša Druckera je pravdou - no nie celou pravdou, preto ho hodnotíme ako zavádzajúce. Tomáš Drucker bol ministrom zdravotníctva od marca 2016 do marca 2018. Novela zákona zaviedla od januára 2018 zmenu v prístupe pacientov k moderným liekom. Dovtedy museli žiadať poisťovne o výnimky, ktoré neboli vždy schválené. Po novom mala byť väčšina moderných liekov dostupná pre pacientov z verejného zdravotného poistenia. Materiál Asociácie inovatívneho farmaceutického priemyslu z roku 2019 však upozorňuje na to, že zo 75 moderných onkologických liekov registrovaných na Európskej medicínskej agentúre je na Slovensku z poistenia štandardne hradených iba 25. 65 percent inovatívnych liekov podľa AIFP pre pacientov bežne dostupná nie je. Slovensko je v porovnaní s krajinami regiónu na chvoste rebríčka.

bol zaviedla upozorňuje


...teda, ak malo Slovensko za prvé 3 mesiace tohto roku hospodársky rast 4,6 %, a to nie je prognóza, to už hovorím o reálnom hospodárskom raste za prvé tri mesiace, ak je perspektíva, ktorú hovorí OECD aj Európska komisia, že budeme mať najvyšší hospodársky rast, absolútne, suverénne najvyšší hospodársky rast v rámci celej Európskej únie, tak je to len a len vďaka obrovským investíciam takéhoto typu.

Síce je pravda, že rast HDP Slovenska za prvý kvartál (nie 3 mesiace!) v medziročnom porovnaní je 4,6%, avšak jedná sa o „prvý odhad“ Eurostatu ako aj Štatistického úradu SR a nie o oficiálne a definitívne čísla.

Eurostatu
Štatistického úradu


...a z tohto dôvodu na tejto koaličnej rade, na ktorej som bol, tak sme sa dohodli na tom, že čo sa týka zdravotných odvodov, vytvoríme pracovnú odbornú skupinu, na ktorej najskôr si to preberieme a až potom, keď budú nejaké závery z tejto odbornej skupiny, tak to pôjde na koaličnú radu. Takže my sme neprijali nič odborného čo sa týka napríklad zdravotných odvodov.

Po rokovaní koaličnej rady 31. augusta 2010 bola skutočne ustanovená odborná komisia, ktorá mala posúdiť úpravu daní a odvodov, v rámci ktorej dôjde aj ku zmene zdravotných odvodov. Na tlačovej konferencii po rokovaní koaličnej rady 11. januára 2011 premiérka Radičová existenciu odbornej skupiny nespomínala. Zmienila sa však o tom, že odborníci budú ešte na návrhu ministerstva financií o zmene v daniach a odvodoch pracovať a koaličná rada sa opäť stretne, keď budú známe ich závery. Z jej vyjadrenia vyplýva, že zmeny v zdravotných odvodoch úzko súvisia so zmenami v iných odvodoch.

koaličnej rady
Na tlačovej konferencii


My sa tu nebavíme o tom, že úplne všetko by bolo v nedeľu zavreté. Tam ide vlastne o ten princíp, ktorý je blízky a bežný v Rakúsku, v Nemecku, že vlastne tie obchody, ktoré predávajú tovary, by boli zavreté, ale služby ako ja neviem kaviarne, kiná, čokoľvek ďalšie by bolo otvorené. Rovnako by mohli mať otvorené aj naďalej tie malé obchodíky, ktoré sú vlastne rodinné podniky, mohli by si tak isto v nedeľu otvoriť, čiže to nie je niečo, čo v okolitých krajinách, v strednej Európe je úplne výnimočné.

