Ľudia veria polícii iba na 37% (...) Ja by som len nakrátko chcel zareagovať, v rámci V4 sme na tom najhoršie. Na Slovensku dôveruje polícii 38%, v Českej republike je to 67%, Maďari 66% a Poliaci 53%. Viete, tá nedôvera voči inštitúcii, voči polícii, vzniká naozaj v desiatkách rokov, to nie je dnes, ja len, to, čo sa stalo pred siedmimi mesiacmi, to proste niečo vyvrcholilo...

Percentuálne hodnoty dôvery v políciu, ktoré vo svojom výroku použil Boris Kollár, sa s malými odchýlkami zhodujú s údajmi uvedenými v prieskume Eurobarometer z roku 2018. Na Slovensku polícii dôveruje 38 % obyvateľov, v Česku 67 %, v Maďarsku 65 % a v Poľsku 53 % občanov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Polícii SR na základe údajov európskeho barometra ( .pdf , s .41) z roku 2018 dôveruje 38% respondentov. Oproti meraniam z roku 2017 ( .pdf , s. 38) je to pokles o 5 percentuálnych bodov. V Českej republike polícii dôveruje 67% občanov, v Maďarsku 65% a v Poľsku 53%. Eurobarometer ( .pdf, s. 48) z roku 2016 ukazuje, že aj v tomto roku bola dôvera v políciu v rámci krajín V4 najnižšia práve v Slovenskej republike. Podľa článku uverejneného anglickou verziou Denníka Sme (The Slovak Spectator) tohtoročný pokles dôvery v políciu nastal aj kvôli vražde novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej. Podobný výrok Borisa Kollára Demagog.SK už overoval 25. marca 2018. Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf .pdf, článku overoval


... toto sú grafy z PISY, tie rozdeľujú krajiny na tie, kde sa situácia zlepšila a to od roku 2003 do roku 2012 a na tie, ktoré sa zhoršili. My sme tuto v tomto štvorčeku. Tuto sú krajiny, od ktorých sa zrejme dá učiť, tento štvorček ukazuje, že s jedným malým výkyvom slovenský výkon v PISE klesá 10 rokov.

Eugen Jurzyca pravdivo hovorí, že Slovensko patrí medzi krajiny, ktoré sa počas doby testovania PISA celkovo zhoršili. V uplynulých 10 rokov sa uskutočnili 4 testy (pričom prírodovedná gramotnosť sa v SR testovala až od roku 2006, pozn.). Slovensko sa zhoršilo dva krát, a zlepšilo raz - v roku 2009 sme vzrástli oproti roku 2006 podľa všetkých troch ukazovateľov. V roku 2012 Slovensko dosiahlo najnižšie hodnoty vo všetkých oblastiach v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Slovenské výsledky podľa jednotlivých testovaných oblastí: Matematická gramotnosť Čitateľská gramotnosť Prírodovedná gramotnosť 2003 498 469 2006 492 466 488 2009 497 477 490 2012 482 463 471 ZDROJ: OECD Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

OECD


Faktom zostáva, že aký geniálny nápad je to riešiť Turecko cez organizáciu, ktorá nemá na Turecko dosah, ktorej Turecko nie je ani členom. ...pretože vlastne Turecko nie je ničím viazané, žiadnou zmluvou k tomu, aby tak spolupracovalo.

Turecko síce nie je členom Eurojustu, a nie je viazané zmluvou s EÚ v tejto oblasti, s organizáciou ale spolupracuje.

Eurojust stimulates and improves the coordination of investigations and prosecutions between the competent authorities in the Member States and improves the cooperation between the competent authorities of the Member States, in particular by facilitating the execution of international mutual legal assistance and the implementation of extradition requests. Eurojust supports in any way possible the competent authorities of the Member States to render their investigations and prosecutions more effective when dealing with cross-border crime.

At the request of a Member State, Eurojust may assist investigations and prosecutions concerning that particular Member State and a non-Member State, if a cooperation agreement has been concluded or if there is an essential interest in providing such assistance .

Eurojust has established contact points in 24 non-Member States: Albania, Argentina, Bosnia and Herzegovina, Canada, Egypt, fYROM, Iceland, Croatia, Israel, Japan, Korea, Liechtenstein, Moldova, Mongolia, Montenegro, Norway, Russian Federation, Serbia, Singapore, Switzerland, Thailand, Turkey , Ukraine and the USA. Korea is the most recent addition.

Eurojust


My (strana MOST-HÍD, pozn.) sme boli tí, ktorí sme hovorili, že ani pani Trošková, ani pán Jasaň nemajú čo robiť na, priamo teda na Úrade vlády, pokiaľ sa nevysvetlia veci.

Béla Bugár 28. februára 2018 povedal, že zásadnou požiadavkou strany MOST-HÍD je, aby mali osoby, ktoré sú podozrivé z kontaktu s talianskou mafiou, pozastavenú funkciu. Medzi týmito podozrivými osobami boli aj Mária Trošková a Viliam Jasaň. Pôsobenie osôb spájaných s mafiou na Úrade vlády odsúdila aj Lucia Žitňanská. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Bugár Žitňanská stiahnuť


Bol uvoľnený hazard tak, aby obce nemohli rozhodovať to, že kde ten hazard bude. Prvé čítanie prebehlo v piatok.

Výrok Pavla Freša hodnotíme ako pravdivý, pretože obce budú môcť rozhodovať o hazarde len v prípade vážneho narúšania verejného poriadku a to bude musieť byť podmienené miestnym referendom. Inými slovami na zákaz hazardu už nebude stačiť všeobecne záväzné nariadenie. V súčasne platnom znení zákona o hazarde mohli obce rozhodnúť o hazarde a jeho obmedzení všeobecným záväzným nariadením. Prvé čítanie návrhu zákona o hazardných hrách skutočne prebehlo v piatok, 19. októbra 2012.

Mení sa tak zákon z roku 2011, ktorý umožnil obciam rušiť herne.

"...prevádzkovateľ hazardnej hry prevádzkovanej na jej území ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto všeobecne záväzného nariadenia obce povinný skončiť jej prevádzkovanie..."

Návrh vládneho zákona o hazardných hrách bol prerokovaný v prvom čítaní v piatok, 19. októbra 2012. Poslanci svojim hlasovaním , posunuli návrh zákona do druhého čítania.

V osobitnej časti dôvodovej správy (.rtf) sa píše, že: "Navrhovanou právnou úpravou s a zužuje rozsah druhov hazardných hier, ktorých prevádzkovanie je možné obmedziť všeobecne záväzným nariadením z dôvodu rozdielnosti hier z hľadiska rizika vzniku závislosti na hraní a zároveň nová právna úprava spresňuje možnosť obmedzenia prevádzkovania hazardných hier na území obcí, v tom zmysle, že prevádzkovanie hazardných hier na území obce bude možné obmedziť len v jednom konkrétnom prípade , a to len v prípade vážneho narúšania verejného poriadku v obci v súvislosti s hraním hazardných hier na jej území."

"Prípady narúšania verejného poriadku v obci veľmi citlivo vnímajú jej obyvatelia a preto navrhnutá právna úprava ponecháva na obyvateľov príslušnej obce posúdenie miery narúšania verejného poriadku v ich obci v súvislosti s hraním hazardných hier na území ich obce. Obyvatelia obce sa môžu k tejto otázke vyjadriť spravidla v miestnom referende."

Inými slovami obec bude môcť prevádzkovanie hier obmedziť iba v prípade ak bude dochádzať k závažnému narúšaniu verejného poriadku. O tom či je verejný poriadok narušený môžu rozhodnúť obyvatelia obce v miestnom referende.

zákon

Návrh vládneho zákona

hlasovaním


Ten návrh zákona, ktorý je, navrhujú odborári od 1.januára 2012. Toto zvýšenie, pán Kollár, je čestné? Toto zvýšenie je naozaj také, že od prvého januára 2012 by mal platiť zákon o zvýšení platov na úroveň 2400 eur priemerne základná mzda. Toto je čestné? Vy viete, že sa to nedá dohodnúť.

Štrajk lekárskych odborárov ma v podstate štyri hlavné požiadavky: dodržiavanie zákonníka práce, zmeniť systém financovania, aby platby od zdravotných poisťovní odrážali skutočné náklady, zastavenie transformácie nemocníc a zvýšenie platov lekárov. Keďže výrok I. Uhliarika sa týka práve štvrtej zmienenej požiadavky, pozrime sa, ako o tom informujú spravodajské portáli: SITA : Problematické však ostáva zvýšenie miezd lekárov. "Som za rast platov, ale primerane s ohľadom na súčasnú situáciu na Slovensku,“ tvrdí minister. Odborári žiadajú základnú mzdu 1 250 až 2 400 eur, Uhliarik ale upozornil, že spolu s príplatkami by sa plat lekára vyšplhal na 2 000 až 4 000 eur. Takéto zvýšenie by podľa neho štát ročne stálo asi 200 mil. eur. "Odborári musia zreálniť svoje požiadavky," odkázal im minister. To, čo žiadajú, je v súčasnosti pre slovenskú ekonomiku nereálne. Aktuálne.sk : V súčasnosti sa základná zložka platu lekára pohybuje pri 1002 eur a predstavuje 60,89 percenta mzdy. Lekári podľa prepočtov rezortu žiadajú 2487-eurovú základnú mzdu. Pediater Peter Visolajský, podpredseda LOZ, však tvrdí, že čísla, ktoré prezentuje ministerstvo, sú zavádzajúce. Podľa prepočtov LOZ by sa na platy lekárov vyčlenilo od 70 do 100 miliónov eur ročne. Žiadajú minimálne mzdy podľa odbornosti od 1 150 do 2 350 eur . Lekárske odborové združenie : Žiadame legislatívnu garanciu postupného navýšenia základných platov lekárov tak, aby najneskôr do 1. januára 2013 platy lekárov dosiahli minimálne 1,5- až 3-násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve , v závislostí od dosiahnutého vzdelania a dĺžky praxe. Čiže daná požiadavka približne zodpovedá číslam, ktoré vyslovil podpredseda LOZ p. Visolajský, že žiadajú minimálne mzdy od 1150 do 2350 eur. Ako vyplýva z daných vyjadrení, platové analýzy ministerstva zdravotníctva a odborárov sa nezhodujú. Na jednej strane ministerstvo tvrdí, že priemerná základná mzda by po novele, ako ju navrhujú odborári sa zvýšila na cca 2500 eur. Toto číslo v podstate potvrdil aj M. Kollár, ale iba pre lekárov - odborníkov. Naproti tomu podpredseda LOZ P. Visolajský uvádza, ako to aj korešponduje s vyjadreniami na stránke LOZ, že minimálne mzdy by sa zvýšili na úroveň 1150 až 2350 eur. Môžeme povedať, že tá horná hranica minimálnej mzdy dosahuje rádovo číslo, ktoré uvádza minister Uhliarik vo svojom vyjadrení. Minister si tak vybral hornú hranicu z požiadaviek lekárov, čím sa dopúšta zavádzania.

SITA
Aktuálne.sk
Lekárske odborové združenie


...pani Radičová, to dobre viete, že bol podpriemerný v porovnaní s rastom dlhu v rámci Európskej únie.

Slovensko bolo v podpriemere v percentuálnom vyjadrení výšky dlhu k HDP (podľa správy a predpovede EK (pdf), str. 202) od nášho prijatia do Únie, v dynamike rastu medzi rokmi 2008 a predpokladom pre rok 2010 sme však na desiatom mieste- percentuálne sme narástli o 46 bodov, pričom priemer EU sa zmenil o 29,22%.

EK desiatom


Pánovi Gauliederovi ešte v pondelok, je to na jeho Facebooku, sám to písal, v pondelok mu ešte hodili čiernu mačku cez plot, mŕtvu čiernu mačku. Jednoducho tomu človeku sa vyhrážali smrťou už dlhodobo a minister Kaliňák nasadí na vyšetrovanie tohto prípadu, ktorý bez problémov môže byť vražda, radového policajta železničnej polície...

Bývalý poslanec NR SR František Gaulieder bol skutočne terčom viacnásobných vyhrážok už v minulosti a podľa vyjadrenia nitrianskej krajskej policajnej hovorkyne Boženy Bruchterovej bol vyšetrovaním poverený naozaj policajt oddelenia železničnej polície . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Bývalý poslanec NRSR za HZDS František Gaulieder bol podľa viacerých médií naozaj v minulosti terčom niekoľkých vyhrážok . O mŕtvej čiernej mačke, ktorú mu mali prehodiť cez plot naozaj informuje sám Gaulieder na svojom facebookovom profile. Tento post je však zdieľaný len s okruhom jeho priateľov, preto nie je verejne dostupný. Správu s printscreenom Gauliederovho príspevku priniesol portál hnonline.sk. Okrem Matovičom spomínanej mŕtvej čiernej mačky, ktorej spojitosť s formou vyhrážania môže byť sporná, mali byť Gauliederovi dva krát (v roku 2012 a 2015 ) do schránky doručené obálky s nábojom . Vyhrážky podľa všetkého neboli pre Františka Gauliedera novinkou. Webový portál etrend.sk spomína i prípad, z obdobia mečiarizmu, keď pred domom Františka Gauliedera vybuchol nástražný systém. Stalo sa tak dva týždňe po tom ako Gauliederovi parlament odobral poslanecký mandát, kvôli čomu sa obrátil na ústavný súd. Gaulieder najskôr vystúpil z poslaneckého klubu HZDS, kvôli nesúhlasu s Mečiarovou politikou, v reakcii na čo mu parlament pod kontrolou HZDS odobral mandát. Gaulieder však v kritike režimu pokračoval. Zmienku o zaradení člena policajného zboru povereného vyšetrovaním úmrtia F. Gauliedera priniesli Hospodárske noviny. Nitrianska krajská policajná hovorkyňa Božena Bruchterová podľa hnonline.sk uviedla, že trestným stíhaním vo veci pre prečin usmrtenia bol poverený policajt oddelenia železničnej polície. Presné zaradenie člena policajného zboru sa nám nepodarilo overiť, keďže sa polícia k detailom prebiehajúceho vyšetrovania zatiaľ odmietla ďalej vyjadrovať. Je, však nutné poznamenať, že železničná polícia sa, podľa zákona zaberá trestnými činmi spáchanými v obvode železničných dráh, čo je aj prípad smrti Františka Gauliedera. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

vyhrážok
železničnej polície
vyhrážok
printscreenom
2012 a 2015
nábojom
etrend.sk
Hospodárske
zákona


My sme pol roka bojovali za motiváciu pre očkovaných, najmä ich slobodou na základe nižšieho epidemiologického rizika. Sme tiež za riadne a okamžité odškodnenie prevádzok. TRIKRÁT SME NA VLÁDE NAVRHOVALI ODŠKODŇOVACÍ ZÁKON, ktorý by kryl skutočné straty tých, čo sa ocitli v najväčších problémoch.

