Preto potom budeme musieť preberať legislatívu a umožňovať možno aj adopcie. Tak sa to stalo v Rakúsku, ktoré je založené na tvrdo kresťanských hodnotách a museli potom postupne to robiť. Už sa deje aj v Čechách, kde ustúpili a zaregistrovali partnerstva, dostali sa potom do toho problému.

Danko referuje k tomu, že zavedenie registrovaných partnerstiev by na základe medzinárodných dohôd malo viesť aj k povoleniu adopcií pre ľudí v týchto partnerstvách. V Rakúsku Ústavný súd síce rozhodol, že nepovolenie adopcií párom rovnakého pohlavia je protiústavné, vo svojom rozhodnutí však vychádzal skôr zo všeobecných ľudskoprávnych princípov než z medzinárodných dohovorov či prevzatej legislatívy. Viaceré krajiny uznali práva homosexuálov v otázkach adopcií na základe rozhodnutia o diskriminácii, tá však nesúvisela s registrovaným partnerstvom. Taktiež sa nejednalo o preberanie legislatívy z európskej úrovne a tým pádom by legislatívu nemuselo preberať ani Slovensko. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. V januári tohto roku rakúsky Ústavný súd rozhodol, že ľudia s homosexuálnou orientáciou v registrovanom partnerstve majú právo na adopciu ako pár. V Rakúsku bola už povolená adopcia jednotlivcom, pri ktorej nemožno diskriminovať na základe sexuálnej orientácie, a od roku 2013 bolo povolené osvojenie si dieťaťa partnera v registrovanom partnerstve. K tomu došlo po tom, čo Európsky súd pre ľudské práva (ESĽP) rozhodol , že došlo k porušeniu práv v prípade ženy čo si chcela osvojiť dieťa svojej partnerky, pretože heterosexuálne páry nemusia byť zosobášené na to, aby si jeden s partnerov mohol adoptovať deti druhého partnera. Nešlo tak o vyrovnanie pozície registrovaných partnerstiev s manželstvami, ale o vyrovnanie pozície osôb s odlišnou sexuálnou orientáciou. Rakúsky Ústavný súd vo svojom rozhodnutí podľa TASR vychádzal z toho, že na základe Európskeho dohovoru o ľudských právach existuje právo na rodinný a súkromný život, a aj keď adopcia nie je jedným zo základných ľudských práv, je súčasťou rodinného života, a nie je dôvod pre to, aby dochádzalo k vylučovaniu homosexuálnych párov z možnosti adopcie. Rozhodnutie tak vychádzalo z individuálnej interpretácie práva na rodinný život, ktoré je súčasťou medzinárodného dohovoru, nie je však legislatívne záväzné a priamo nesúvisí s prijatím registrovaného partnerstva. K podobným záverom prišli aj súdy a legislatívy v iných krajinách. V Nemecku v roku 2013 Ústavný súd rozhodol , že je diskriminačné, ak je povolená adopcia osvojeného dieťaťa partnera heterosexuálnym párom, no nie párom rovnakého pohlavia. V Holandsku bolo manželstvo osôb rovnakého pohlavia uzákonené v roku 2001. Registrované partnerstvo je tu možné od roku 1998, a to pre páry rovnakého aj opačného pohlavia ako alternatíva k manželstvu. V roku 2001 boli zavedené aj adopcie pre jednotlivcov a páry rovnakého pohlavia, a to bez ohľadu na to, či sú zosobášené, uzavreli registrované partnerstvo alebo nemajú formálny zväzok ale žijú spolu minimálne tri roky. Zrovnoprávneniu nepredchádzalo rozhodnutie Ústavného ani Európskeho súdu. V Českej republike došlo k snahám o umožnenie adopcie dieťaťa partnerom v registrovanom partnerstve. Ako príklad môžme uviesť návrh zákona z augusta 2014, na základe ktorého malo byť v registrovanom partnerstve umožnené osvojenie si biologických detí jedného z partnerov. Novela sa však netýkala adopcie detí z detských domovov. V prípade Českej republiky sa nedá hovoriť o tlaku zo strany EÚ, medzinárodných dohôd ani Ústavného súdu ČR k uznaniu práva na adopciu pre homosexuálne páry. V Českej republike je za určitých okolností možná adopcia slobodným jednotlivcom no o túto možnosť prišli osoby v registrovanom partnerstve. Podľa § 800 občianskeho zákonníka : "( 1) Osvojiteľmi sa môžu stať manželia alebo jeden z manželov. Výnimočne môže osvojiť aj iná osoba." Podľa § 13 zákona o registrovanom partnerstve: "( 2) Trvající partnerství brání tomu, aby se některý z partnerů stal osvojitelem dítěte ." V Rakúsku ani v Českej republike nie je prítomný nátlak vyplývajúci s členstva v EÚ ani z iných medzinárodných dohovorov na prepojenie registrovaného partnerstva s adopciami. Podľa analýzy Parlamentného inštitútu (. pdf , s. 14-15), ktorá sa venuje medzinárodným záväzkom, ktoré by mohli ovplyvňovať otázku adopcie homosexuálnymi pármi: " Žiadna medzinárodná dohoda o ochrane ľudských práv neukladá signatárskym štátom povinnosť priznať homosexuálnym jedincom alebo zosobášeným alebo registrovaným párom rovnakého pohlavia právo na adopciu detí. Medzinárodné zmluvy ponechávajú rozhodnutia o prijatí právnej úpravy a jej povahe na jednotlivých štátoch. V Európe sa preto možno stretnúť s úpravami, ktoré stanovujú rovnaké práva pre homosexuálne aj heterosexuálne páry vo vzťahu k adopciám detí, ako aj s právnymi úpravami ktoré, za žiadnych okolností adopciu detí homosexuálmi n epovoľujú ." K otázke rozhodnutí Európskeho súdu práca ďalej hodnotí, že: " Európsky súd pre ľudské práva (...) posudzuje sťažnosti na porušenie zákazu diskriminácie v súvislosti so zamietnutím žiadosti o adopciu podanej homosexuálne orientovanou osobou podla skutkových okolností individuálnych prípadov (...). Zamietnutie žiadosti o adopciu, ktorá bola podaná slobodnou osobou s homosexuálnou orientáciou, na základe sexuálnej orientácie , bude Európsky súd pre ľudské práva považovať, v súlade so svojou judikatúrou, za diskriminačné jednanie, ak príslušný štát povoľuje adopcie detí slobodnými osobami ." Ak by v prípade Českej republiky došlo či už na národnej alebo medzinárodnej úrovni k rozhodnutiu, že jednotlivci v registrovaných partnerstvách môžu adoptovať deti partnerov alebo aj iné deti, pravdepodobne by sa jednalo o zrovnoprávňovanie stavu s jednotlivcami s heterosexuálnou orientáciou, nie s manželstvami. Dátum zverejnenia analýzy: 02.02.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