Poslanci SMER-u predložili do parlamentu návrh, ktorý by rozšíril zákaz maloobchodného predaja okrem sviatkov aj na nedele. Medzi výnimky z predaja počas sviatkov, ktoré platia dnes, patria o.i. čerpacie stanice, lekárne, maloobchod na autobusových a vlakových staniciach či predaj cestovných lístkov. Otvorené môžu byť aj služby (kiná, divadlá) a prevádzky, v ktorých pracuje ich majiteľ - a nie jeho zamestnanci. Nemecko a Rakúsko patria medzi krajiny s čiastočným zákazom predaja v nedeľu. Platia tam podobné obmedzenia ako u nás pri predaji počas sviatkov. Tvrdenie Milana Krajniaka preto hodnotíme ako pravdivé.

predložili môžu patria


My sme sa prihlásili do iniciatívy Pesco, to je iniciatíva, spoločná obrana, bezpečnostná politika, pokiaľ ide o európskeho prokurátora, teraz ukazujeme schopnosť v rámci V4 byť mimoriadne aktívny v krajinách, odkadiaľ tí migranti pochádzajú (...).

Rada EÚ 11. decembra 2017 prijala rozhodnutie o nadviazaní stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO), teda necelý mesiac po tom, čo prijala spoločné oznámenie členských štátov o ich zámere zúčastniť sa na nej. Jej súčasťou bude okrem 24 štátov aj Slovensko. Krajiny V4 sa dohodli, že poskytnú finančnú pomoc projektu v Líbyi. Preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Za touto dohodou o spoločnej obrane je iniciatíva Francúzska a Nemecka zameraná na spoločné financovanie a rozvoj vojenskej infraštruktúry. Výhodou PESCO bude podľa slov predstaviteľov EÚ spoločné zdieľanie nákladov na vojenské operácie EÚ, spoločné investície na nákup vojenských kapacít a modernizáciu vojenskej infraštruktúry. Vznik PESCO bude znamenať najväčší skok a prelom v obrannej politike EÚ v posledných desaťročiach. Súvisiace návrhy zahŕňajú napríklad aj spoločné európske zdravotné veliteľstvo, vybudovanie logistickej siete naprieč Európou, vytvorenie európskeho centra rýchlej reakcie na krízy ako aj spoločnú prípravu vojenských dôstojníkov. V druhej časti výroku Fico hovorí o aktivite V4, tá sa totiž v novembri 2017 dohodla na tom, že poskytne 35 mil. eur ako finančnú pomoc Líbyi. Cieľom je riešiť problém migrácie ešte v krajinách pôvodu resp. tranzitu a tak chrániť vonkajšiu hranicu EÚ. Pomoc má smerovať na výcvik a technické zabezpečenie potrebné na ochranu hraníc.

nadviazaní dohodou prelom dohodla


Ja som presvedčený, že je to určitý posun, veď nebolo tak dávno na tlačovej konferencií 18 poslancov SaS stálo a tvrdili, že za euroval nezahlasujú jednotne (s ostatnou časťou koalície pozn.). Je tam určitý posun v tom, že už to bolo len 18 poslancov, pričom v poslaneckom klube je 21 poslancov,

P. Abrhan mal zrejme na mysli troch Obyčajných ľudí, ktorí sú stále členmi poslaneckého klubu SaS (I. Matovič bol vylúčený). Ako vyplýva z výroku, je pravda, že všetkých 18 poslancov za SaS sa zúčastnilo tlačovej besedy (utorok, 20. septembra 2011), kde deklarovali postoj nehlasovať za navýšenie eurovalu a rozšírenie jeho kompetencií. Ako píšu HN , proti eurovalu nie je len SaS, ale aj štvorica poslancov Obyčajní ľudia a OKS v klube Mostu-Híd. Dnes už I. Matovič, hovoriac za všetkých Obyčajných ľudí, pripustil, že za určitých podmienok by euroval schválil. P. Abrhan sa snaží naznačiť, že traja poslanci sa nezúčastnili tohto vystúpenia, pretože môžu s eurovalom súhlasiť, nedokážeme však overiť či sa tam nezúčastnili z tohto dôvodu, alebo z princípu, že predstavujú inú frakciu.

tlačovej besedy
HN
euroval schválil.


Táto spoločnosť (Energo, pozn.) je akciová spoločnosť VÚC-ky a teplo zabezpečuje ešte prostredníctvom ďalších súkromných spoločností...