Za ostatných 5 mesiacov vyzývala strana SaS viackrát k výhodám pre očkovaných. Argumentom bola nižšia rizikovosť zaočkovaných občanov. Strana odmietala povinné očkovanie a prikláňala sa k alternatívnym riešeniam .

Ministra hospodárstva mal Matovič na rokovaní vlády trikrát odmietnuť návrh univerzálneho odškodňovacieho zákona. Na chýbajúce odškodnenie reagovali niektoré podniky žalobami.

Návrhy o finančnej podpore podnikateľov najmä v gastrosektore sa v materiáloch vládnych rokovaní objavili viackrát , nešlo ale o návrhy podané rezortmi spravovanými stranou SaS.

výhodám rizikovosť zaočkovaných odmietala riešeniam trikrát podniky gastrosektore vládnych viackrát


Zaujímavý je pohľad na takzvaný Index ľudského rozvoja. Ľavičiari tento ukazovateľ majú radi, pretože berie v úvahu aj iné aspekty životnej úrovne ako HDP. V tomto porovnaní je Venezuela ôsma z krajín na juh od rieky Rio Grande. Najvyšší Index ľudského rozvoja v Latinskej Amerike má Chile, nasledované Argentínou. Lepšie ako Venezuela sú na tom aj Uruguaj, Kuba, Mexiko, Panama a Kostarika.

Podľa Indexu ľudského rozvoja (HDI) sú podľa UNDP pred Venezuelou skutočne krajiny, ktoré Lukáš Krivošík spomína. Na juh od rieky Rio Grande ich však je dokonca viac ako uvádza a keďže spomína Kubu, mal by započítať aj ďalšie Karibské krajiny s vyšším HDI: Barbados, Antigua, Trinidad a Tobago, Svätý Krištof a Nevis, Grenada a Bahamy. Jedná sa teda o nepravdivý údaj.

UNDP


(...) Európska komisia Slovensko v rokoch 2014-2015 zaradila do elitnej skupiny krajín, ako je Nemecko, Holandsko a podobne.

Podobný výrok overoval Demagog.sk už viackrát. Je pravda, že Európska komisia zaradila slovenský rozpocet do elitnej skupiny piatich krajín eurozóny s najzodpovednejším rozpoctom. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Európska komisia nás v správe z 28. novembra 2014 zaradila medzi 5 štátov s rozpoctami v úplnom súlade s pravidlami Paktu stability a rastu. Ide o Nemecko, Írsko, Luxembursko, Holandsko a Slovensko. Minister financií Peter Kažimír po zverejnení hodnotenia komisie hovoril, že slovenský rozpocet bol hodnotený medzi štyrmi najlepšími v rámci eurozóny. Podla oficiálnej správy EK je však slovenský rozpocet medzi piatimi najlepšími. Na túto faktickú nepresnost zo strany predstavitelov SMER-SD sme upozornovali už v minulosti ( O5M12 , 30. novembra 2014). Európska komisia, 28. novembra 2014 The assessment of the Draft Budgetary Plans led to the conclusion that: Five Member States are considered as compliant: Germany, Ireland, Luxembourg, the Netherlands and Slovakia Four Member States are considered as broadly compliant: Estonia, Latvia, Slovenia and Finland Seven Member States are at risk of non-compliance: Belgium, Spain, France, Italy, Malta, Austria and Portugal Plans compliant with the country's obligations under the Stability and Growth Pact Germany The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Germany is compliant with the provisions of the SGP. … Ireland The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Ireland is compliant with the provisions of the SGP. … Luxembourg The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Luxembourg is compliant with the provisions of the SGP. … The Netherlands The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of the Netherlands is compliant with the provisions of the SGP. …. Slovakia The Commission is of the opinion that the Draft Budgetary Plan of Slovakia is compliant with the provisions of the SGP. … Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

overoval
hodnotený
O5M12
Európska komisia,


Toto je dôležitý veľmi dôležitý princíp, pozerať na tie bezbranné tváre, ktoré by mohli sa dostať do partnerstva, v ktorom by mohli mať poškodený vývoj orientácie a ďalších vecí a ja hovorím, že toto nie je preskúmané a je to Pandorina skrinka.

Podobný výrok Demagog.SK overoval i minulý týždeň ( O 5 minút 12 , 25. január 2015). Andrej Danko nehovorí pravdu ak tvrdí, že vplyv homosexuálnych rodičov na vývoj orientácie dieťaťa nie je preskúmaný. Existuje viacero štúdií o homosexuálnych rodičov na ich deti, a väčšina z nich dochádza k záveru, že žiadne negatívne vplyvy nezaznamenali. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa stanoviska Amerického zväzu sociológov pre Najvyšší súd USA existuje v sociálnych vedách konsenzus, ktorý tvrdí, že deťom vyrastajúcim v rodinách s rodičmi rovnakého pohlavia sa darí rovnako dobre ako deťom, ktoré vychovávajú rodičia opačného pohlavia. Odvoláva sa pritom na desiatky vedeckých štúdií, ktoré jasne dokázali, že deti lesieb a gejov sa nelíšia od iných detí v školskom prospechu, kognitívnom a spoločenskom vývoji, duševnom zdraví, sexuálnej aktivite a ani v užívaní drog. Podobný názor má aj združenie amerických pediatrov. Denník N upozorňuje, že výskum Mike Allena a Nancy Burrell z roku 1997 a ani metaanalýza Alicie Crowl a jej kolegov z roku 2008 nepotvrdili, že by existovali podstatné rozdiely medzi výchovou detí homosexuálnymi a heterosexuálnymi rodičmi – a to ani vtedy, ak mali vývoj dieťaťa a jeho vzťah s rodičmi ohodnotiť učitelia. Nepotvrdilo sa tiež, že by mali deti gejov a lesieb väčšie sklony k homosexuálnej orientácii. Štúdia vedená psychiatrom Justinom Lavnerom z roku 2012 tiež ukázala, že sexuálna orientácia nezohráva žiadnu rolu vo vývoji detí v pestúnskej starostlivosti.

O 5 minút 12
stanoviska
Podobný názor
Denník N
Mike Allena a Nancy Burrell
Alicie Crowl
Justinom Lavnerom
výskum
štúdia
Štúdia
asociácia
Pravda
Rakúsku


Inflácia je, štatistický úrad, 3,6%. Ja hovorím za rok samozrejme. Reálna mzda klesla o 0,3%. Ceny potravín za január, rástli o 5,9%.

Štatistický úrad vydal začiatkom marca správu , ktorá hovorí o priemernej ročnej miere inflácie. Okrem iného sa v nej píše:

správu správa správu


Dodnes je viac ako 686-tisíc ľudí zaregistrovaných v systéme bezplatného cestovania na železnici. Zvýšené boli zľavy na cestovanie vlakom do práce na 50 %.

Podľa informácie, ktorú poskytla Demagog.SK riaditeľka odboru komunikácie ZSSK, bol počet ľudí využívajúcich bezplatnú vlakovú dopravu ku dňu 19. apríl 2015 spolu celkovo 698 712 ľudí, z toho 281-tisíc tvoria študenti a takmer 300-tisíc ľudí poberajúcich nejakú formu dôchodku (starobný, vdovský, invalidný a pod.). Počet registrovaných sa zvyšuje. Oproti januáru 2015 ide o nárast o viac ako 120-tisíc. Je taktiež pravdou, že pracujúci môžu od februára 2015 využívať zvýšené 50 % zľavy pri cestovaní vlakmi. Polovičné cestovné sa vzťahuje na týždenné a mesačné predplatné lístky v druhej vlakovej triede.

50 % zľavy
Polovičné


...pokiaľ teda pani Radičová ako premiérka a pán Sulík ako predseda parlamentu tvrdia, že imunitu nepotrebujú ústavní činitelia.

Madej žiaľ nešpecifikuje, či mala premiérka a predseda parlamentu hovoriť o priestupkovej alebo trestnoprávnej imunite v súvislosti s ústavnými činiteľmi. Nepodarilo sa nám nájsť žiadne vyhlásenie Sulíka alebo Radičovej v súvislosti s imunitou a explicitne ústavnými činiteľmi, kde by tvrdili, že by jednu alebo druhú nepotrebovali.


Čo sa týka daňového bonusu na dieťa, tak práve sme urobili to, že ešte tí nízkopríjmoví, ktorí majú nejakú polovicu minimálnej mzdy, dostanú viac peňazí. Tí, čo majú minimálnu mzdu, dostanú viac peňazí, ako to bolo nastavené doteraz.

Konsolidačný plán, ktorý navrhuje (. pdf ) súčasná vláda na čele s Robertom Ficom a ministrom financií Ladislavom Kamenickým (Smer-SD) zvyšuje daňový bonus pre nízkopríjmové rodiny iba v prípade dvoch a viac detí do 14 rokov. Daňový bonus sa nezvýši rodičom s minimálnou mzdou a jedným dieťaťom, zostane v sume 100 eur.

V prípade rodín s deťmi vo veku 15 až 17 rokov sa výška nároku nemení. Pretože navrhovaná úprava mení vekové hranice dieťaťa, nárok na daňový bonus zanikne aj rodičom s nezaopatrenými deťmi, ktoré sú plnoleté. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Nižšie uvedené vysvetlenie porovnáva novú úpravu s pravidlami, ktoré schválila vláda Eduarda Hegera v roku 2022 a mali platiť od januára 2025, nie s dočasnou úpravou, ktorá platila v rokoch 2023 až 2024 ( § 52zzp, odsek 4-5 ). Ministerstvo financií porovnalo novú legislatívnu úpravu s týmito pravidlami aj pri jej predstavovaní (. pdf , s. 13).

Daňový bonus sa zvýši rodinám s deťmi do 14 rokov

Výška daňového bonusu pre nízkopríjmové rodiny sa zvýši, nie však pre všetky. Odvíjať sa bude od mzdy a počtu detí.

Rodičom s jedným dieťaťom do 14 rokov, zarábajúcim minimálnu mzdu ( 816 eur ) sa výška daňového bonusu nezvýši, budú mať nárok na 100 eur (. pdf , s. 13). Na túto výšku by v prípade minimálnej mzdy 816 eur mali nárok aj podľa úpravy pred dočasnými ustanoveniami platnými v rokoch 2023 až 2024.

Daňový bonus sa zvýši tým rodičom s minimálnou mzdou, ktorí majú viac ako jedno dieťa. S dvomi deťmi do 14 rokov budú mať nárok na daňový bonus 200 eur, s tromi 300 eur, so štyrmi 353,33 eur a v prípade piatich detí bude nárok 402,79 eur.

Daňový bonus pre rodiny s minimálnou mzdou (816 €)

Deti do 14 rokov

2025 (vláda R. Fica)

2022 (vláda E. Hegera)

1 dieťa

100 €

100 €

2 deti

200 €

190,80 €

3 deti

300 €

240,26 €

4 deti

353,33 €

289,73 €

5 detí

402,79 €

339,19 €

Zdroj dát: Ministerstvo financií SR (. pdf )

Rodičia zarábajúci polovicu odhadovanej minimálnej mzdy (408,5 eur) dostanú mesačne v prípade jedného dieťaťa daňový bonus takisto 100 eur. V prípade dvoch detí bude mať rodina nárok na 131,86 eur, troch detí 157,50 eur, štyroch detí 183,14 eur a rodiny s piatimi deťmi budú mať nárok na 208,78 eur.

Daňový bonus na dieťa pre rodiny s polovicou minimálnej mzdy (408,5 €)

Deti do 14 rokov

2025 (vláda R. Fica)

2022 (vláda E. Hegera)

1 dieťa

100 €

73,26 €

2 deti

131,86 €

98,90 €

3 deti

157,50 €

124,54 €

4 deti

183,14 €

150,18 €

5 detí

208,78 €

175,82 €

Zdroj dát: Ministerstvo financií SR (. pdf )

Daňový bonus je adresnejší pre deti do 18 rokov

Nová úprava znižuje daňový bonus pre rodiny s príjmom nad 2 480 eur a ruší ho pre rodičov, ktorí zarábajú viac ako 3 623 eur.

Z dôvodu, že rodičia s vyššími príjmami o nárok na daňový bonus prídu, považuje Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) navrhované zmeny za adresnejšie.

Deťom vo veku 15 až 17 rokov sa daňový bonus nezvýši

Zvýšenie daňového bonusu pre nízkopríjmové rodiny sa týka iba detí do 14 rokov vrátane. V prípade dieťaťa vo veku 15 až 17 rokov si rodič môže uplatniť nárok na daňový bonus vo výške 50 eur (. pdf , s. 7, odsek 7), na túto sumu by mali nárok aj podľa pôvodnej úpravy, ku ktorej sme sa po prechodnom období v rokoch 2023 a 2024 mali vrátiť ( § 33, odsek 1, písm. a ). Rodiny s minimálnou mzdou a s dvomi deťmi vo veku 15 až 17 rokov si tak budú môcť uplatniť daňový bonus vo výške 100 eur, respektíve 150 eur v prípade troch detí.

O daňový bonus okrem rodín s vyšším príjmom prídu aj rodičia nezaopatrených detí, ktoré dovŕšili 18 rokov, pôvodne mali nárok na 50 eur. To platí aj pre nízkopríjmové rodiny. Napríklad rodičia s dieťaťom vo veku 19 rokov zarábajúci minimálnu mzdu od budúceho roka nebude mať nárok na daňový bonus. Riaditeľ kancelárie RRZ Viktor Novysedlák upozornil, že ministerstvo financií tento krok neodôvodnilo .

Konkrétne príklady rodín s minimálnou mzdou

V prípade rodiny s jedným dieťaťom do 14 rokov a druhým vo veku 15 až 17 rokov sa nárok na daňový bonus nemení, podľa pôvodnej úpravy schválenej v roku 2022 aj podľa novej bude mať takáto rodina nárok na daňový bonus 150 eur (100 eur na mladšie dieťaťa, 50 eur na staršie).

Rodičom jedného dieťaťa do 14 rokov a druhého dieťaťa vo veku 18 rokov a vyššie sa daňový bonus oproti predchádzajúcej úprave zníži. Zatiaľčo v roku 2022 by si s minimálnou mzdou mohol uplatniť 150 eur, podľa nových pravidiel to bude iba 100 eur na mladšie dieťa, pretože staršiemu (vo veku 18 a vyššie) nárok zanikne.