rozhodol
TASR
rozhodol
možné
zavedené
návrh zákona
zákonníka
zákona
pdf


Napriek tomu sú tu viaceré odhady hospodárskeho rastu na rok 2013. Predpokladáme, že na Slovensku by rast mal byť vyšší ako 1,2 % a tento rast bude patriť v Európe k najvyšším.

Posledná prognóza IFP (.pdf) predpokladá Slovensku rast vo výške 1,2%, o niečo optimistickejší je odhad NBS - 1,3%. Vyšší rast než spomínaných 1,2%, až 1,7% Slovensku odhaduje aj Európska banka pre obnovu a rozvoj. Ak k tomu pridáme optimistický odhad Eurostatu - rast reálneho HDP vo výške až 2%, môžeme s výrokom R. Fica súhlasiť. Vyšší rast by v Európskej únii mali dosiahnuť len štyri štáty (Estónsko, Litva, Lotyšsko, Rumunsko). Je však nutné zdôrazniť, že najmä medzi slovenskými bankármi existujú i omnoho pesimistickejšie odhady. Podľa januárového prieskumu Národnej banky Slovenska ( SITA ) medzi slovenskými bankovými analytikmi dosiahne slovenská ekonomika rast len 1,1% (pričom odhady analytikov jednotlivých bánk sa pohybujú v rozmedzí 0% až 1,7%)

prognóza IFP
NBS
odhaduje
Eurostatu
SITA


... DPH-čku vždy zvyšovala pravicová vláda. To bolo zaujímavé, vždy to bola pravica (...) my sme prišli, to bolo počas minulého vládneho obdobia a sme vytvorili okruh potravín, na ktoré sme dali zníženú sadzbu DPH na 10%.