Je pravdou, že NSK je akciová spoločnosť Nitrianskeho samosprávneho kraja a teplo zabezpečuje aj prostredníctvom súkromných spoločností. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Spoločnosť Energo a.s. je 100% akciová spoločnosť Nitrianskeho samosprávneho kraja. Spoločnosť vznikla za účelom nakupovania energie vo veľkom, vďaka čomu môže vysúťažiť nižšiu cenu, ako keby si energie nakupovali jednotlivé inštitúcie NSK samostatne. Výročná správa 2012: "Spoločnosť ENERGO–Sk, a.s. bola založená jediným zakladateľom Nitrianskym samosprávnym krajom za účelom prevádzkovania energetického hospodárstva zariadení Nitrianskeho samosprávneho kraja a jeho racionalizácie, na základe Uznesenia č. 203/2004 - 4 -z 32." Predmetom činnosti Energo je výroba a rozvod, kúpa za účelom ďalšieho predaja (s. 6). Spoločnosť nakupuje energie od iných firiem a dodávateľov a tie potom distribuuje do zazmluvnených inštitúcii (s. 10). Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Energo a.s.
vysúťažiť
správa


ľudia chcú zmenu v justícii, takže vnímajú jednoznačne, že chcú mať kvalitnejší prístup k spravodlivosti a je pre nich dôležitejšia prístup k spravodlivosti ako prístup k súdu. To vyplýva z prieskumu, ktorý bol robený v poslednom období. 12 % ľudí sa vyjadrilo, že je pre nich dôležitejší súd, či je blízko, ostatní sa vyjadrili, že je pre nich dôležitejšia spravodlivosť,

Pre Sekciu Plánu obnovy v auguste 20201 realizovali agentúry MNForce, Seesame a 2MUSE prieskum verejnej mienky. V prieskume mali respondenti vyjadriť súhlas alebo nesúhlas s nasledovnými tvrdeniami: A: Je lepšie mať na Slovensku viac súdov, ktoré majú ľudia blízko, aj za cenu ich pomalšieho a menej kvalitného rozhodovania. B: Je lepšie mať na Slovensku menej súdov, ktoré síce majú ľudia ďalej, ale rozhodujú rýchlejšie a kvalitnejšie. Z tisíc respondentov sa len 13,1% prikláňalo skôr k výroku A, no až 59,4% prevažne súhlasilo s výrokom B. 27,5% respondentov súhlasilo rovnako s oboma tvrdeniami. Z prieskumu teda vyplýva, že väčšina ľudí uprednostňuje kvalitu súdov a to aj na úkor ich kvantity či blízkosti k občanom. Výrok Márie Kolíkovej hodnotíme ako pravdivý.

realizovali prieskum uprednostňuje


Zmluvy Všeobecnej zdravotnej poisťovne s lekármi, súkromnými laboratóriami a diagnostickými centrami [sú] zverejňované v takej forme, že to spĺňa kritéria transparentnosti iba formálne.

Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. je povinnou osobou podľa § 2 ods.3 zákona č. 211/2000Z.z. o informáciách, v dôsledku čoho má od 1.1.2011 povinnosť zverejňovať objednávky tovarov a služieb, faktúry za tovary a služby a zmluvy (s výnimkou zmlúv za poskytnutú zdravotnú starostlivosť), ktoré obsahujú informácie získané za verejné zdroje alebo informácie o nakladaní s verejnými zdrojmi.

Lekárski odborári v roku 2014 vyjadrili svoj nesúhlas so zverejňovaním zmlúv medzi nemocnicami a zdravotnými poisťovňami. Od ministerstva zdravotníctva žiadali zmenu legislatívy, ktorá by zjednodušila spôsob ich verejnej kontroly. Odborári žiadali zmenu po tom, čo sa na zmluvy pýtali jednotlivých nemocníc. Následne boli odkázaní na zverejňovanie na webe, ktoré však považujú za nefunkčné. Ministerstvo v súčasnom systéme zverejňovania problém nevidí a zmeny neplánuje.