Ak má rodič jedno dieťa vo veku 15 až 17 a druhé plnoleté, v roku 2022 by mal nárok vo výške 100 eur, 50 eur na každé. Podľa novej úpravy si bude môcť uplatniť daňový bonus iba na to neplnoleté, jeho nárok sa zníži na 50 eur.

V prípade rodiča s dieťaťom z každej vekovej kategórie by bol daňový bonus podľa predošlej úpravy spolu 240,26 eur. Nová úprava tento nárok zníži na 150 eur.

pdf
§ 52zzp, odsek 4-5
pdf
Odvíjať
816 eur
pdf
pdf
pdf
znižuje
ruší
považuje
pdf
§ 33, odsek 1, písm. a
prídu
neodôvodnilo


Uznesenie z 24. októbra, kde Ústavný súd povedal, že prezident musí v primeranej lehote, musí buď vymenovať alebo nevymenovať.

Sťažnosť vo veci vymenovania generálneho prokurátora podala na ÚS SR skupina poslancov NR SR v marci 2012. V tejto veci rozhodol ÚS SR 24. októbra 2012 s tým, že prezident SR má v primeranej lehote právo zvoleného kandidáta vymenovať alebo nevymenovať: "Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné." Béla Bugár teda pravdivo tvrdí, že Ústavný súd rozhodol, že prezident musí generálneho prokurátora buď vymenovať, alebo nevymenovať v primeranej lehote.

podala rozhodol


Čiže bavíme sa o tom, že my, ktorí tie peniaze nemáme, pretože nám rekordne rastie deficit a dlh Slovenskej republike, my si musíme požičať, aby sme pomohli Grécku.

Deficit bol v roku 2009 na úrovni 6,77 percenta HDP, dlh 35,66%. V prípade dlhu ani deficitu sa síce nejedná o rekordné hodnoty, za rekordný môže ale byť označený ich medziročný nárast. V prípade dlhu (.pdf) (medziročne zvýšenie o 8,06%) sa niečo podobné opakovalo len medzi rokmi 1995 a 1996 (9,1%) a 1998 a 1999 (13,4%); deficit medziročne narástol o 4,5 percenta, k čomu sa priblížili len roky 1999 a 2000, medzi ktorými deficit narástol o 4,9%.

bol v roku 2009
V prípade dlhu
deficit


A je to jeden z najdrahších úsekov, aký sa na Slovensku doteraz staval.

Tento výrok je neoveriteľný z dôvodu rozličných nákladov na rozličné trasy diaľnic. Cena sa pohybuje tak od členitosti terénu, prístupu, počtu potrebných viaduktov ako aj skladby podložia. Rozhodujúca položka môže byť aj cena práce, ktorá sa rovnako mení. Kvalitatívna komparácia, ktorá by zhodnotila cenu diaľnice R1 s podobnými úsekmi na Slovensku nie je v našich kapacitných možnostiach.


Robert Fico príde a rozdá, ako znova, jak taký Mikuláš nesystematicky nejakých 70 miliónov, čo ešte 20 miliónov ide na župy, 50 len na samosprávy a tí samotní starostovia, primátori hovoria, že to je proste máličko, to sú také všimné, že potrebujú normálne sa pozrieť na nejakú systematickú reformu, oni chceli pôvodne pomaly pol miliardy.

Združenie miest a obcí Slovenska (ZMOS) viackrát za posledný rok upozorňovalo na negatívnu finančnú situáciu samospráv. V decembri 2023 žiadalo od vlády Roberta Fica 500 miliónov eur pre mestá a obce. ZMOS ako aj starostovia a primátori počas posledných mesiacov opakovane upozorňovali na zlú finančnú situáciu miest, obcí a samospránych krajov. V októbri premiér Fico oznámil, že vláda poskytne obciam a mestám 50 miliónov eur a krajom odpustí 20 miliónov eur z pôžičiek. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V decembri 2023 Združenie miest a obcí Slovenska (ZMOS) požiadalo vládu o navýšenie prostriedkov pre miestnu samosprávu o 500 miliónov eur, ktoré sú podľa rady nevyhnutné na zachovanie služieb pre obyvateľov miest a obcí na súčasnej úrovni. Zároveň žiadalo o doplatenie 54 miliónov eur mestám a obciam ako kompenzáciu za zvýšené ceny energií v roku 2023.

Predseda vlády SR Robert Fico 12. decembra 2023 informoval , že vláda schválila uvoľnenie 60 miliónov eur pre obce, mestá a samosprávne kraje.

ZMOS na problém s financovaním samospráv upozornilo znovu vo februári 2024. Mestá a obce mali dostať o 10 % menej financií z podielových daní v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Ministerstvo financií neskôr v septembri 2024 uviedlo , že výpadok z podielových daní fyzických osôb vo výške 76 miliónov eur bol kompenzovaný vyšším výnosom miestnych daní o 93 miliónov eur a vyššími nedaňovými príjmami o 45 miliónov eur.

V apríli 2024 ministerstvo financií rozhodlo, že mestám a obciam vyplatí jednorazový podiel z dane z príjmu právnických osôb na rok 2024. Podobne tomu tak bolo aj minulý rok. Obce tak dostali 158 miliónov eur a vyššie územné celky (VÚC) necelých 68 miliónov eur.

Predseda ZMOSu Jozef Boži v máji 2024 povedal , že združenie ešte stále rokuje s ministerstvom financií o peniazoch, ktoré žiadali ešte v decembri 2023. V septembri 2024 Boži uviedol , že ZMOS apeluje na vládu, aby dofinancovala samosprávy aspoň vo výške 50 milónov eur. Naviac, samosprávy očakávajú riešenie výpadku jednej miliardy eur, ktorú zaznamenali v rokoch 2023 a 2024 v dôsledku rozhodnutí predchádzajúcich vlád.

Starostovia a primátori sa k zlému financovaniu samospráv vyjadrovali niekoľkokrát. Podľa nich je finančná situácia samospráv dlhodobo zlá a mestá a obce musia prijímať rozhodnutia, ktoré negatívne ovplyvňujú nielen ich rozvoj, ale aj poskytovanie základných služieb. Žiadali tiež o urgentné dofinancovanie rozpočtov.

8. októbra 2024 premiér Fico v Brezne oznámil , že vláda poskytne obciam sumu 50 miliónov eur a zároveň prisľúbila regionálnym samosprávam odpustenie 20 miliónov eur z pôžičiek.

15. októbra 2024 predseda ZMOS Jozef Božík avizoval , že samosprávy v dôsledku zlej finančnej situácie budú musieť prijať úsporné opatrenia, ktoré sa dotknú predovšetkým športu.

požiadalo informoval upozornilo uviedlo rozhodlo, dostali povedal uviedol dlhodobo Žiadali oznámil avizoval


On (Mark Rutte pozn.) začal brať tomu Wildersovi témy a robil to konkrétne posledných niekoľko dní pred voľbami. Jasne sa postavil tureckému prezidentovi Erdoganovi, po dlhých mesiacoch, čo mu celá Európa ustupovala.

Holandský premiér Mark Rutte v posledných dňoch pred parlamentnými voľbami skutočne razantnejšie zakročil voči plánovaným mítingom na podporu tureckého referenda na Holandskom území, keď nedovolil tureckému ministrovi zahraničných vecí Mevlütovi Čavušogluovi pristáť na Holandskom území, avšak nie je pravda, že by sa tak stalo po "dlhých mesiacoch ustupovania" ako to popísal Richard Sulík, keďže sa za posledné mesiace nevyskytol nijaký prípad, v ktorom by európske štáty Turecko v niečom vyslovene ustúpili. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Diplomatický spor medzi Tureckom a Holandskom sa začal 9. marca 2017, keď holandský minister zahraničných vecí Bert Koenders odkázal svojmu tureckému kolegovi Mevlütovi Čavušogluovi, že Holandsko nepodporí jeho plánovanú návštevu pre obavy z občianskych nepokojov a rozdeľovania spoločnosti, ktoré by mohla rozvíriť účasť tureckého ministra na zhromaždení holandských Turkov na podporu referenda v Turecku. Nemecká tlačová agentúra (DPA) zároveň informovala, že tureckí predstavitelia s podporou prezidenta Recepa Erdogana vedú volebnú kampaň mimo svojej krajiny napriek tomu, že je to v rozpore s tureckým zákonom . Čavušoglu reagoval na udalosti pomerne podráždene. Tureckých občanov v Holandsku vyzýval aby 11. marca prišli na zhromaždenie pred tureckým konzulátom v Rotterdame a vyhrážal sa sankciami. Po týchto vyjadreniach vstúpil do sporu Rutte a bezodkladne zrušil práva tureckého vládneho lietadla na pristátie na holandskej pôde. "Dnes ráno v televízii sa (turecký minister) Holandsku otvorene vyhrážal sankciami a my pod takýmito vyhrážkami nemôžeme s Tureckom nikdy vyjednávať. Tak sme sa rozhodli v konferenčnom hovore, že bude pre neho lepšie keď nepríde." cituje Rutteho vyjadrenie z 11. marca agentúra Reuters. Tento Rutteho krok mal, pravdepodobne, na mysli aj Sulík, keď keď hovoril že premiér začal brať témy Geertovi Wildersovi, ktorý je známy svojou protiislamskou a protimigrantskou rétorikou. Pred voľbami sa, však vyskytlo aj niekoľko ďalších prípadov, kedy Rutte kritizoval správanie sa migrantov v krajine a varoval pred migrantmi, ktorí prichádzajú "ohroziť našu slobodu" . Geert Wilders v ten istý deň na sociálnej sieti uviedol: "Všetkým muslimom v Holandsku, ktorý súhlasia s Erdoganom: Choďte do Turecka a NIKDY sa nevráťte späť!! " Situácia sa ešte vyostrila, keď holandské úrady vyhlásili tureckú ministerku sociálnych vecí Fatma Betül Sayan Kayaovú za nežiaducu osobu a eskortovali ju do Nemecka, odkiaľ napriek deklaráciám, že nepríde, pricestovala v sobotu autom. Turecký prezident Erdogan vo svojich prejavoch opakovane Holandsko obviňoval z "nacizmu a fašizmu" a pomedzi iné vyhrážky sľuboval Holanďanom aj školenie z diplomacie: "Určite za to zaplatí a tiež dostanú lekciu z diplomacie. Naučíme ich medzinárodnú diplomaciu." O pár dní neskôr, 15. marca, vo voľbách napokon s výrazným náskokom opäť zvíťazila Ľudová strana pre slobodu a demokraciu (VVP) liberálneho premiéra Marka Rutteho. Je pravdou, že až do holandského zákazu európske štáty Turecku v otázke kampane medzi tureckými diaspórami viac-menej ustupovala a napriek kritike , ktorá bola silná obzvlásť v Rakúsku sa štáty vysloveným zákazom vyhýbali. Vo februári sa mítingu v nemeckom meste Oberhausen zúčastnil turecký premiér Binali Yildirim, v minulosti sa tureckí predstavitelia už zúčastnili mítingov nielen v Nemecku, ale aj v Rakúsku. Téma kampane je, však aktuálna len niekoľko posledných týždňov, preto je otázne ako Richard Sulík myslel "dlhé mesiace ustupovania". Po holanďanoch mítingy s účasťou tureckých predstaviteľov zablokovali aj v Nemecku a vo Švajčiarsku . V Dánsku časť poslancov požiadala tureckých predstaviteľov aby návštevu v krajine odložili. Belgický minister vnútra Jan Jambon sa zase vyjadril , že belgická vláda proti podobným zjazdom zasiahne. Tureckí predstavitelia sa za posledné mesiace viackrát pokúšali Európske štáty vydierať v súvislosti s prebiehajúcimi vyjadreniami o bezvízovom styku medzi krajinami Európskej únie a Tureckom. Rokovania sa totiž zasekli, pretože európskym predstaviteľom sa nepáčila anti-teroristická legislatíva a bezvízový styk podmienili jej zrušením, čo Turci odmietli . Minister pre európske záležitosti Ömer Çelik sa následne vyjadril , že pokiaľ nedôjde k zrušeniu víz medzi krajinami, Turecko nebude naďalej súčasťou dohody o migrantoch. Európska únia, však tlaku Turecka neustúpila. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zakročil spor zákonom Rutteho správanie varoval Wilders eskortovali vyhrážky voľbách kritike zúčastnil Nemecku Švajčiarsku Dánsku vyjadril odmietli vyjadril


Predkladám do parlamentu návrh nášho Zákonníka práce, návrh nášho zákona o kolektívnom vyjednávaní.

Návrh zákona o kolektívnom vyjedenávaní bol podávaný poslancami Jozefom Mihálom a Janou Kiššovou do Národnej rady Slovenskej republiky. Dalšiím z ich predložených návrhov bol návrh zákona na vydanie Zákonníka práce, ktorý bol doručený do podateľne v ten istý deň. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Návrh poslancov Jany Kiššovej a Jozefa Mihála na vydanie Zákonníka práce bol doručený do Národnej rady Slovenskej republiky 10. Septembra 2014 a momentálne je v procese výberu právnych poradcov. Návrh zákona o kolektívnych pracovnoprávnych vzťahoch bol doručený do podateľne NR SR 10. setembra 2014. Zákon upravuje kolektívne pracovnoprávne vzťahy, kolektívne vyjednávanie medzi príslušnými orgánmi odborových organizácií a zamestnávateľmi, ako aj pravidlá trojstranných konzultácií na celoštátnej úrovni medzi zástupcami štátu, zamestnávateľov a zamestnancov.

Zákonníka práce
Návrh zákona


...rodiny dostanú menej na výplatách, pretože sa zmenila odpočítateľná položka takzvané nezdaniteľné minimum a každý z nás, vy, pán minister, má o 7 eur menej na výplate. 2-členná, 4-členná rodina, 2 dospelý, 14 eur.

S tým, že po tohtoročnej zmene nezdaniteľného minima príde každý zamestnanec o 7 eur (presnejšie 7,38; vynásobené dvoma dospelými členmi domácnosti, ktorých uvádza Kažimír a dostaneme 14 eur) súhlasí aj server Podnikam.sk (resp autorka odkazovaného článku Iveta Matlovičová, metodik pre mzdy a personalistiku Asseco Solutions, a.s.). "Pre rok 2010 je nezdaniteľné minimum vo výške 4025,70 € a pre rok 2011 bude vo výške 3559,30 €. Zamestnanec tak zaplatí zo svojej výplaty o 7,38 € viac."

Podnikam.sk


Čo už jednoznačne povedal aj bývalý generálny riaditeľ Slovenskej národnej knižnice, pán Katuščák, že z celého projektu, ktorý mal byť výstavnou skriňou, tá digitalizácia knižnice, sa stáva klietka hanby. Viete, aké je percento v porovnaní plánovaný objem s diginalizovanými objektami? 1,2% sa zdigitalizovalo do konca roka.