Daň z pridanej hodnoty (DPH) upravuje zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty. Počas vládnutia pravicovej vlády (1998-2002, 2002-2006, 2010-2012) sa DPH skutočne zvyšovala, s výnimkou zníženia sadzby DPH v roku 2003 z 23 % na 20 %. Avšak schválením pozmeňujúceho návrhu, ktorý zrušil ustanovenie Radičovej vlády o dočasnom zvýšení DPH na 20 %, pokiaľ deficit verejných financií neklesne pod 3 % HDP, vláda Roberta Fica stopla v roku 2014 možný návrat na 19 %-nú sadzbu. Znížená 10 %-ná sadzba DPH na vybrané potraviny platí od 1. januára 2016. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Zvyšovanie DPH Počas Dzurindovej vlády v dvoch volebných obdobiach (1998-2006) sa sadzba DPH menila štyrikrát. Od 1. júla 1999 sa hodnota zníženej sadzby DPH zvýšila o 4 percentuálne body, zo 6 % na 10 %. Základná sadzba DPH klesla 1. januára 2003, kedy vstúpila do platnosti novela zákona č. 637/2002 Z. z., z 23 % na 20 %. Zároveň sa znížená sadzba zvýšila na 14 %. Po daňovej reforme sa od 1. januára 2004 úplne zrušila znížená sadzba DPH a novelou č. 255/2003 Z. z. bola zavedená jednotná 19 %-ná sadzba. V roku 2010 schválila Radičovej vláda zvýšenie DPH o jeden percentuálny bod, z 19 % na 20 %. Súčasťou prijatého zákona bolo ustanovenie, že daň sa opätovne zníži na 19 %, keď deficit verejných financií klesne pod 3 % výkonu ekonomiky. V období od 1. januára 2011 do posledného dňa kalendárneho roka, v ktorom Európska komisia (Eurostat) uverejní údaje o tom, že aktuálny schodok verejnej správy Slovenskej republiky je menej ako 3 %, je základná sadzba dane na tovary a služby 20 % zo základu dane. Skončenie obdobia uplatňovania základnej sadzby dane 20 % podľa prvej vety vyhlási Ministerstvo financií Slovenskej republiky všeobecne záväzným právnym predpisom. (. pdf , S.90) Po schválení pozmeňujúceho návrhu poslancami strany SMER-SD bolo toto ustanovenie v roku 2014 zrušené. K zníženiu DPH teda nedošlo napriek tomu, že podľa údajov Eurostat deficit verejných financií za rok 2013 dosiahol hodnotu 2,7 % HDP. Daň na potraviny Vláda Roberta Fica schválila v roku 2015 zníženie dane na vybrané potraviny z pôvodných 20 % na 10 % (. pdf , s.10-11). Opatrenie je súčasťou druhého sociálneho balíka a do platnosti vstúpilo 1. januára 2016.

júla 1999

pdf

Eurostat

pdf

sociálneho balíka


V Rakúsku mate na pultoch 80 % domácich potravin, v Nemecku 90 %, vo Švajčiarsku ešte viac. U nás 40 %.

R. Procházka udáva pravdivé údaje týkajúce sa zastúpenia domácich produktov na Slovensku. Podobné informácie udávajú aj Slovenská potravinárska komora alebo Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora. Podľa prieskumu prieskumu renomovanej spoločnosti GfK Slovakia, ktorý bol realizovaný v čase od 18.marca 2015 do 2.apríla 2015 pre Potravinársku komoru Slovenska , sa v tomto období skutočne nachádzalo v slovenských reťazcoch 40% potravín slovenského pôvodu. Podobné dáta vykazuje aj Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora , podľa ktorej, "je zastúpenie slovenských potravín v obchodných reťazcoch na území SR v roku 2015 39,9%. " "S necelými 40 % podielu slovenských potravín na domácom trhu je Slovenská republika na chvoste krajín EÚ. Z tohto pohľadu sa dá povedať, že v okolitých postkomunistických krajinách je zastúpenie domácich potravín medzi 70 a 80 % a v krajinách západnej Európy je to viac ako 80 %(..) Francúzsko, Británia a Nemecko sú na tom podobne, v Rakúsku je domáci podiel ešte väčší," píše SPKK . Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

prieskumu

Potravinársku komoru Slovenska

SPKK


K (vražde) nášho občana, ktorá sa prevalila a v takých turbulenciách je celé Belgicko, že to sledujete, ľudia sú v uliciach, je tam obrovský virvar z hľadiska politickej scény, lebo to naozaj, na to sa došlo pred dvoma týždňami, to sa 2 a pol roka nevedelo, lebo ten záznam nebol vonku.