V roku 2014 šéf Lekárskeho odborového združenia (LOZ) Peter Visolajský kritizoval mieru prehľadu na Slovensku vo vzťahu k tomu, čo a za koľko má daná nemocnica zazmluvnené od danej poisťovne. Hlavným nedostatkom zákona je podľa neho absencia podrobnej úpravy spôsobu sprístupnenia zmluvy medzi poisťovňou a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Poukazuje na veľmi náročné a problematické vyhľadávanie zmlúv:

" Všeobecná zdravotná poisťovňa, umožňuje vyhľadávanie len na základe čísla zmluvy, ku ktorým však majú prístup iba zdravotná poisťovňa a poskytovateľ zdravotnej starostlivosti ," ( TASR )

Problematickému vyhľadávaniu zmlúv sa venuje aj článok týždenníka Trend:

"K zmluvám štátnej Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) sa dostaneme, keď na jej webovej stránke klikneme na sekciu, ktorá sa nachádza v ľavom dolnom rohu stránky – O nás – Charakteristika. Následne si môžeme zvoliť možnosť Zverejňovanie zmlúv s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. Ak nie sme tí, s kým bola zmluva uzavretá, len ťažko budeme potrebné číslo zmluvy poznať. Ak číslo zmluvy nezadáme, systém po kliknutí na Nastaviť zobrazí tisícky pdf súborov. Hľadať tú správnu zmluvu môžeme donekonečna. Po prečítaní postupu vyhľadávania zmlúv sa dozvieme, že výber si môžeme zúžiť uvedením kódu pobočky. Môžeme teda zvoliť napríklad Košice a dátumom ohraničiť obdobie, kedy mala byť zmluva uzavretá. Stále ostávajú stovky zmlúv. Filtrovať zmluvy môžeme tiež zadaním druhu poskytovateľa zdravotnej starostlivosti. No použiť kritérium výberu pobočky, kde bola zmluva uzatvorená, a druhu zdravotnej starostlivosti súčasne nemožno. Stále nás teda vo väčšine prípadov čakajú hodiny otvárania všetkých zobrazených zmlúv. Výnimkou je, ak hľadáme taký druh zdravotnej starostlivosti, ktorý poskytuje na Slovensku iba niekoľko poskytovateľov ( Rifaiová , 2013)

Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s.
zverejňovať
nesúhlas
TASR
článok
Rifaiová


Toto považujem skutočne za problém a nie náhodou v záverečnom vyhlásení, čo je oficiálny výstup z tohto summitu sa uvádza, že malo by sa to v budúcnosti predsa len dopracovať do Lisabonskej zmluvy a nemalo by to ostať niekde zavesené vo vákuu, v nejakej medzivládnej dohode, ktorá by mala byť hotová do marca budúceho roka.

V záverečnom dokumente Európskej Rady z 9.12.2011 sme našli článok, ktorý vyjadruje nutnosť vytvoriť nový právny rámec, ktorý by zodpovedal dosiahnutej politickej dohode:

dokumente


...EÚ uvoľnila 1,5 miliardy eur na to, aby deti v Európskej únii v prvej až štvrtej triede základnej školy dostávali dvakrát do týždňa zdravú desiatu.

Mikolášik sa pre Európske noviny vyjadril (13. 3. 2016) k podporovaniu zdravých stravovacích návykov detí v školských zariadeniach. EÚ prijala nariadenie, ktorým sa podporuje konzumovanie zdravej desiatej, avšak, uvádza sa, že EÚ na školský rok vyčlení najviac 250 mil. eur. Číselný údaj 1,5 miliardy eur nebol v dostupných zdrojoch nikde uvedený. Taktiež bude zdravá strava podporovaná nielen na prvom stupni základných škôl, ale aj v materských či stredných školách. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

vyjadril pripravila podporu vyčlenených .pdf


Teraz máme vládou schválenú koncepciu odvodovej reformy, ktorá je výborná, ktorá 1,5 miliónu zamestnancov prinesie 10 až 30 eur mesačne, ďalším približne 180 tisíc živnostníkom, ktorí dnes platia minimálne odvody, inými slovami platia odvody z príjmov, ktoré nemajú, čo je hrubo nespravodlivé, tým tieto minimálne odvody klesnú, to sú obrovské počty ľudí, ale je pravda, nejaký drobný počet ďalších živnostníkov, možno že 30 tisíc príde o výhody, ktoré im dnes jednoducho nepatria.