Katuščák projekt digitalizácie dlhodobo kritizuje, výrok o klietke hanby hodnotíme ako pravdivý na základe reakcie Dušan Katuščáka. Reakcia Dušana Katuščáka (28. marca 2013): "Autorom výroku o klietke hanby som ja. Bol som prítomný na zasadnutí Výboru pre kultúru a médiá a tam som to povedal, nakoľko mi členovia výboru umožnili vystúpiť. Prítomný bol aj pán poslanec Viskupič, ktorý, mimochodom, vystupoval mimoriadne kompetentne..." Dušan Katuščák bol riaditeľom Slovenskej národnej knižnice v rokoch 2010 až 2012. Na svojom osobnom blogu sa venuje téme digitalizácie od apríla 2012. Názory uverejňuje aj na blogu na stránke blog.sme.sk. V novembri 2012 uverejnil trojdielný blog s názvom Kauza digitalizácia: diletantstvo pod ochranou ministertva kultúry . V treťom dieli prepočítal, že ak by nová riaditeľka Slovenskej národnej knižnice Katarína Krištofová chcela dodržať svoj sľub daný verejne vo vysielaní TA3 dokončiť digitalizáciu podľa plánu 30. júna 2015, muselo by sa denne zdigitalizovať "asi 350 000 strán, čiže 1000 až 1500 kníh." Celkovo je potrebné zdigitalizovať 2 800 000 objektov. V roku 2012 bolo plánované zdigitalizovať 500 000 objektov, v blogu z 16. decembra 2012 Katuščák píše, že od júla 2012 sa ich zdigitalizovalo "len asi 10 000". Toto by znamenalo asi len 2 % plánovaného objemu na uplynulý rok. Na svojom blogu o konzorciu Tender Media Group Katuščák píše: " V konzorciu TMG sú, samozrejme, aj spoločnosti, ktoré sú schopné reálne pomôcť v implementácii schválených projektov. Ale sú tam aj také, ktoré nie sú najlepšie a nemajú čo ponúknuť... " Katuščákov výrok o klietke hanby zopakoval člen Výboru pre kultúru a médiá Viskupič. Podľa vyhlásenia Jozefa Viskupiča zverejneného prostredníctvom TASR 20. marca 2013 sa Katuščák k projektu vyjadroval, že v konzorciu Tender Media Group sú spoločnosti, ktoré nie sú kompetentné, nemajú v projekte čo ponúknuť a neboli riadne obstarané. " 217 miliónov eur pritiahlo pozornosť kamarátov vládnej strany, ktorí z projektu, ktorý mal byť výkladnou skriňou našej kultúry, urobili klietku hanby " *výrok doplnený o reakciu D. Katuščáka a upravený zo zavádzanie na pravda 7. júna 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

osobnom blogu
blogu
blog
treťom
vysielaní TA3
blogu
svojom blogu
vyhlásenia


Veľmi razantné a významné to bude práve pre menej početné menšiny, to znamená pre rusínsku menšinu, pre ukrajinskú menšinu. Napríklad pre chorvátsku menšinu. Pre chorvátsku menšinu podľa súčasného stavu ani v jednej obci vlastne nie je dosiahnutá, nie je dosiahnuté to 20% kvórum, ale znížením na 10% v dvoch mestských častiach konkrétne v Bratislave, v Jarovciach a v Čunove by títo občania mohli používať svoj jazyk, svoj menšinový jazyk. Pokiaľ ide o rusínsku menšinu, tak toto číslo zo súčasných 92 obcí sa zvýši na 146 a v prípade ukrajinskej menšiny zo 6  na 18 a samozrejme nesmieme zabudnúť ani na rómsku menšinu, kde ej to veľmi výrazné, kde sa počet týchto obcí alebo miest zvýši o 100 obcí. V prípade maďarskej menšiny, ešte mi dovoľte povedať nie je tá zmena až taká výrazná. Tu je len naozaj malé zvýšenie. Jedná sa o 29 obcí.

Podobné údaje, z ktorých vychádza pani Pfundtner sa nám nepodarilo overiť.


Slovenských podnikateľov napríklad zaťažuje vyše 1 200 rôznych informačných povinností.

Euractiv.sk (júl 2009): "Vláda SR sa ešte v roku 2007 zaviazala k znižovaniu byrokracie pre podnikateľov na základe odporúčania Európskej komisie. Prijala vlastný Akčný program znižovania administratívneho zaťaženia podnikania v SR na roky 2007 – 2012 a Agendu lepšej regulácie."

Euractiv.sk
"Projekt SINGAPUR"
avizujú


Ja som mal na starosti náboženské spoločnosti a cirkvi ako minister kultúry, aj sekty.

Ministerstvá sa v zmysle § 5 Zákona č. 575/2001 o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy organizačne členia na sekcie,odbory, prípadne iné organizačné útvary. D o pôsobnosti týchto zložiek v rámci Ministerstva kultúry patrí:

štátny jazyk,

ochranu pamiatkového fondu,

kultúrne dedičstvo a knihovníctvo,

umenie,

autorské právo a práva súvisiace s autorským právom,

osvetovú činnosť a ľudovú umeleckú výrobu,

prezentáciu slovenskej kultúry v zahraničí,

vzťahy s cirkvami a náboženskými spoločnosťami,

médiá a audiovíziu.

Náboženskými cirkvami a spoločnosťami sú zaregistrované viaceré cirkvi, ale napríklad aj svedkovia Jehovoví. Ústav pre vzťahy štátu a cirkví (výročná správa 2010, .pdf), ktorý je príspevková organizácia Ministerstva Kultúry SR sa zaoberal štúdiom a analýzou aj sektárskych spolkov. Tento Ústav bol zrušený .

Výrok možno označiť za pravdivý.

o pôsobnosti

správa

zrušený


Nemáme to prepočítané ešte v detailoch, ale pracujeme na tom. Ja si osobne myslím, že ten dopad bude o niečo vyšší, ako si myslí ministerstvo financií. Zo samotného titulu tých opatrení. Ale čo zostáva faktom je, že ten balíček tak, ako je štrukturovaný a to vyplýva priamo z prognózy samotného ministerstva financií, ako aj prognózy Národnej banky, kde sa jasne konštatuje, že tento balíček spomalí rast, neprinesie zvyšovanie zamestnanosti a zastaví aj rast reálnej mzdy.

NBS vo svojej ostatnej strednodobej predikcii (pdf) píše: Vývoj ekonomiky v strednodobom horizonte by mal byť ovplyvnený hlavne uvažovanými konsolidačnými opatreniami vlády. Tieto by mali spôsobiť spomalenie rastu HDP v roku 2011, a to cez nižší príspevok domáceho dopytu…. Situácia na trhu práce by sa mala v strednodobom horizonte zlepšovať, avšak v roku 2011 by mala byť negatívne ovplyvnená očakávaným znižovaním počtu zamestnancov vo verejnej správe v dôsledku konsolidácie verejných financií.... Navyše, opatrenia na príjmovej strane rozpočtu spôsobujú zníženie reálneho disponibilného príjmu domácností, čo opäť ovplyvňuje hospodársky rast, tento raz nepriamo cez konečnú súkromnú spotrebu. ... Ďalšie opatrenia týkajúce sa zvyšovania sadzieb dane z pridanej hodnoty a spotrebných daní by sa mali premietnuť do rýchlejšieho rastu domácej cenovej hladiny v porovnaní s predchádzajúcou predikciou s vplyvom na nižší reálny disponibilný príjem domácností. Národná banka Slovenska odhadovala podľa investujeme.sk rast ekonomiky v tomto roku na úrovni 4,3%. Pred troma mesiacmi odhadovala rast na úrovni 3,7%. Počiatek hovorí pravdu v tom, že nastane pokles rastu hospodárstva. Odhad NBS na rok 2011 je 3,0% (predchádzajúci odhad bol 4,3%) a v roku 2012 by mal byť rast 4,1% (predchádzajúci odhad 4,4%).

predikcii
Národná banka Slovenska


Stavebné konanie, ktoré prebieha na základe dávno prekonaného a takmer 30-krát novelizovaného stavebného zákona, je jedným z najväčších zdrojov byrokracie na Slovensku.

SAS hovorí o Stavebnom zákone č. 50/1976 Zb ., ktorý ako číslo zákona naznačuje je z roku 1976 a bol skutočne 30 krát novelizovaný.

č. 50/1976 Zb


Pán Nazar, ktorý bol, dnes je poslanec v Národnej rade, bol šéfom Teka, sa hrá za pekného, že on si znížil plat. Ale on si ho znížil iba na posledný mesiac, kedy odchádzal. Ako 30 dní pred odchodom si veľkoryso znížil plat. Ale pred tým 4 roky alebo koľko bral vysoký plat.

Nepodarilo sa nám overiť toto tvrdenie z nezávislého zdroja, a preto prinášame aspoň vyjadrenie L. Lazára na adresu R. Sulíka práve pre tento konkrétny výrok. Lazárovu reakciu priniesla 8. marca 2011 po odvysielaní relácie tlačová agentúra TASR : "Nikdy som si nemyslel, že budem musieť takýmto spôsobom komentovať slová druhého najvyššieho ústavného činiteľa. Richard Sulík však hlúpo klamal, keď tvrdil, že som si ako šéf TEKO znížil plat iba posledný mesiac predtým, ako som odišiel z tejto pozície po zvolení za poslanca Národnej rady SR v júnových parlamentných voľbách 2010," povedal Lazár. Ďalej zdôraznil, že k zníženiu jeho platu došlo po vypuknutí hospodárskej krízy od mája 2009. Jeho plat po znížení vraj predstavoval 2400 eur, a ani pred znížením nedosahoval viac ako 5000 eur. Pritom upozornil, že po jeho odstúpení z postu generálneho riaditeľa a predsedu Predstavenstva košických teplární si nominanti strán súčasnej vládnej koalície zvýšili svoje platy na dvojnásobok, a to na 5000 eur. Ladislav Lazár v súčasnosti pôsobí ako poslanec NR SR za stranu Smer-SD a zároveň viceprimátor Košíc.

TASR


Táto vláda nezačala konsolidovať od seba, nezačala riešiť optimalizáciu na ministerstvách, naopak sebe zvýšili platy.

Schválený konsolidačný balíček nepredstavil plán optimalizácie fungovania ministerstiev. Vo februári 2024 vláda odsúhlasila zvýšenie paušálnych náhrad pre členov vlády. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Schválený konsolidačný balík na zníženie hrubého dlhu neobsahuje plán na optimalizáciu ministerstiev.

Väčšia časť schválených opatrení na kosolidáiu verejných financií je „zameraná na získanie dodatočných príjmov do rozpočtu“ ( .pdf , s. 6). Na strane výdavkov schválil parlament opatrenia v podobe šetrenia v „objeme 5 % osobných výdavkov kapitol štátneho rozpočtu“, zmrazenia „valorizácie miezd vo VS v 2024 a jej tlmenie od 2025“, zníženia „výdavkov na financovanie RTVS“ a zrušenia „podpory na zníženie koncovej ceny elektriny pre podniky“ ( .pdf , s. 6).

V rámci výdavkových konsolidačných opatrení navrhla vláda šetriť prostredníctvom zníženia výdavkov na štátnych úradníkov a zamestnancov verenej služby, a to o 10%, čo by podľa ministerstva financií malo priniesť 124 miliónov eur, teda 4,6 % z celkového cieleného zisku 2,7 mld. eur. Súčasťou schváleného balíčka je aj spomalenie valorizácie platov zdravotníkov na 3 %, čím chce štát v roku 2025 ušetriť 219 miliónov eur ( .pdf , str. 18).

Základnú zložku platu člena vlády tvorí 1,5-násobok platu poslanca. Uznesením vlády zo 6. februára 2024 sa vláda zhodla na zvýšení paušálnych náhrad pre ministrov, podpredsedu vlády a predsedu vlády. S platnosťou od 7. februára 2024 prislúcha ministrovi paušálna náhrada vo 3,1-násobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve za predchádzajúci kalendárny rok. Podpredsedovi vlády prislúcha 3,5-násobok a predsedovi vlády prislúcha 4,5-násobok priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve za predchádzajúci kalendárny rok.

Od roku 2016 prebieha optimalizačný projekt riadenia verejnej správy v rámci ministerstva vnútra, v rámci ktorého dochádza k vyškoleniu a vzdelávaniu personálu či implementácii inovovaných procesov.

Prezamestnanosť v ústredných orgánoch štátnej správy predstavuje priestor na šetrenie aj podľa Roberta Fica (Smer), ktorý už v apríli 2024 navrhol prepustiť 30 % ich zamestnancov a priznal, že bez nich by ministerstvá mohli dosiahnuť ešte lepší výkon. Podľa výpočtov denníka SME, založených na dátach Rady pre rozpočtovú zodpovednosť, by sa takto dalo ušetriť 395 miliónov eur ročne. Ku koncu roka 2023 ústredné orgány štátnej správy zamestnávali vyše 37 000 úradníkov.

Schválený balík .pdf .pdf zníženia .pdf tvorí zhodla prebieha prepustiť ušetriť zamestnávali


...v tom období nebola požiadavka vykonávať ho (koncipientsku prax, pozn.) v sídle advokátskej kancelárie...

V rokoch 2006 až 2010, kedy Zuzana Čaputová vykonávala svoju koncipientskú prax, platil Advokátsky poriadok z roku 2004 , v ktorom povinnosť vykonávania praxe nebola priestorovo obmedzená. Povinnosť vykonávania koncipientskej praxe v advokátskej kancelárii zamestnávajúceho advokáta, s výnimkou 3 mesiacov v roku, je daná až aktuálne platným Advokátskym poriadkom z júna 2017 . Výrok hodnotíme ako pravdivý. V časti poriadku z roku 2017 upravujúcej vzťah advokáta ku koncipientovi a inému zamestnancovi sa uvádza : “ Výchova a prax advokátskeho koncipienta na výkon advokátskeho povolania je možná len v advokátskej kancelárii advokáta zamestnávajúceho advokátskeho koncipienta, pričom advokátsky koncipient môže vykonávať prax mimo sídla advokáta maximálne tri mesiace v roku. ” Právnik Peter Kubina toto opatrenie ďalej pre Denník N komentuje nasledovne: „Aj dnes, keď existuje, je potrebné ho vykladať logicky a v súlade s obsahom a náplňou práce advokátskeho koncipienta, “.