Presné okolnosti a brutalita polície neboli v čase smrti Jozefa Chovanca známe - podľa vyjadrenia vtedajšieho veľvyslanca ani našim diplomatom. Tvrdenie Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Video z cely zadržaného Jozefa Chovanca bolo v Belgicku zverejnené 19. augusta 2020. Vidno na ňom, ako policajti dlhé minúty kľačia na jeho tele a ako policajtka dvíha ruku v geste napodobňujúcom nacistický pozdrav. Už v roku 2018 RTVS informovala o tom, že v Belgicku po zatknutí políciou zomrel slovenský občan (Chovanec). „ Muž sa podľa svedkov snažil dostať do lietadla násilím a nedovolil personálu skontrolovať, či má platnú letenku. To, či bol zákrok voči nemu neprimerane tvrdý, už vyšetrujú belgické úrady.” Okolnosti zásahu policajtov a ich brutalita však (verejne) známe neboli. Bývalý slovenský veľvyslanec Stanislav Vallo, ktorý bol v tom čase ako diplomat v Belgicku, pre DenníkN uviedol , že „ vedeli (rodina na začiatku tragédie) len málo a mali veľmi sporadické informácie.” Povedal tiež, že „ len čo sme ho prvý raz uvideli na nemocničnej posteli, bolo nám jasné, že sa muselo udiať niečo zvláštne.” Keď bol na stretnutí so zástupcom ministra vnútra, „ mal pred sebou na stole spis k prípadu Chovanec. Nedal mi však do neho nahliadnuť.” O výsledkoch vyšetrovania informovaný nebol. Podľa Valla ambasáda nemala ani informácie, či bolo začaté trestné stíhanie, či niekoho obvinili alebo či mala polícia k dispozícii kamerové záznamy. Prístup do spisu podľa neho mala len advokátka poškodených. O extrémistických prejavoch policajtky tiež nevedel . Po zverejnení videa protestovalo 29. augusta proti policajnému násiliu v Bruseli asi 50 ľudí. 40 Slovákov žijúcich v Belgicku sa zhromaždilo 6. septembra aby si pripomenuli Jozefa Chovanca. Kvôli opatreniam proti šíreniu koronavírusu sa protestov mohlo zúčastniť maximálne 200 účastníkov, od 1. septembra je ich môže byť 400. Organizácia Belgian Youth against Racism žiadala demisiu ministra spravodlivosti a transparentné prešetrenie prípadu. Policajtka, ktorá na zázname dvíhala ruku obdobne nacistickému pozdravu, bola postavená mimo službu. Z funkcie dočasne odstúpil druhý najvyšší predstaviteľ federálnej polície, ktorý má na starosti aj letiskovú políciu.

zverejnené Vidno informovala uviedol Povedal nevedel protestovalo zhromaždilo maximálne žiadala postavená odstúpil


Viete, ja nemám rada spôsoby, ale jeden príklad za všetkých. Veď nakúpiť pre vojakov člny, ktoré nemajú motory a naša armáda sa má pohybovať pádlami, to už asi ani nechce komentáre.

Armádne člny sa iným spôsobom ako ľudskou silou pohybovať zatiaľ nedokážu.

Armádne člny


V PSK máme na 1 všeobecného lekára asi 1 800 pacientov...

Počet lekárov v Prešovskom kraji bol v roku 2015 2 331, avšak toto číslo obsahuje ak lekárov špecialistov. Zdravotnícka ročenka (.pdf, s. 40) za rok 2015 uvádza, že v Prešovskom kraji existovalo 289 ambulancií všeobecných lekárov a 174 ambulancií pre lekárov pre deti a dorast. Na 10 000 obyvateľov starších ako 18 rokov vychádza tak v priemere 4,04 ambulancií, pre deti vo veku 0-17 je to 9,25 ambulancií. Jedna ambulancia všeobecného lekára sa tak má starať o 2 475,25 osôb. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Prezident Asociácie súkromných lekárov Ladislav Pásztor sa vyjadril , že k tomu, aby ambulancia bola schopná prosperity, je potrebné aby registrovala minimálne 1 700 pacientov. V prípade že lekár eviduje len 1 200 poistencov, môže mať vážne finančé problémy. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zdravotnícka ročenka
Asociácie súkromných lekárov
vyjadril


...pána Zelenského, ktorý bol na zoznamoch Panama Papers.