Portál tvnoviny.sk uvádza na základe zdrojov z Úradu vlády a Sociálnej poistovne dopad reformy daní a odvodov na zamestnancov a živnostníkov:

tvnoviny.sk


Vo februári (2012, pozn.) sme vypísali. Sme im dali výzvu, na ktorú sa prihlásili a mohli dostať 50% podporu na vybudovanie takýchto podnikov. Rozrábkární na predaj konečnému spotrebiteľovi.

Z. Simon správne uvádza dátum vypísania výzvy, na druhej strane, nie je presný vo výške podpory, ktorú mohli poľnohospodári získať. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. 1. februára 2012 ministerstvo pôdohospodárstva vypísalo výzvu v rámci Programu rozvoja vidieka 2007-2013 pričom na 1.1 Opatrenie Modernizácie fariem vyčlenilo sumu 20 mil. eur , ktorá slúži na podporu prvovýrobcov pri budovaní bitúnkov, rozrábkární, baliarní alebo predajní. Poľnohospodári však mohli získať podporu vo výške 40%, 50% a 60%. Výška podpory závisí od jednotlivých oblastí, pričom vyššiu podporu mohli získať poľnohospodári zo znevýhodnených oblastí. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

výzvu
20 mil. eur
podporu


Oni podľa Zákona o slobodnom prístupe k informáciám sa na neho obrátili a viete, čo odpovedalo tomuto konzorciu Ministerstvo kultúry, vedené pánom Krajcerom? Že dané informácie neposkytnú, lebo nimi nedisponujú.

Zmluva so spoločnosťou Tender Media Group (TMG) bola Danielom Krajcerom vypovedaná ako ministrom kultúry 18.10.2010. Ministerstvo sa v odôvodnení pre média odvoláva na právnu analýzu, podľa ktorej je zmluva s TMG v rozpore so základným cieľom OP informatizácia spoločnosti prioritná os 2. Komunikáciu medzi spoločnosťou TMG a ministerstvom kultúry, resp. ministrom samotným, ktoré by obsahovali túto žiadosť o informácie, sa nám nepodarilo z verejne dostupných zdrojov dohľadať. Výrok ministra Maďariča preto hodnotíme ako neoveriteľný.

vypovedaná


Ja som bol v piatok minulý týždeň v Prahe na stretnutí so svojimi šiestimi kolegami z regiónu Nemecko, Rakúsko. Ukážem vám jeden graf, ktorý hovorí o tom, aký je podiel všetkých príjmov štátu na hrubom domácom produkte tzn. celkovej ekonomiky ako takej. Tento graf hovorí o tom, Slovensko je tá najspodnejšia čiara, proste hlboko, hlboko pod všetkými ostatnými. Tá červená na vrchu je Rakúsko, pod ňou je Nemecko.

Minister hovorí o tom, koľko % HDP sa vyberie na daniach a odvodoch. Z krajín, ktoré Kažimír ukazuje na svojom grafe (Rakúsko, Nemecko, Chorvátsko, Maďarsko, Poľsko, Česká republika), má skutočne Slovenská republika najnižší podiel všetkých príjmov štátu na HDP. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Graf, ktorý minister ukázal v štúdiu TA3: Na základe údajov z Eurostatu sme vytvorili repliku jeho grafu.Údaje na Eurostate sú dostupné len za rok 2012 (najaktuálnejšie údaje). Náš graf vyzerá odlišne od Kažimírovho lebo začiatok osi je 0: Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu


Prišlo teraz rozhodnutie o tom, ktorej povedalo, že sudca Kliment je aktivista, ktorý porušil všetky možnosti, ktoré sudca môže urobiť a takéto rozhodnutie európskeho súdu, súdneho dvora, teda Európskeho súdu pre ľudské práva a 20-tisícovú pokutu pre Slovensko.

V žiadnej časti rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva nie je spomenuté meno sudcu Juraja Klimenta a ani aktivistická činnosť spomenutá ministrom. Súd síce rozhodol, že senát Najvyššieho súdu v prípade Cvikovej pochybil, no hovorí o senáte ako o celku a nie o jeho jednotlivých členoch, preto výrok hodnotíme ako zavádzanie.