Advokátsky poriadok z roku 2004
Advokátskym poriadkom z júna 2017
uvádza
komentuje


Preto naše ministerstvo dva roky pripravovalo nový stavebný zákon, aby sa to zlepšilo. Povedali sme, pokiaľ nebude dohoda naprieč politickým spektrom, lebo stavebný zákon sa dotýka úplne všetkých, nepôjdeme do jeho finálnej podoby. Viete, ako to dopadlo v parlamente. Tá diskusia bola neznesiteľná a tým pádom sme povedali, že vrátime naspäť a ešte raz sa vrátime do poslaneckých klubov, aby sa každý mal možnosť vyjadriť.

Spomenutý stavebný zákon je vládny návrh zákona o územnom plánovaní a výstavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (stavebný zákon), ktorý sa mal pripravovat viac ako dva roky a ktorý sa mal prerokovat v druhom cítaní na 54 . schôdzi parlamentu. Po kritike opozície a odborníkov minister Pociatek nakoniec stiahol návrh z prerokovania v druhom cítaní. O dalšom postupe po stiahnutí zákona nie sú informácie, nevieme teda, ci skutocne došlo k jeho opätovnému predloženiu poslaneckým klubom. Vieme len, že pôvodne (pred stiahnutím) bol zákon poslaneckým klubom predložený. V ostatných castiach výroku však Stromcek udáva správne údaje, preto hodnotíme tento výrok ako pravdivý. O tom, aby sa návrh zákona posunula do druhého cítania, poslanci hlasovali 17. júna 2015. Z prítomných 132 poslancov za posunutie návrhu hlasovalo 81 poslancov (okrem poslancov SMERU len Alojz Pridal z KDH a nezaradená Mária Ritomská), 49 sa zdržalo hlasovania a nehlasovali dvaja. Návrh zákona prešiel a tým bol posunutý do druhého cítania. Poslanci teda mali rokovat o návrhu v druhom citaní v septembri na 54. schôdzi. Minister dopravy Ján Pociatek, ktorý bol predkladatelom návrhu, nakoniec dna 22. septembra 2015 stiahol návrh zákona. Svoje rozhodnutie potom zdôvodnoval takto: " Teraz pripomeniem svoje vlastné slová, ktoré som vyslovil pri uvádzaní tohto zákona v prvom cítaní. Ak nebude zrejmé, že zákon bude podporený konsenzuálne a poslanci 'hasákom' zacnú tento zákon deštruovat rôznymi pozmenovákmi, tak zákon stiahnem ," (zdroj: TASR ). Ako dalej informuje TASR, minister vyzýval k spolupráci napriec politickým spektrom, aby sa podarilo vytvorit skutocne dobrý a efektivný zákon: " Myslím si, že tento zákon je tak významný a nemá byt vôbec predmetom primitívnych politických diskusií, ako tu predviedol napríklad pán poslanec Igor Hraško (OLaNO), ale má to byt odborný zákon. A vyzývam preto práve tých, ktorí majú k tomu co povedat, aby sa zúcastnili na odborných fórach a prezentovali to tam ". Igor Hraško (OLaNO) predložil 22. septembra pozmenujúci návrh k návrhu stavebného zákona a, ako informuje o tom Pravda , išlo o 25 stranný dokument. Pod jeho návrh sa podpísali väcšinou poslanci z OLaNO a KDH. Okrem neho k návrhu zákona ešte ôsmi poslanci pripravili pozmenujúce návrhý.

54
hlasovali
stiahol
TASR
pozmenujúci návrh
Pravda
Inštitút urbánneho rozvoja
TASR
navrhovala
chválila
vyhlásila
vydal stanovisko
pôvodne


...a netajíme sa tomu, že sme chceli zmeniť charakter generálnej prokuratúry a jej postavenia, žiaľ nenašli sme na to politickú podporu...

Sme.sk pripomína, že s iniciatívou zmeniť postavenie GP prišiel v roku 2006 vtedajší minister spravodlivosti D. Lipšic. Či našiel návrh D. Lipšica politickú podporu alebo nie sme nezistili.

Sme.sk


Keď sme v roku 2009 preberali úrad, dosahoval dlh Bratislavského samosprávneho kraja až 46,09%....na konci apríla tohto roka (2017) dostali dlh župy na úroveň 28,25%

Podľa záverečného účtu Bratislavského samosprávneho kraja z roku 2009( .pdf , str. 55) bol oficiálny dlh 19,82 mil. eur. Číslo sme získali súčtom výšky prijatých úverov a finančných výpomocí z bánk a finančných inštitúcií. Avšak určiť celkový dlh v tomto roku a zároveň ho porovnať s rokom 2017 nie je celkom jednoduché z dvoch dôvodov- údaje o plnení zákonného dlhového kritéria nie sú pre obce a VÚC za roky 2006 až 2011 dostupné a pri nástupe Freša do úradu v 2009 čierny dlh dosahoval 25 mil. EUR.

Prihliadnuc na tieto dva dôvody môžeme považovať Frešov výrok za pravdivý.

Zo stránok INEKO sa dozvedáme, že Ministerstvo financií nemá za dané obdobie (2006-2011) k dispozícii údaje o návratných zdrojoch financovania prijatých na zabezpečenie predfinancovania eurofondov. Celkový dlh obcí (VÚC) je teda do roku 2011 len odhadovaný na základe dostupných údajov. Výpočet bol nasledovný: (bankové úvery a výpomoci + dlhodobé záväzky - úvery od ŠFRB) / (bežné príjmy za predchádzajúci rok). Avšak takto vypočítaný dlh nie je očistený aj o záväzky prijaté na zabezpečenie predfinancovania eurofondov, a teda nemožno robiť závery na základe jeho porovnania so zákonným limitom na úrovni 60 %, ktorý bol ustanovený v § 17 ods. 7 zákona NR SR č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Zákon uvádza, že celkovou sumou dlhu vyššieho územného celku sa rozumie súhrn záväzkov vyplývajúcich zo splácania istín návratných zdrojov financovania, záväzkov z investičných dodávateľských úverov ku koncu rozpočtového roka a suma ručiteľských záväzkov vyššieho územného celku. Dlh je uvádzaný v pomere k bežným príjmom za predchádzajúci rok a podľa zákona by nemal presiahnuť úroveň 60 %.

Keby však chceme dlh za rok 2009 uviesť v pomere k bežným príjmom za rok 2008, tak by nám vyšlo 20,31 %. Toto číslo sa však nezhoduje s tým, ktoré uviedol Frešo, pretože k nemu pripočítal aj čierny dlh v roku 2009(viď. tabuľky ).

Dosahoval hodnotu 25 mil. EUR a bol tvorený neuhradenými faktúrami, súdnymi spormi a nedodržanými záväzkami. Ak teda spočítame uvedené čísla, vyjde nám, že celkový dlh bol 44,56 mil. EUR, čo činí 46,09 % skutočných bežných príjmov roka 2008.

Číselný údaj z apríla tohto roku (2017) je uvedený pravdivo. Podľa prezentácie z mája 2017(. PPTX , str. 4) je dlh BSK k 30.4.2017 28,25 %.

.pdf

INEKO

tabuľky

46,09 %

PPTX


Tak, tá moja rola nastupuje vtedy, keď sa situácia nejakým spôsobom vyvinie, či už zo strany vlády, že podá demisiu alebo parlament vysloví nedôveru vláde a podobne, čiže až vtedy nastupuje ako keby aktívna rola prezidenta.

Postavenie a právomoci prezidentky SR Zuzany Čaputovej, sú dané Ústavou Slovenskej republiky, kde sa v bode E uvádza, že môže rozpustiť NR SR za vymedzených podmienok, patrí medzi ne aj vyslovenie nedôvery. A v bode G , ktorý znie: „vymenúva a odvoláva predsedu a ostatných členov vlády Slovenskej republiky, poveruje ich riadením ministerstiev a prijíma ich demisiu; predsedu a ostatných členov vlády odvoláva v prípadoch uvedených v čl. 115 a 116.” Výrok hodnotíme ako pravdivý.

bode E
bode G


No a potom prišli aj vami spomínané najnovšie výroky Viktora Orbána, ktorými potvrdil, že chcú udeliť Maďarom v zahraničí volebné právo, možnože by sme tú mimoriadnu schôdzu nezvolali, keby v ten istý týždeň náš minister zahraničných vecí Dzurinda sa nechválil, aká vynikajúca je naša zahraničná politika, a že vlastne ona spôsobila, že je vlastne v tejto chvíli medzi Slovenskom a Maďarskom je kľud.

Ako píše sme.sk z 31. marca 2011: "Madarský premiér Viktor Orbán hovorí o volebnom práve pre nových madarských obcanov v zahranicí ako o hotovej veci. Otázkou podla neho nie je, ci Madari za hranicami budú môct volit do budapeštianskeho parlamentu, ale v akej forme bude ich právo vyjadrené, povedal v utorok vecer pre madarskú televíziu TV2. Volebné právo pre krajanov je podla Orbána 'prirodzeným prostriedkom' spolupatricnosti s Madarmi spoza hraníc. Konkrétnosti urcí nový volebný zákon, povedal." Madarský prezident pre televíziu TV2 prehlásil , že otázkou nie je ci zahranicní Madari budú môct hlasovat, ale v akej forme bude toto ich právo vyjadrené. Predošlý den 30. marca 2011 minister zahranicných vecí Mikuláš Dzurinda pred poslancami NR SR prezentoval správu o plnení úloh zahranicnej politiky SR v roku 2010 a o zameraní zahranicnej politiky SR na rok 2011. V úvode sa zmienil o minulom roku ako o roku prelomovom, co sa týka diplomacie. "Pýtali ste sa na výsledky, výsledkom je pokoj a normálne vztahy. Ludia na Slovensku sa cítia dobre, bez ohladu na to akej sú národnosti, a to je, myslím, velmi dôležité...Myslím, že co i len trošku pozorný divák mohol pobadat v zahranicnej politike obrat od politiky lahko populistickej k politike zodpovednej, k politike hodnôt.“

sme.sk prehlásil prezentoval


My sme fungovali tu 30 rokov, jednoducho čo bolo, všetko sa minulo. Žiadne zásoby do špajze sa nerobili a potom my sme prišli pred dvoma rokmi, prázdna špajza

Národná banka Slovenska ponúka údaje o slovenských štátnych rozpočtoch od roku 2005, čo síce nie je posledných 30 rokov, no ponúka to dostatočne dlhé obdobie na vytvorenie štatistických záverov.

Je pravdou, že počas tohto obdobia boli všetky rozpočty štátu deficitné. Inak povedané, napriek rastúcim príjmom štát vždy minul viac ako prijal vo forme daní a nedaňových príjmov. Matovič teda pravdivo hovorí, že „čo bolo, všetko sa minulo”, vláda dokonca zakaždým minula viac.

Podobné platí aj pre dlh verejnej správy. Aj keď dlh verejnej správy vyjadrený v pomere k HDP v posledných rokoch pred pandémiou klesal , nebolo to preto, že ho vlády znižovali, ale vďaka rastúcemu HDP. Verejný dlh teda neznižovalo šetrenie vlády, ale dobré ekonomické časy.

Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

boli klesal rastúcemu


My sme najchudobnejšia krajina eurozóny.

Podľa článku z Hospodárskych novín, ktoré sa odvoláva na údaje Credit Suisse a FAZ, je skutočne pravda, že v prípade, že porovnáme čistý majetok na obyvateľa medzi krajinami Eurozóny je Slovensko na poslednom mieste za predposledným Estónskom.

(výrok opravený 13.3.2013 z nepravdivého na pravdivý).

článku


Mestu sa súčasne podarilo v novej zmluve na opravy ciest dosiahnuť zníženie jednotkovej ceny za opravy až o 40%. Kým doposiaľ stála oprava 1 m2 62 eur, podľa novej zmluvy je to 37 eur a na vykonanú prácu získalo mesto 5-ročnú záruku.

Predpokladaná cena kontraktu na údržbu ciest sa predpokladala na úrovni 13,6 mil. eur. Nakoniec sa vysúťažila cena 8,2 milióna eur, teda o 40 % nižšia suma. V zmluve sa neuvádza priemerná cena za opravu m2 cesty. Demagog.SK nezistil plochu komunikácii v Bratislave v m2, čo znemožňuje približný prepočet ceny údržby cesty na m2. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa záverečného účtu mesta Bratislava za rok 2012 (. pdf , s. 21) mesto spravuje celkovo 381 km komunikácii. Demagog.SK nezistil plochu spravovaných ciest v m2. Chýbajúci údaj znemožňuje aspoň približný prepočet. Bratislavský magistrát 21. marca 2014 vybral elektronickou súťažou firmu na bežnú údržbu ciest a celoročnú opravu výtlkov. Konečná cena zákazky na štyri roky je podľa zmluvy necelých 8.2 milióna eur bez DPH. Predpokladaná cena zákazky bola v hodnote 13.6 milióna eur bez DPH. Vysúťažená cena je tak o 40 % nižšia oproti predpokladanej. Cenu predchádzajúceho kontraktu na opravu ciest sa nepodarilo overiť. Rovnako sme nezistili ani priemernú cenu opráv na m2 podľa predchádzajúcej ani súčasnej zmluvy. Bežná údržba je v zmluve definovaná a bude realizovaná: "vyspravovaním pozdĺžnych nerovností, priečnych nerovností, lokálne vyspravenia výtlkov, prepadov a nerovností, lokálnym vyspravením porušených povrchov na priľahlých chodníkoch, opravy betónových zastávok MHD, výškových úpravách vývodov inžinierskych sietí – mreží vpustov, poklopov dažďovej kanalizácie, úpravách obrubníkov vo vozovkách, chodníkoch ako i záhonových obrubníkoch, prídlažby, dlaždených plôch, asfaltových plôch a priľahlých priestranstiev, opráv zariadení slúžiacich pre odvádzanie dažďových vôd z povrchov komunikácií, chodníkov a priľahlých priestranstiev prípadne ich novým vybudovaní m (vpusty, vsakovačky, jednotlivé prípojky a odvodňovacie žľaby)" (Zmluva o dielo č. MAGSP1400002, Príloha č. 1) Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf Bratislavský zmluvy


Už v roku 2009 som povedal, že opozícia v tom čase, teda súčasná doteraz vládna koalícia musí priznať morálny dlh z roku 2002 - 2006

Ide o známy výrok Daniela Lipšica, ktorý sme overovali už v relácii O päť minút dvanásť z 5. februára 2012: Daniel Lipšic o morálnom dlhu v roku 2009 hovoril. 27. januára povedal, že: "Žiadny rozumný človek neverí tomu, že ak je parlament zablokovaný a dvaja prejdú bez vysvetlenia, že to je v poriadku. Bol to posledný prvok, ktorý vytvoril bariéru nedôvery medzi nami a našimi voličmi." Vyjadroval sa tak k udalostiam ešte z roku 2005, kedy dvaja opoziční poslanci z HZDS (Karol Džupa a Eduard Kolesár) zo dňa na deň podporili koalíciu SDKÚ, KDH a SMK a takto jej pomohli získať väčšinu v parlamente. Lipšic teda sám vzniesol podozrenie, že bývalá vláda Mikuláša Dzurindu kupovala poslancov. Následne sa ospravedlnil za to, že KDH za týchto podmienok z koalície neodišlo. V sekcii " Otázky a odpovede" novín Pravda (28. januára 2009) sa okrem iného vyjadril na čitateľskú otázku ohľadne kupovania poslancov takto: " Keď včera premiér Fico zvolal mimoriadny brífing, uchýlil sa k evidentným klamstvám. Ja som priznal morálny dlh opozície aj na kauze kupovania poslancov a nepriznal som kupovanie poslancov. To že časť médií na brífing premiéra Fica naskočila, ma mrzí. "

O päť minút dvanásť
morálnom
Otázky a odpovede" novín Pravda


... máme zadefinované pre účely školského zákona deti zo sociálne znevýhodneného prostredia

Školský zákon bol prijatý v roku 2008 ako Zákon č. 245/2008 Z.z., vo svojom obsahu definuje deti zo sociálne znevýhodneného prostredia. Výrok Lucie Nicholsonovej tak hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu


...to je napríklad Banská Bystrica, že sa k tým eurofondom nedostane ani vďaka oddlženiu lebo stále nebudú plniť podmienku, ktorá je Bruselom nadefinovaná podniku v ťažkosťach, dávame my peniaze zo štátneho rozpočtu.