Andrej Danko pravdepodobne hovorí o kauze Pandora Papers, ktorá sa týkala vysokopostavených politikov, milionárov a celebrít.

Kauza sa týka aj ukrajinského prezidenta Zelenského. Podľa zistení medzinárodnej mimovládky OCCPR mali byť Zelensky spolu so svojimi partnermi napojení na sieť offshorových spoločností na Britských panenských ostrovoch, Cypre a Belize.

Tieto offshorové spoločnosti mali byť použité na nákup troch luxusných nehnuteľností v centre Londýna. Podľa českého portálu investigace.cz , ale z dokumentu nevyplýva, že sa Zelenský sám podieľal na nákupe týchto nehnuteľností.

Z dokumentov taktiež vyplýva, že Zelenský v čase vrcholiacich prezidetnských volieb daroval svoj podiel v jednej z týchto offshorých spoločností svojmu obchodnému partnerovi, ktorý sa neskôr stal jeho hlavným poradcom v úrade prezidenta.

Kauza

investigace.cz


35 hodinový týždeň, ktorý skúšali vo Francúzsku neprináša ovocie. Skôr z neho ustupujú.

Zákon , ktorý stanovil 35-hodinový pracovný čas v malých a stredných podnikoch, vstúpil do platnosti 1. januára 2002. Francúzsky parlament v júli 2008 schválil zákony, ktoré zrušili obmedzenia 35-hodinového pracovného času a uvoľnil pravidlá v obchode. Týmto krokom chcela Sarkozyho vláda zvýšiť konkurencieschopnosť krajiny. Hoci formálne aj naďalej ostal 35-hodinový týždenný pracovný čas, zamestnanci sa budú môcť so svojim zamestnávateľom dohodnúť na jeho predĺžení až na 48 hodín. Avšak každá hodina odpracovaná navyše sa už bude rátať za nadčasy. Tie môžu podľa novej legislatívy dosiahnuť najviac 400 hodín ročne, oproti predošlým 130 hodinám.

Zákon schválil


Vraj dohadzujem kšefty mojej sesternici a spoločnosti, ktorú vlastní - AGB ekoservis. Táto spoločnosť podniká v odpadovom hospodárstve od roku 1998 a zmluvu s Kositom má od roku 2003 (áno, od roku kedy som bol ešte lekárom na úrazovej chirurgii v Košiciach a ani som nechyroval o inej práci, nie to že by som bol primátor tohto mesta). ....Spoločnosť AGB ekoservis má iba 3 percentá zakontrahovaných zmlúv so štátnymi inštitúciami a bulvárne médiá píšu o úspešnom biznise tejto spoločnosti so štátom.

Rašiho obhajoba stojí predovšetkým na tvrdení, že spoločnosť jeho sesternice AGB ekoservis a Kosit mali uzavretú zmluvu už v roku 2003, teda predtým, ako bolo povinné zverejňovanie zmlúv so štátom v CRZ. Kosit síce túto informáciu potvrdil, no keďže je jedným z aktérov kauzy, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Výrok primátora mesta Košice Rašiho sme zaznamenali 14. júna 2017 v jeho profile na sociálnej sieti Facebook. Vlastníkom AGB ekoservis je Ing. Janka Palčiková s podielom 100%. Ako poznamenal Raši, majiteľka firmy Palčíková je jeho sesternica. Od 30. januára 1998 vykonáva firma podnikateľskú činnosť "nakladanie s odpadom." Firma Kosit (mesto Košice má v nej 34 % podiel) tvrdí , že spolupracuje s firmou sesternice Rašiho od roku 2003. Z iného zdroju sa nám však spoluprácu medzi firmami pred pôsobením Rašiho na poste primátora nepodarilo zistiť. Raši je primátorom Košíc nepretržite od víťazstva v komunálnych voľbách v roku 2010 . Podľa Centrálneho registra zmlúv spolupracuje firma AGB ekoservis so štátom (alebo inštitúciami zriadenými štátom, napr. vysoké školy) celkom intenzívne ( 29 vedených zmlúv). Koľko percent zo všetkých zmlúv tejto spoločnosti predstavuje číslo 29 je neoveriteľné, keďže povinne sú zverejnené iba zmluvy súkromných spoločností uzavreté so štátom. To, že spoločnosť AGB ekoservis má iba 3 % zakontrahovaných zmlúv so štátnymi inštitúciami potvrdila aj Rašiho sesternica a majiteľka firmy Palčiková. O tom, že sa sesternici Richarda Rašiho darí pri zákazkách so štátnymi nemocnicami píšu Aktuality.sk , Denník N , či Korzár . Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali
Vlastníkom
vykonáva
Kosit
tvrdí
2010
29
potvrdila
Aktuality.sk
Denník N
Korzár