V rámci svojho výroku spomína minister Kaliňák rozhodnutie Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade Cviková vs. Slovensko . Ide o prípad sudkyne Denisy Cvikovej, ktorá bola zatknutá v nadväznosti na kauzu „Búrka“. V marci 2020 Špecializovaný trestný súd pre sudkyňu Cvikovú a niektorých ďalších sudcov z Bratislavy nariadil väzbu kvôli obvineniam z korupcie, ovplyvňovania nezávislosti súdov a marenia spravodlivosti. V auguste toho istého roku Špecializovaný trestný súd rozhodol o jej prepustení, avšak Najvyšší súd toto rozhodnutie v októbri zrušil. Cviková podala sťažnosť na Ústavný súd, ktorý ju zamietol a preto sa obrátila na Európsky súd pre ľudské práva. Základom jej sťažnosti bol názor, že spôsob jej zatknutia a väzby bol v rozpore s jej právom na osobnú slobodu v spojitosti s väzobným stíhaním. Súd tejto žiadosti po preštudovaní spisu vyhovel a priznal odškodnenie vo výške 19 500 eur.

Konkrétne podľa súdu došlo k porušeniu Článku 3 Dohovoru o ochrane ľudských práv a slobôd, ktorý spomína, že nikto by nemal byť vystavený mučeniu, neľudskému zaobchádzaniu, alebo ponižujúcemu správaniu v rámci výkonu trestu. Zároveň bol podľa súdu v Štrasburgu porušený taktiež Článok 5, konkrétne bod 1c, ktorý spomína , že každý má právo na svoju slobodu a nesmie jej byť pozbavený s výnimkou ak je zákonné zatknutie alebo zadržanie osoby vykonané na účely jej predvedenia pred príslušný orgán na základe dôvodného podozrenia zo spáchania trestného činu alebo ak sa to odôvodnene považuje za nevyhnutné na zabránenie spáchaniu trestného činu alebo úteku po jeho spáchaní, pričom musí byť táto výnimka samozrejme v súlade s postupom stanoveným zákonom, čo podľa súdu nebola.

A následne bol podľa súdu porušený aj bod 4 Článku 5, ktorý hovorí , že každý, kto bol zbavený slobody zatknutím alebo zadržaním, má právo podať návrh na začatie konania, v ktorom súd urýchlene rozhodne o zákonnosti jeho zadržania a nariadi jeho prepustenie, ak zadržanie nie je zákonné.

spomenuté
Cviková vs. Slovensko
sudkyne
nariadil
vyhovel
výške
došlo
spomína
hovorí


...v zákonoch, ak sa jedná o obete závažných trestných činov, tak oni môžu dostať odškodné v maximálnej výške 24 tisíc eur, (...).

Veronika Remišová v tomto výroku hovorí, že ak je niekto obeťou trestného činu, môže sa dožadovať odškodného až do výšky 24-tisíc eur. Výrok sa týka farmárov z východného Slovenska, ktorí sa mali stať obeťami talianskej mafie a ľudí blízkych strane SMER-SD. Remišová vychádza zo zákona 274/2017 Z. z. o obetiach trestných činov, ktorý sa venuje ochrane a podpore obetí trestných činov, vzťahov medzi štátom a subjektami poskytujúcimi pomoc obetiam a finančnému odškodeniu obetí násilných trestných činov. Podľa § 13 " celková suma odškodnenia (...) nesmie presiahnuť päťdesiatnásobok minimálnej mzdy ". Minimálna mzda na Slovensku v roku 2018 dosahuje podľa nariadenia vlády SR 480 eur. Ak túto sumu aplikujeme na zákon o obetiach trestných činov (50 x 480), dostaneme sa k sume 24-tisíc eur. Toto číslo sa zhoduje s tvrdením poslankyne Veroniky Remišovej. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

274/2017
§ 13
nariadenia


...prečo, keď ste zprivatizovali majetok za 330 miliard korún, mali ste naozaj veľa peňazí, bol hospodársky rast, prečo ste tým rodinám nedali pri narodení prvého, druhého a tretieho dieťaťa?