Ministerstvo zdravotníctva SR vypísalo výzvy na rekonštrukciu nemocníc celkovo za 153 miliónov eur. Peniaze majú ísť z eurofondov, pričom spoločnosti uchádzajúce o takéto príspevky musia spĺňať špeciálne podmienky dané Európskou komisiou, prípadne národnou autoritou. Minister zároveň presadil oddlženie nemocníc a takto umožnil, aby sa viac nemocníc mohlo zapojiť do výzvy v druhom kole. Po prvom kole oddlženia však nie všetky nemocnice budú splňovať podmienky, takou je napríklad aj nemocnica v Banskej Bystrici. Podľa súčasného nastavenia nemocnice nesmú byť tzv. "podnikmi v ťažkostiach", pričom táto podmienka sa odvíja od zadefinovania našich nemocníc ako organizácie vykonávajúce hospodársku činnosť. Podľa Európskej komisie sa oprávnenosť výdavkov určuje na národnej úrovni, podobný názor má aj predseda Lekárskeho odborového združenia (LOZ). Minister Drucker sa v minulosti vyjadril, že podmienku žiadala Komisia. Kvôli protichodným názorom tak hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Rezort zdravotníctva spustil prvé kolo výzvy v máji 2017 celkovo za 70 miliónov eur. Ako o tom sám minister Drucker informoval, o tieto peniaze môže uchádzať celkovo 44 nemocníc, podmienkou je, že nesmú byť tzv. podnikmi v ťažkostiach. Európska komisia definuje podniky v ťažkostiach takto (bod 20): " Podnik sa preto považuje za podnik v ťažkostiach vtedy, ak nastane aspoň jedna z nasledujúcich okolností: a) v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným (25), keď sa viac ako polovica jej upísaného základného imania (26) prekryla akumulovanými stratami. To je prípad, keď odpočet akumulovanej straty z rezerv (a všetkých ostatných prvkov všeobecne považovaných za súčasť vlastných zdrojov spoločnosti) vedie k zápornej súhrnnej sume, ktorá presahuje polovicu upísaného základného imania; b) v prípade spoločnosti, keď aspoň niektorí spoločníci neobmedzene ručia za záväzky spoločnosti (27), kde sa viac ako polovica kapitálu vykazovaného v účtoch firmy prekryla akumulovanými stratami; c) keď je podnik predmetom kolektívneho konkurzného konania alebo spĺňa kritériá podľa vnútroštátneho práva na zaradenie do kolektívneho konkurzného konania na žiadosť veriteľov; d) v prípade podniku, ktorý nie je MSP, keď za posledné dva roky: i. bol účtovný pomer dlhu podniku k vlastnému imaniu vyšší než 7,5 a ii. pomer zisku podniku pred úrokmi, zdanením a odpismi (EBITDA) k úrokovému krytiu bol nižší než 1,0 ." Minister Drucker už pri spustení prvého kola výzvy povedal, že bratislavská nemocnica sa nebude môcť uchádzať o tieto financie. Minister tiež povedal, že 44 nemocníc danú podmienku splňuje: " V súčasnosti je tam zaradených 12 nemocníc v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva zdravotníctva, jedna v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva obrany. Máme tam osem nemocníc v zriaďovateľskej pôsobnosti vyšších územných celkov, jednu nemocnicu, ktorá patrí mestu Kežmarok a máme tam päť neziskových organizácií ". Druhé kolo výzvy by sa malo uskutočniť na budúci rok. Minister neskôr pripusti l, že ani po prvom kole oddlžení nebude každá zo 44 nemocníc spĺňať dané podmienky. Zo śtátnych by sa mohli uchádzať nasledujúce štyri nemocnice: banskobystrická detská fakultná nemocnica s poliklinikou, fakultná nemocnica v Nitre a Nových Zámkoch a popradská nemocnica. Lekárske odborové združenie (LOZ) kritizovalo ministra kvôli nastaveniu podmienok pre čerpanie eurofondov. Podľa predsedu LOZ Petra Visolajského totiž " Túto podmienku (podnik v ťažkostiach, pozn.) našim nemocniciam nestanovil Brusel, ale my sami, teda presnejšie rezort zdravotníctva (...) Táto podmienka je nezmyselná. Nemocnice, hlavne fakultné a univerzitné, nie sú a nemôžu byť podnikom v ťažkostiach. Už len z toho dôvodu, že ich dlhy preberá štát, teda de facto nemôžu skrachovať. A štát ani nemôže pripustiť, aby sa stali podnikom v ťažkostiach, ktorý by nedokázal vykonávať svoju funkciu. Už v súčasnosti vieme, že sa štátne nemocnice budú oddlžovať, v tomto svetle sa javí ako nezmyselné, najprv rozdať eurofondy súkromným ziskovým zariadeniam a následne oddlžovať ostatné nemocnice zo štátneho rozpočtu ". Visolajský tu naráža na to, akým spôsobom boli definované naše nemocnice, pretože sa od toho odvíjajú aj podmienky čerpania eurofondov. Oznámenie Európskej komisie o pojme štátnej pomoci uvedenom v článku 107 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v časti 2.4 ods. 23 – 24 a 26 uvádza : " Systémy zdravotnej starostlivosti v členských štátoch Únie sa od seba výrazne líšia. Od týchto vnútroštátnych osobitostí závisí, či a do akej miery spolu rozliční poskytovatelia zdravotnej starostlivosti navzájom súťažia. V niektorých členských štátoch sú verejné nemocnice neoddeliteľnou súčasťou národných systémov zdravotnej starostlivosti a sú takmer úplne založené na zásade solidarity.Tieto nemocnice sa financujú priamo z príspevkov do systému sociálneho zabezpečenia a iných štátnych zdrojov a svoje služby poskytujú bezplatne na základe univerzálneho pokrytia. Súdy Únie potvrdili, že tam, kde existuje takáto štruktúra, príslušné organizácie nekonajú ako podniky . V mnohých iných členských štátoch nemocnice a iní poskytovatelia zdravotnej starostlivosti ponúkajú svoje služby za odmenu, ktorú inkasujú priamo od pacientov alebo od ich poisťovne (40). V týchto systémoch existuje určitý stupeň hospodárskej súťaže medzi nemocnicami, pokiaľ ide o poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti. V takom prípade skutočnosť, že službu zdravotnej starostlivosti poskytuje verejná nemocnica, nestačí na to, aby sa činnosť označila za nehospodársku ." Ministerstvo tak pracuje s definíciou, že verejné nemocnice vykonávajú hospodársku činnosť. Ministerstvo odkazuje na stanovisko , kde bol takýto postup v tomto prípade doporučený: " MZ SR má k dispozícii stanovisko vypracované renomovanou konzultačnou spoločnosťou Deloitte, z ktorého jednoznačne vyplýva, že o prostriedky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja sa nemôže uchádzať podnik v ťažkostiach ,". V júni sa minister vyjadril v zmysle, že podmienku o podnikoch v ťažkostiach žiadala Komisia: " Európska komisia žiadala túto podmienku zadať, hoci napríklad v predchádzajúcom Operačnom programe zdravotníctvo nebola. Teraz na nej trvali. Žiadna nemocnica, ktorá je v ťažkostiach z pohľadu EBITDY alebo dlhu, nie je oprávnená čerpať ". Európska komisia (EK) vo svojom vyjadrení uviádza, že: "Podľa všeobecného nariadenia o kohéznej politike sa oprávnenosť výdavkov určí na základe vnútroštátnych pravidiel, teda na národnej úrovni (...) V prípade Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ktorý podporuje infraštruktúrne investičné aktivity, nariadenie nepodporuje "podniky v ťažkostiach" tak, ako je to definované v pravidlách EÚ o štátnej pomoci. Podľa zásady zdieľaného hospodárenia, ktorou sa riadi politika súdržnosti, zodpovednosť je na členskom štáte, aby stanovil kritéria s cieľom získať istotu, že tieto regulačné požiadavky sú splnené." Dátum zverejnenia analýzy: 18.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Rezort zdravotníctva
Európska komisia
44 nemocníc
pripusti
kritizovalo
uvádza
stanovisko
vyjadril


...zadlžuje vláda Smeru-SD, zadlžuje vlastne každým rokom krajinu viac (...) nastupovala vláda Smeru-SD v roku 2007 do vlády, tak bol dlh 17 miliárd eur. Dneska je dlh plánovaný na rok 2017 na vyše 43 mld. eur.

Dlh verejnej správy v absolútnom vyjadrení od nástupu Smeru-SD do vlády v roku 2016 kontinuálne rastie. V roku 2007 dlh činil 17 026 miliónov eur. Aktuálny rozpočet verejnej správy na roky 2017 až 2019 odhaduje výšku dlhu verejnej správy v roku 2017 na 43 089 miliónov eur. Od roku 2006 je strana Smer-SD vo vláde neustále, s výnimkou obdobia 2010-2012. Strana bola a je stále najsilnejšou vládnou stranou, aj v koaličných vládach bol minister financií nominovaný stranou Smer-SD, preto je možné povedať, že na hospodárenie krajiny mala táto strana najväčší vplyv. Výrok Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivý. Funkčné obdobie prvej vlády Roberta Fica trvalo od roku 2006 do roku 2010. Opätovne sa Robert Fico stal predsedom vlády v roku 2012 a túto funkciu zastáva dodnes. Obvyklým spôsobom vyjadrenia výšky dlhu je vyjadrenie v pomere k HDP krajiny. Keďže je rast slovenskej ekonomiky pomerne dobrý, pomer dlhu k HDP sa znižuje, avšak v absolútnych číslach dlh kontinuálne rastie. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["XsSM8"]={},window.datawrapper["XsSM8"].embedDeltas={"100":604,"200":510,"300":467,"400":450,"500":450,"600":450,"700":433,"800":433,"900":433,"1000":433},window.datawrapper["XsSM8"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-XsSM8"),window.datawrapper["XsSM8"].iframe.style.height=window.datawrapper["XsSM8"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["XsSM8"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("XsSM8"==b)window.datawrapper["XsSM8"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); V roku 2007 bola výška dlhu na úrovni 17 026 miliónov eur. K výraznému nárastu dlhu verejnej správy v období 2009-2011 vo veľkej miere prispela hospodárska kríza roku 2009, ktorej následky Európa pociťovala aj niekoľko rokov po jej skončení. Odborníci sa zhodli na tom, že okrem tohto faktoru stála za nárastom dlhu aj nečinnosť štátu. Konkrétne mali na mysli počiatočnú absenciu adekvátnych škrtov, resp. iných krokov pre zníženie deficitu. Podľa návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020 a na základe aktuálnych predpokladov dosiahne verejný dlh 51,1% HDP, čo je 42 053 mil. eur, v roku 2017 ( .pdf , s. 15). Rozpočet verejnej správy na roky 2017 až 2019 však počítal s výškou dlhu verejnej správy v roku 2017 v sume 43 089 mil. eur ( .pdf , s. 16), teda presne tak, ako to uvádza Eduard Heger. Heger už rastom verejného dlhu argumentoval napríklad v roku 2016 , pri diskusii o aktuálne prijatých zmenách v rokovacom poriadku NRSR. Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zhodli .pdf .pdf 2016


Zrušil traumu budovania SND a dokončil SND počas svojho ministrovania (Marek Maďarič ako minister kultúry pozn.).

Počas ministrovania Mareka Maďariča (2006-2010) bolo skutočne dostavané Slovenské národné divadlo. Konkrétne bola nová budova divadla dostavaná a slávnostne otvorená 14.4.2007. História výstavby novej budovy však siaha podstatne hlbšie do minulosti a to do roku 1959, kedy vyšiel impulz od vtedajšieho povereníka SNR pre školstvo a mládež Vasiľa Biľaka. Následne bol v roku 1960 schválený návrh výstavby novej budovy SND. Samotná výstavba sa potom začala v roku 1986. V roku 1997 prešlo investorstvo výstavby z SND na Ministerstvo kultúry a v roku 1999 bol na podnet M. Kňažka pre výstavbu vyčlenený najväčší objem peňazí. V roku 2004 vláda prijala memorandum, v ktorom sa zaviazala budovy dostavať v spolupráci so súkromným investorom. Po protestoch umelcov však v roku 2005 rozhodla o dostavaní zo štátnych zdrojov.

bola História


Čiže Váhostav podpísal s rezortom pána Figeľa zmluvu za 137 miliónov eur, že niečo postaví. Ale štátna expertíza, ktorú mal pán Figeľ na stole hovorila, že hodnota je 334 miliónov. Čiže ten rozdiel je mínus 59%.

Robert Fico hovorí o zmluve na výstavbu časti diaľnice D1, Dubná Skala - Turany, ktorú mal v roku 2011 podpísať vtedajší minister dopravy Ján Figeľ. Zmluvná cena bola o 59 % nižšia, než odhad ceny úseku. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý. V októbri roku 2011 informovala agentúra SITA v článkoch Pravdy a na portáli webnoviny o zmluvnej cene, ktorá je o 59 % nižšia, než predpokladaná hodnota prác. Váhostav mal tento úsek postaviť za 137,75 mil. eur bez dane z pridanej hodnoty. Predpokladaná hodnota prác bola 334,72 mil. eur.