My sme do podobného sporu sa dostali už v lete 2005, teda rok pred tým pri téme Ruskových zmeniek a vtedy KDH postavilo jasne líniu: buď odídeme my alebo odíde z vlády Pavol Rusko...

Prezident na návrh premiéra Dzurindu odvolal Pavla Ruska z postu ministra hospodárstva 24.augusta 2005. Podľa agentúrnej správy TASR zverejnenej na sme.sk „predseda vlády vyzval lídra koaličnej ANO na odchod z vlády kvôli kauze zmenky, keď Rusko už ako minister hospodárstva podpísal zmenky za vyše 100 miliónov Sk (3,296.957 eur)podnikateľovi v energetike Ľubomírovi Blaškovi. O Ruskovo odvolanie požiadalo Dzurindu KDH a odmietlo ďalej podporovať vládnu koalíciu, ak premiér návrhu nevyhovie. Ruskovým nástupcom sa stal Jirko Malchárek.“ Avšak KDH aj napriek odvolaniu Pavla Ruska naďalej v súvislosti s ním hrozila odchodom z koalície.

sme.sk

hrozila


Podarilo sa nám nazbierať 21 639, niečo nám vyradili a čo sa týka finančných prostriedkov, tak mienim investovať skutočne málo finančných prostriedkov, vieme všetci veľmi dobre, že zákon povoľuje 132 tisíc eur.

Jozefovi Šimkovi sa podarilo nazbierať 21 639 podpisov . Prezidentskú kandidátku podal dňa 09. januára 2014 Národnej Rade SR.

podpisov
09. januára 2014
kampaň


Pripravujeme ústavnú sťažnosť, ktorou sa obrátime na Ústavný súd a opýtame sa či rozhodnutia NR SR sú alebo nie sú pre prezidenta SR v tejto konkrétnej personálnej otázke záväzné alebo nie.

Podanie na Ústavný súd SR vo veci nevymenovania zvoleného kandidáta na generálneho prokurátora Jozefa Čentéša KDH pripravuje. Informovala o tom SITA z 9. februára 2012:

SITA


V podstate vraj teraz 19 tisíc ľudí tak ich Sociálna poisťovňa naháňa, lebo sa neprihlásili tak ako sa prihlásiť mali...

Sociálna poisťovňa 14. októbra 2013 informovala na svojich internetových stránkach, že 18 299 živnostníkov nebolo v poisťovni zaregistrovaných, napriek tomu, že ich príjem je vyšší ako je zákonom stanovená hranica. Ide teda o takmer 19 tisíc ľudí, ktorých "naháňa" Sociálna poisťovňa.

Sociálna poisťovňa
Povinnosť


Existuje paragraf napr. 326 Trestného zákona, ktorý hovorí o zneužívaní právomoci verejného činiteľa. Ak máte dnes sudcu, ktorý by porušil zákon a ktorý by rozhodol tak, že by porušil svoje právomoci, išiel by nad rámec svojich právomoci, tak ho môžete odsúdiť, pani ministerka, pravdepodobne to ani neviete v tej štvrtej kvalifikovanej skutkovej podstaty až 10-20 rokov, pokiaľ by porušoval zákon.