Za predošlých vlád štát síce neprideľoval za každé ďalšie dieťa príspevok 20 440 Sk, ale prideľoval 4 560 Sk. Je zavádzajúce hovoriť, že rodinám nič nedávali.


Po desiatich rokoch vo funkcii primátora mesta si myslím, že som nadobudol dostatok skúseností a zručností na to, aby som bol pripravený zastávať aj pozíciu župana Trenčianskeho kraja.

Škultéty sa stal primátorom v roku 2006, teda skúsenosti naberá už jedenásť rokov. Výrok však hodnotíme ako pravdivý, kedže naozaj dlhé obdobie zastáva túto funkciu. To, či nadobudol dostatok skúseností a zručnosti, neoverujeme. Štefan Škultéty je rodák z Trenčianskych Teplíc, ktorý svoje študentské roky prežil na City University Bellevue a na Univerzite Komenského, fakulte manažmentu. Bol členom SDKÚ-DS, z ktorej vystúpil v roku 2014. Vo "veľkej" politike sa angažoval ako radca ministra obrany či asistent poslanca NR SR. V životopise, na webovom sídle mesta Trenčianske Teplice, sa uvádza, že absolvoval rôzne stáže dotýkajúce sa problematiky samosprávy (na úrovni komunálnej aj regionálnej) a tiež EÚ (najmä čerpania eurofondov). Po prvý krát sa stal primátorom v roku 2006. Potom bol opätovne zvolený v rokoch 2010 a 2014. Od roku 2013 je aj poslancom zastupiteľstva TSK, pričom pôsobí v Komisii legislatívno-právnej a Komisie regionálneho rozvoja a cestovného ruchu. Taktiež je predsedom Sekcie kúpeľníctva a cestovného ruchu pri Rade ZMOS. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok vystúpil stal pôsobí


Dnes už euro posilňuje voči doláru a dostalo sa na úroveň 1,3 dolára voči jednému euru.

Podľa stránky Národnej banky Slovenska a oficiálneho kurzového lístka Európskej centrálnej banky ku dňu 3. 2. 2013 bol kurz eura voči doláru 1,00 EUR = 1,3644 USD , čiže približne 1,3. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý. Za posledných šesť mesiacov euro voči doláru posilňovalo.

Národnej banky Slovenska


Sú krajiny, kde nezamestnanosť klesá, napríklad v Nemecku, čo je náš najväčší obchodný partner, v Maďarsku, Rumunsku, v pobaltských krajinách.

Výrok Ivana Štefanca hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa tabuľky (.xls) Zahraničný obchod 2012 Ministerstva hospodárstva SR je Nemecko najväčším obchodným partnerom Slovenska. Od druhého kvartálu 2010 v Nemecku, Maďarsku, Rumunsku a pobaltských krajinách nezamestnanosť klesá. Mierne zastavenie poklesu nezamestnanosti oproti predchádzajúcemu štvrťroku nastalo v prvom kvartáli 2012. V nasledujúcich dvoch kvartáloch nezamestnanosť ďalej klesala.

tabuľky Eurostat


...pani prezidentke, ktorá mohla, mala precedens pána Kisku, keď on nevymenoval jedného ministra, mohla to urobiť, lenže ešte sa musím zastať pána Hlinku

Ladislav Kamenický zrejme hovorí o situácii z marca 2018. Vtedajší prezident Andrej Kiska odmietol vymenovať vládu Petra Pellegriniho. Ako sám naznačil , dôvodom bol nominant Smeru na ministra vnútra Jozef Ráž ml., ktorý sa poznal s odchádzajúcim ministrom vnútra Robertom Kaliňákom. Ak by Pellegrini Kiskovi nevyhovel, prezident by mu mohol odňať poverenie na zostavenie vlády. Zuzana Čaputová vychádzala z tohoto precedensu, keď nechcela vymenovať nominanta Sme rodina Jozefa Hlinku za ministra práce. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako pravdivé.

odmietol naznačil nechcela