Pravdy webnoviny požiadal


A potom sa stali tieto opatrenia, resp. sa snažili, aby ľudia dvakrát odišli z toho systému (bývalá vláda z druhého piliera, pozn.).

Prvé otvorenie druhého piliera schválila vláda R. Fica v auguste 2007, pričom možnosť vystúpiť mohli sporitelia využiť v prvom polroku roku 2008. Z piliera vtedy vystúpilo takmer 100-tisíc sporiteľov. Vstúpilo doň 14 821 ľudí. Vláda schválila opätovne možnosť vystúpiť z druhého piliera od 15. novembra do 30. júna 2009. Vtedy vystúpilo približne 29 tisíc ľudí.

Prvé otvorenie
vystúpilo
opätovne
vystúpilo


V Prešove platíme za odpad dvojnásobok ako v okolitých mestách.

Pre rok 2014 je sadzba poplatku za komunálny odpad a drobné stavebné odpady v Prešove 0,0525 eur za fyzickú osobu a deň. Pre porovnanie, v Košiciach to je 0,0859 za osobu a deň, v Bardejove 0,0740, v Spišskej Novej Vsi , 0,0439, v Sabinove 0,044, vo Vranove n. Topľou 0,054. Výrok teda hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko nie je pravdou, že sa v Prešove platí za odpad dvojnásobne viac ako v okolitých mestách.

Prešove
Košiciach
Bardejove
Spišskej Novej Vsi
Sabinove
Vranove n. Topľou


Viete koľko Grécko spotrebovalo pomoci? 400 miliárd eur.

Pomoc Grécku sa od roku 2010 uskutočňovala niekoľkými spôsobmi. Jednotlivé výpočty celkového objemu pomoci sa môžu rôzniť v závislosti od toho, čo považujeme za finančnú pomoc. V zásade sa média zhodujú na tom, že išlo o formu bilaterálnej pomoci, pomoci prostredníctvom nákupov dlhopisov Európskou centrálnou bankou (ECB), pomoc vo forme čerpania z eurovalu i prostredníctvom odpisu dlhov súkromného sektora. - máj 2010 – Ministri financií rozhodli o poskytnutí pomoci Grécku vo forme bilaterálnych pôžičiek v objeme 110 miliárd eur. ( euractiv.sk ) - z celkového eurovalu Gréci odčerpali 103,7 miliardy eur ( sme.sk ), podľa R. Sulíka 73+172,7 miliárd eu, podľa NY times 130 miliárd eur

- neoficiálne nákupy gréckych dlhopisov Európskou centrálnou bankou (ECB), ktorá chcela Grékom pomôcť v hodnote 43 miliárd eur ( sme.sk )

euractiv.sk

sme.sk

podľa R. Sulíka

NY times

sme.sk

euractiv.sk


Keď sa ma pýtate, že či to vtedy problém bol a nie je, tak tento automat tu platí, ako ste povedali od Radičovej vlády pre lekárov. Automat zaviedla zaviedla do praxe Radičovej vláda a dlhé roky sa to zvyšovalo o minimálne sumy, 30, 50 EUR alebo 26 EUR. (pozn. plat lekárov)

Platový automat, ktorý funguje dodnes, zaviedla vláda Ivety Radičovej v roku 2011, v reakcii na štrajky lekárov nespokojných so svojím platovým ohodnotením (. pdf , s. 27).

Ministerstvo zdravotníctva zverejnilo údaje o tom, ako sa od roku 2011 menili základné platy lekárov v nemocniciach. S výnimkou roku 2013, kedy sa platy lekárov začali odvíjať od výšky priemernej mzdy, sa platy v posledných rokoch naozaj zvyšovali len o minimálne sumy, a to prevažne v rámci desiatok eur. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Facebook MZ SR

pdf
odvíjať
Facebook MZ SR


Oficiálne vyhlásenia pána Orbána, pána Mártónyiho, všetkých o etnicky čistých stranách, ktoré majú zabezpečiť integritu územia, ktoré bolo kedysi historicky definované.

Jediné narážky na rozlišovanie etnicky identických a zmiešaných strán sme našli v blogu SNS Mariána Novotného. Priamy zdroj ani mediálnu správu zachytávajúcu oficiálne vyhlásenia pána Orbána a Mártónyiho o etnicky čistých stranách zabezpečujúcich integritu historicky definovaného územia nebolo možné overiť zo žiadneho relevantného zdroja.


Pretože nikdy sa nestalo takto by som povedal dozadu roky aj v predchádzajúcich vládach, aby firma ministra, firma, v ktorej pracoval a v ktorej pracuje jej brat dodnes získala takúto neodôvodnenú výhodu oproti ostatným, oproti ostatným firmám.

Takmer všetky najväčšie kauzy bývalých vlád súviseli s prepojením blízkych osôb v spoločnostiach, ktoré sa podieľali na štátnych zákazkach, alebo inak získavali výhody v štátnej správe. R. Kaliňák však špeciálne poukazuje na súrodenecké prepojenie. Tu je preto možné porovnanie so zákazkou HF Steel , v ktorej pracuje brat R. Fica, Ladislav , a ktorá sa podieľa na výstavbe rýchlostnej cesty R1. Granvia , ktorá je hlavný garant stavby, potvrdila, že HF Steel je jednou z firiem, ktorá sa na R1 podieľa.

HF Steel
Ladislav
Granvia


15 poslancov za KDH hlasovalo za Evu Mišíkovú v novembrovej voľbe

Prvú časť výroku by sme mohli považovať za pravdivú, podľa prepočtov SME : „Dobroslav Trnka získal 70 hlasov, Eva Mišíková 49 a Ján Hrivnák 28. Vo voľbe hlasovalo 148 poslancov, jeden hlas bol neplatný. Voľby sa nezúčastnil Peter Osuský z OKS, ktorý bol neprítomný. Denník SME podľa týchto čísel odhaduje, že všetci poslanci hlasovali tak, ako avizovali šéfovia ich klubov. Koalícia bez SDKÚ mala pri hlasovaní v parlamente bez Osuského 49 hlasov a také isté číslo získala aj kandidátka SaS, KDH a Mostu-Híd Mišíková. Za SDKÚ hlasovalo všetkých jej 28 poslancov a taký istý počet hlasov získal aj oficiálny kandidát SDKÚ Ján Hrivnák. Opozičné strany mali v parlamente spolu 71 hlasov a Dobroslav Trnka získal 70 hlasov. Jeden hlas bol neplatný. Z toho vyplýva, že ak by niektorý z poslancov vládnucej koalície hlasoval v tajnej voľbe za Trnku, musel by niektorý opozičný poslanec hlasovať za Mišíkovú alebo Hrivnáka.“

SME


..pretože v roku 2012 keď sme nastúpili, tak pri revízii sa zistilo, že naozaj je nereálne, aby od 1.1.2013 sa systém DRG spustil, pretože nebolo školenie, neprebehla metodika..

Správa o činnosti úradu za rok 2012 hovorí o tom, že metodika a školenie týkajúce sa systému DRG prebiehali počas roku 2012. Práce na príprave definičnej príručky prebiehali v mesiacoch jún – október 2012. Prepracovaný zoznam zdravotných výkonov bol predložený prvýkrát v septembri 2012. To či sa pri revízii naozaj zistilo, že spustenie systému DRG bolo nereálne kvôli dôvodom, ktoré povedal Čišlák, nevieme potvrdiť ani vyvrátiť. Demagog.SK sa nedostal k Správe o stave zavádzania systému DRG v SR pre roky 2012 a 2013, kde by analýza a potvrdenie mohli byť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Systém DRG je klasifikačný systém pacientov. Na Slovensku tento systém ešte nie je implementovaný, aj keď o jeho zavedení sa hovorí už od roku 1995. Momentálne sa odhaduje, že môže fungovať od roku 2016. Programové vyhlásenie vlády Ivety Radičovej obsahovalo záväzok na zavedenie tohto systému a vláda vytýčila aj začiatok fungovania systému v praxi na 1. január 2013. Tento deadline nebol dodržaný a ešte stále sa čaká na zavedenie systému DRG. Zaujímavým faktom je, že v programovom vyhlásení vlády SR na roky 2012-2016 DRG nie je vôbec zahrnuté. V decembri 2011 bola v Siegburgu podpísaná zmluva so spoločnosťou InEk, ktorá sa týkala spolupráce pri zavedení nemeckého modelu DRG na Slovensku (poskytnutie softwaru, školenie, ...).

Predpokladom pre prevzatie G-DRG systému pre verziu SK-DRG 1.0 bolo prevzatie klasifikácie diagnóz rozšírenej podľa nemeckej modifikácie a takisto vhodný dostatočne rozklasifikovaný zoznam zdravotných výkonov. Práce na príprave obidvoch katalógov sa začali v októbri v roku 2011 a prebiehali počas celého roku 2012. Zaškolenie do používania prebiehalo počas celého roku 2012. (s.45) Pre účely DRG vznikla na konci roku 2011 potreba prepracovania zoznamu zdravotných výkonov pripraveného v rokoch 2006 - 2010. Zoznam zdravotných výkonov bol predložený prvýkrát katalogizačnej komisii v septembri 2012 a prerokovaný separátne na odborných pracovných komisiách. Po zapracovaní pripomienok bol 4.12.2012 schválený katalogizačnou komisiou pre ústavnú zdravotnú starostlivosť a postúpený na MZ SR. Práce na príprave definičnej príručky prebiehali v mesiacoch jún – október 2012. Definičná príručka pre SK-DRG 1.0 bola dokončená v súčinnosti s nemeckým partnerom 26.10.2012.

Správa
Systém DRG
programovom vyhlásení
spolupráce
výrok
programovom vyhlásení
Health Policy Institute
Memorandum
uviedo
vysvetloval
Analýza
Trend


V prvom čítaní tento zákon prešiel (ústavný zákon o vode, pozn.).  Keďže rozprava je ukončená a bude sa hlasovať o zákone v utorok.

Výrok označujeme ako pravdivý, nakoľko rozprava k druhému čítaniu návrhu zákona o ktorom Robert Fico hovorí bola v čase diskusie skutočne vyhlásená za ukončenú a návrh očakával hlasovanie. Vládny návrh ústavného zákona, ktorým sa dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. a ktorý pojednáva o vývoze pitnej vody prešiel prvým čítaním dňa 10. septembra 2014. Za posunutie zákonu do druhého čítania hlasovalo 83 poslancov SMERu - SD z celkového počtu 83 prítomných poslancov. Ostatní poslanci sú v tomto hlasovaní evidovaní ako neprítomní. V prvom čítaní sa rokuje o návrhu zákona ako celku, pozmeňujúce návrhy sú podávané počas druhého čítania. Rozprava o zákone prebehla v piatok 17. októbra, pričom pozmeňujúce a doplňujúce návrhy boli podané Róbertom Pucim (SMER - SD), Mikulášom Hubom (nezávislý), Ľudovítom Kaníkom (SDKÚ - DS) a Jánom Mičovským (OĽaNO). Podpredsedníčka NR SR Erika Jurinová prehlásila (17. októbra 12:16:25 - 12:17:20) rozpravu za ukončenú a hlasovanie o návrhu zákona ako aj jeho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch by skutočne malo prebehnúť neskôr počas 39. zasadania NR SR. Dátum zverejnenia analýzy: 20.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovalo prehlásila


Zároveň aj táto vláda pokračuje v komerčnej pomoci, resp. dodávkach zbraní na komerčnej báze.

Robert Fico sa na summite Európskej únie 22. marca 2024 vyjadril , že komerčným dodávkam zbraní nebude nikdy brániť. Aj predseda koaličnej strany Hlas Peter Pellegrini pred prezidentskými voľbami vyhlásil , že slovenské výrobné kapacity sa budú naďalej predávať podľa kontraktov. Preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

Pred voľbami predstavitelia súčasnej vládnej koalície posielanie zbraní na Ukrajinu kritizovali. Robert Fico na sneme Smeru-SD v novembri 2022 vyhlásil , že ak bude Smer-SD vo vláde, nepošlú na Ukrajinu ani jeden náboj a pokračovať budú iba s humanitárnou pomocou. Ich postoj sa po voľbách zmiernil.

Peter Pellegrini v júni 2023 povedal , že ruská agresia na Ukrajine je príležitosťou v rámci zbrojného priemyslu. Zároveň povedal, že výroba prináša krajine príjem a ak muníciu nevyrobíme u nás tak ju vyrobia iné krajiny a na Ukrajinu sa dostane aj bez pričinenia Slovenska.

Minister zahraničných vecí Juraj Blanár v novembri 2023 potvrdil , že vojenská pomoc od firiem zo Slovenska bude naďalej pokračovať. Zároveň dodal, že okrem humanitárnej pomoci, chcú Ukrajine naďalej pomáhať aj s odmíňovaním.

S vojenskou pomocou Ukrajine nesúhlasí predseda koaličnej strany SNS, Andrej Danko. V rozhovore pred parlamentnými voľbami 2023 vtedajšiu vládu OĽaNO, SaS a Sme rodina kritizoval za to, že „darovala“ húfnice Zuzany. V skutočnosti Slovensko húfnice Ukrajine predalo. V júni 2022 štátna akciová spoločnosť Konštrukta-defence predala 8 húfnic, bližšie informácie neboli poskytnuté. V októbri 2022 slovenský a dánsky ministri obrany, Jaroslav Naď a Morten Bødskov podpísali dohodu v Kodani, ktorá zahrňovala predaj 16 kusov húfnic Zuzana 2 za 92 miliónov eur. Tento projekt pre Ukrajinu financovali Nórsko, Dánsko a Nemecko. Danko tiež kritizoval premiéra Fica za to, že na summite Európskej Európskej rady v októbri 2023 podporil vojenskú pomoc Ukrajine prostredníctvom záverov Európskej rady, ktoré sa schvaľujú konsenzom - teda tým, že nikto z členov nie je proti schváleniu záverov.

Vývoz a predaj zbraní na Slovensku upravuje zákon o obchodovaní s výrobkami obranného priemyslu. Súhlas s takýmto obchodovaním musí vyjadriť viacero inštitúcií: ministerstvo hospodárstva, obrany, zahraničných vecí, vnútra, a tiež Národný bezpečnostný úrad a Slovenská informačná služba.

vyjadril vyhlásil vyhlásil povedal potvrdil kritizoval predala podpísali kritizoval podporil schvaľujú upravuje


Ja som si nie ešte úplne istý, pretože, pretože ten zákon, nielen teda samotný zákon je zlý, ale aj spôsob, akým sa tento zákon prijíma. A myslím si, že už je dosť výhrad nielen zo strany európskych krajín, ale aj dokonca zo strany Spojených štátov k tomu, akým spôsobom Maďarská republika postupuje.

Odpor iných krajín sme nenašli, ani v prípade Spojených štátov sa o odpore (aspoň podľa vyššie uvedeného citátu) hovoriť nedá.


...my sme upozorňovali nielen ja, odborníci, ministra aj premiéra v apríli, keď to schvaľovali, že ten zákon (o duálnom vzdelávaní, pozn.) nemotivuje školy a nemotivuje žiakov sa do toho systému zapojiť... O tom sa hovorilo už od 1. septembra o tisícoch žiakov, ktorí nastúpia, čo by bolo stále pomerne málo, ale to bola tá reklama ministerstva a premiéra Fica. Dnes vidíme necelých 400 žiakov.

Je pravdou, že sa predpokladali vyššie hodnoty, podľa Ministerstva školstva sa malo do duálneho vzdelávania zapojiť okolo 5000 žiakov. Zákon o odbornom vzdelávaní a príprave (duálne vzdelávanie) bol účinný od 1.4.2015 pre obdobie od 1.9.2015, no jeho finálna podoba sa schvaľovala už v marci. Taktiež príklady kritiky poslanca Beblavého ktoré sa nám podarilo nájsť, pochádzajú z marca 2015. Posledný údaj o počte študentov zapojených do systému duálneho vzdelávania hovorí o 422 žiakoch. Ten v Beblavý viackrát presne povedal v tejto overovanej relácií. Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý.

Zákon o odbornom vzdelávaní a príprave
vyčítal
bola
podporu
zamestnávateľov
októbra 2015
INESS
Podľa


To, čo ste urobili bol nezmyselný základný bankový produkt, ktorý stál desaťtisíce eur, objednalo si ho 5 ľudí. Asi pán Kažimír a pán Počiatek.

Základný bankový produkt zaviedla ešte minulá vládna koalícia. Záujem o tento produkt prejavilo podľa denníka SME len päť ľudí. Podľa analytika Symsite Research Vladimíra Dohnala je základný bankový balík vo väčšine bánk drahší ako ich vlastné balíky. Na základe novely zákona o bankách a o zmene zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktorý navrhuje rezort financií má byť základný bankový produkt od apríla zrušený. Za koľko núkajú banky základný balík nájdete tu .

denníka SME
novely zákona o bankách
tu


Ďalej je tam veľmi vážny zásah, pán redaktor, pani Radičová, kde hovoria pravicové strany, že treba znížiť regulačnú úlohu štátu v energetickej oblasti a maximálne liberalizovať energetický trh. Liberalizácia po slovensky znamená samozrejme zvyšovanie cien energií.

Strany tiež uvádzajú: „Zrušíme legislatívne zmeny neprimerane zasahujúce do hospodárenia energetických podnikov a dôsledne budeme pokračovať v liberalizácii energetického trhu.“


Karolovi Galekovi, môjmu štátnemu tajomníkovi sa toto podarilo docieliť, že Nováky zavrú o 7 rokov skôr, alebo keby bola požiadavka až o 12 rokov zavrú skôr, ako pôvodne mali.

Návrh Slovenských elektrární pre Ministerstvo životného prostredia dokazuje, že výrobu elektrickej energie a tepla v elektrárni Nováky sa rozhodli pozastaviť najmä z dôvodu ukončenia dotovania výroby elektriny z hnedého uhlia. Rozhodnutie, ktoré skrátilo pôvodný dátum ukončenia štátneho dotovania výroby elektriny z hnedého uhlia o 7 rokov z roku 2030 na rok 2023 uskutočnila vláda Petra Pellegriniho v roku 2018. Expert SaS Karol Galek dlhodobo upozorňoval na ekonomickú nezmyselnosť a zdravotnú škodlivosť podpory ťažby uhlia na Hornej Nitre. Pomáhal tak vytvárať tlak na skrátenie trvania dotácií vlády Roberta Fica. Napriek tlaku Karola Galeka tvrdenie Richarda Sulíka opomína ostatných aktérov a okolnosti rozhodnutia a, naopak, pripisuje prehnané zásluhy aktivitám jedného človeka. Hodnotíme ho preto ako zavádzanie.

Slovenské elektrárne v septembri 2022 navrhli Ministerstvu životného prostredia ukončenie výroby elektrickej energie a tepla z hnedého uhlia v elektrárni Nováky. Oficiálnymi dôvodmi sú utlmovanie ťažby hnedého uhlia a zastaraný stav samotnej elektrárne. Jedným z hlavných dôvodov je však aj ukončenie štátneho dotovania výroby elektriny z domáceho hnedého uhlia. S dotovaním výroby elektriny a tepla sa má prestať k 31. decembru 2023.

Napriek tomu, že druhá Ficova vláda v roku 2015 odsúhlasila predĺženie štátnych dotácií pre výrobu elektriny z hnedého uhlia až do roku 2030 , sa toto rozhodnutie zmenilo počas vlády Petra Pellegriniho. V roku 2018 Vláda SR schválila návrh vtedajšieho ministra hospodárstva Petra Žigu a skrátila dotovanie výroby elektriny z hnedého uhlia v elektrárni Nováky z roku 2030 na rok 2023. Vláda tak učinila aj v dôsledku tlaku Európskej komisie, ktorá apelovala na skorší termín. Tento dátum však znamená len ukončenie výroby elektriny z hnedého uhlia, nemusí automaticky ukončiť ťažbu hnedého uhlia.

Z tejto genézy udalostí vyplýva, že všetky rozhodnutia spojené s ukončením dotovania výroby elektriny z hnedého uhlia v elektrárni Nováky uskutočnili vlády Smeru.

Karol Galek, bývalý štátny tajomník na ministerstve hospodárstva, vyvíjal v minulosti tlak na vlády Smeru ohľadne elektrárne v Novákoch. Navrhoval uzavretie škodlivého tretieho bloku elektrárne, podporil uzatvorenie celej elektrárne alebo sa podieľal na podaní trestného oznámenia kvôli prevádzke tretieho bloku. Dôležité je poznamenať, že veľká časť Galekovej snahy o uzatvorenie elektrárne Nováky sa týkala spomenutého tretieho bloku, a nie celej elektrárne.

Výrok Richarda Sulíka hodnotíme ako zavádzajúci. Predseda strany SaS pripisuje nadmerné zásluhy jeho straníckemu kolegovi Karolovi Galekovi pri skoršom ukončení výroby elektriny z hnedého uhlia v elektrárni Nováky. Galek síce tlačil na vládu Smeru, no v tom čase nemal kompetencie meniť rozhodnutia vlády. Rozhodnutie o skoršom ukončení výroby elektriny z hnedého uhlia v elektrárni Nováky spravila Vláda SR na návrh vtedajšieho ministra hospodárstva Petra Žigu. Podiel na tomto rozhodnutí mal aj tlak Európskej komisie.

Richard Sulík v minulosti podobný výrok už povedal, rovnako sme ho označili ako zavádzajúci.

navrhli ukončenie odsúhlasila 2030 schválila skrátila tlaku apelovala Navrhoval podporil podieľal výrok


My ročne dovezieme potraviny za jednu miliardu eur, ročne. Za 350 miliónov dovezieme iba mlieko a vajcia. Ľudia nemajú čo robiť, polia sú neobrobené a dovážame potraviny. Potravinová sebestačnosť Slovenska je nula. Energetická sebestačnosť je pod 50%

Volebný výsledok strany Mariana Kotlebu, Ľudovej strany Naše Slovensko bol jeden z najväčších prekvapení volebnej noci v marci 2016. Napriek prekvapivo dobrému výsledku, Kotleba nebol častým hosťom televíznych debát, čo bolo spôsobené aj tým, že mnoho poslancov odmieta debatu s ním. Jedným z výnimiek je Martin Klus (klub SaS), a tak vznikla zaujímavá debata dvoch Banskobystričanov. Kotlebove výroky boli často nefaktické, zovšeobecňujúce a ako sa ukázalo, tie isté argumenty kľudne vystačia na celý rok - jemu aj jeho straníkom .

Potravinová sebestačnosť Slovenska bola v roku 2015 na úrovni 51 % (novšie informácie zatiaľ nie sú k dispozícii). Dovoz potravín je pritom nevyhnutný, už len z dôvodu, že podľa Ministerstva pôdohospodárstva má Slovensko minimálnu sebestačnosť v produkcii olejov a tukov. Dovoz tzv. agropotravinárskych produktov v roku 2015 dosiahol hodnotu 3 830,9 mil. eur ( Informácia o vývoji obchodu SR , (.pdf)). Do tejto kategórie patrí pritom aj tovar ako tabak alebo rastlinné pletacie materiály. Mlieko vajcia a med patria do jednej komoditnej kategórie, pri ktorej bol vývoz vo výške 285,9 mil. eur a dovoz v hodnote 316,5 mil. eur. Táto kategória pritom predstavuje druhú najväčšiu exportnú aj importnú kategóriu potravín (vo väčšom objeme sa dováža mäso a exportujú sa obilniny). Je pritom logické, že z dôvodu klimatických a geografických rozdielov krajiny majú iné portfólio poľnohospodárskej produkcie. Podľa Ministerstva pôdohospodárstva " Ak sebestačnosť vnímame ako schopnosť krajiny zabezpečiť dostatok potravín z vlastnej produkcie, tak tá súčasná sa pohybuje od 50 do 60 % pri mäse, hydine, konzervárenských výrobkoch, ovocí, zelenine a víne. Sebestačnosť blížiacu sa k 80 % máme v cukre, pekárskych a pečivárenských výrobkoch a pive. (...) Slovensko má plnú sebestačnosť pri mlieku a múke zo základných surovín, ale aj pri nealkoholických nápojoch a liehovinách, na druhej strane nemá skoro žiadnu sebestačnosť vo výrobe tukov a olejov. "

Kotleba spomínal aj energetickú sebestačnosť krajiny. Je pravda, že v prípade primárnych energetických zdrojov je Slovensko zavislé na dovoze až na 90 %. V správe o bezpečnosti (.pdf) krajiny v roku 2015 sa píše nasledovné: " SR je takmer na 90 % závislá na dovoze primárnych energetických zdrojov: jadrové palivo (100 %), zemný plyn (98 %), ropa (99 %) a uhlie (68 %). Medzi domáce primárne energetické zdroje možno zaradiť vodnú energiu, hnedé uhlie a biomasu. Domáca ťažba hnedého uhlia a lignitu v súčasnosti vykrýva 75 - 80 % domácej spotreby tejto suroviny. Čierne uhlie sa na území SR neťaží, preto sa celý potrebný objem dováža. Spotreba surovej ropy je pokrývaná vo výške 99 % a spotreba zemného plynu na cca 98 % dovozom z Ruskej federácie. "

Čo sa týka spotreby a výroby elektrickej energie, spotreba mierne prevyšovala výrobu:

celý rok
straníkom
Potravinová sebestačnosť
Informácia o vývoji obchodu SR
Ministerstva pôdohospodárstva
správe o bezpečnosti
Energetický trh SR 2015


... aj tento plánovaný rozpočet, ktorý plus mínus v percentuálnom vyjadrení je ten istý deficit, ako tohto roku, hovorím plus mínus, ale v skutočnosti v tom nominálnom vyjadrení, to znamená v tom reálnom, koľko peňazí, bude rozdiel, tak to je skoro 300 miliónov.

Ivan Švejna hovorí pravdu, keď tvrdí, že v nominálnom vyjadrení rastie medzi rokmi 2013 a 2014 schodok štátneho rozpočtu o 300 mil. eur. Podľa schváleného rozpočtu (.pdf) na roky 2013 - 2015, bol na rok 2013 plánovaný schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe (s. 9) v objeme 3 085,3 mil. eur. V aktuálnom návrhu rozpočtu na roky 2014 - 2016 je na rok 2014 plánovaný schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe (časť 2.1) v objeme 3 385,8 mil. eur. V nominálnom vyjadrení by mal byť schodok v roku 2014 vyšší o 300,3 mil. eur v porovnaní s rokom 2013. Podľa upraveného odhadu z 30. septembra 2013 bude schodok v roku 2013 dokonca nižší o 81 mil. eur. V takomto prípade by bol schodok v roku 2014 vyšší dokonca o cca 382 mil. eur. Zároveň však považujeme za dôležité upozorniť na to, že kým plánovaný schodok v nominálnom vyjadrení rastie, ako percento k HDP klesá . Medzi rokmi 2013 a 2014 by mal klesnúť z 2,9% HDP na 2,8% HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočtu návrhu odhadu


Má to taký perverzný pôvab, keď ma pán poslanec obviní z politickej demagógie, ale v politike sa asi nedá byť útlocitný, čiže beriem to športovo, to, čo hovoril pán poslanec, že len v totalitách sa volí verejne, tak to je demagógia alebo lož, pretože verejnú voľbu verejných funkcionárov poznajú mnohé jurisdikcie. Mnohé jurisdikcie, Spojené štáty, ale aj v EÚ.

Na overenie tohoto tvrdenia by bolo potrebné prejsť spôsob voľby GP vo všetkých amerických štátoch a štátoch EÚ. Vzhľadom na naše obmedzené kapacity sa nám to overiť nepodarilo a teda výrok nemôžeme ani potvrdiť ani vyvrátiť.


Oni si centralizovali centrálne obstarávanie napríklad na kancelársky papier na ministerstvo financií. Nakupovali ho aj pre iné rezorty a viete aký bol výsledok? Že centrálne ho nakupovali drahšie, ako ho predtým nakupovali rezorty.

Podla clánku sme.sk " ministerstvo (financií, pozn.) papier nenakupuje len pre seba, ale aj pre dalšie inštitúcie, ktoré sa zapojili do 'centrálneho verejného obstarávania.' Takéto skupinové nákupy majú byt podla premiéra Roberta Fica lacnejšie a transparentnejšie a aj preto ich Smer zaradil do svojho predvolebného programu.V prípade papiera je však opak pravdou. Rezort Jána Pociatka (Smer) nakupuje balík papiera A4 za 2,39 eura, zatial co ministerstvo obrany dlhodobo len za 2,17 eura za balík. Ministerstvo spravodlivosti, ktoré nakupovalo pôvodne až za 2,95 eura za kus, sa vlani s dodávatelom dohodlo na výraznom znížení ceny na 2,17 za balík." Portál sme.sk dalej prináša aj prehlad subjektov, ktoré sa do centrálneho verejného obstarávania zapojili:

sme.sk

sme.sk