Verejných činiteľov - a teda aj sudcov - možno podľa zákona stíhať za zneužitie právomocí. Nie je to však celá pravda. Ústava totiž hovorí, že sudcov nemožno stíhať za rozhodovanie. Ak sa teda zneužitie právomocí týka samotného rozhodovania - napríklad takého, ktoré je svojvoľné - článok v Ústava a jeho interpretácia potrestanie sudcov prinajmenšom sťažuje. Keďže Robert Fico povedal pravdu, no nie celú pravdu a táto kusá informácia neposkytuje dostatočne pravdivý obraz o možnostiach stíhania sudcu za svojvoľné rozhodovanie, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Robert Fico reaguje na zámer Ministerstva spravodlivosti, ktoré chce zaviesť trestný čin ohýbania práva. „Podstatou pre spáchanie tohto trestného činu je, že sudca, prísediaci či rozhodca svojvoľným uplatnením práva rozhodne v zjavnom rozpore so zákonom v prospech či neprospech účastníka konania na súde,” uvádza rezort. Dnes platí, že podľa § 326 Trestného zákona možno stíhať verejného činiteľa - teda aj sudcu - ak vykonáva svoju právomoc spôsobom odporujúcim zákonu, prekračuje svoju právomoc alebo si naopak neplní svoje povinnosti. Najvyššiu sadzbu - 10 až 20 rokov - zákon predpokladá pre prípady, keď verejný činiteľ spôsobil ťažkú ujmu na zdraví či smrť viacerých osôb, škodu veľkého rozsahu alebo takto konal v krízovej situácii. Zákonu je však nadradená Ústava. A tá hovorí, že „ za rozhodovanie nemožno sudcu ani prísediaceho sudcu z radov občanov stíhať, a to ani po zániku ich funkcie.” Ak by sa teda porušenie zákona týkalo priamo rozhodovacej činnosti sudcu, interpretácia tohto paragraf jeho potrestanie prinajmenšom sťažuje. „...objavili sa nám rozhodnutia, že sudcovia aj za úplne svojvoľné rozhodnutia stíhaní neboli, pretože sa tu naskytol priestor, že to je potenciálne právnym názorom," uviedla Kolíková. Ján Mazák - vtedy profesor košickej právnickej fakulty a poradca prezidenta, dnes šéf Súdnej rady - v roku 2015 napísal , že „senáty, ktorým predsedal Štefan Harabin, agresívne vpadli na územie právomoci Ústavného súdu. Kritizovaná Sekcia kontroly a inšpekčnej služby Ministerstva vnútra Slovenskej republiky bola zriadená na základe zákona. Senát Najvyššieho súdu ju vyhlásil za nezákonne zriadený orgán. Ak si dobre pamätám, takú právomoc Najvyšší súd nemá; patrí Ústavnému súdu.” V minulosti sa stali aj prípady, kedy boli sudcovia resp. senáty podozrivé zo svojvoľného rozhodovania v rozpore s dovtedajšou rozhodovacou činnosťou iných senátov, no (ani) disciplinárny súd neposudzoval ich vinu. Napríklad v roku 2017 pri senáte Štefana Harabina, ktorý oslobodil riaditeľa banky. Vtedajšia predsedníčka Najvyššieho súdu jeho rozhodnutie označila za „rozhodovaciu činnosť, keď sa sudcovia z ničoho nič odchýlia od ustálenej praxe.“ Sudcov navrhovala potrestať. Disciplinárny súd však ich samotný skutok ani neposudzoval , pretože tvrdil, že by aj tak nevedel zistiť, kto v senáte ako hlasoval, keďže hlasovanie je tajné. A to nebol jediný takýto prípad. Združenie sudcov Slovenska Kolíkovej zámer zaviesť trestný čin ohýbania práva odmietlo. „ Reálnym následkom zrušenia trestnoprávnej imunity môže byť len postupná erózia demokracie a plurality smerom k totalite, lebo nemožno vylúčiť vytváranie priestoru na šikanovanie nepohodlných sudcov, ak nebudú rozhodovať podľa želaní vyslovených alebo naznačených orgánmi výkonnej (politickej) moci…,” uviedlo . Dôvodová správa ku Kolíkovej návrhu zákona uvádza , že „uvedená skutková podstata nepostihuje konanie sudcu, prísediaceho sudcu alebo rozhodcu založené na jeho právnom názore, ktorý má oporu v zákone hoci bol nadriadeným, odvolacím, opravným alebo obdobným súdom vyššej inštancie 30 rozhodujúcim vo veci vyhodnotený ako nesprávny, nedostatočne odôvodnený alebo čo do uvedenia dostatku dôvodov v odôvodnení arbitrárny, ale postihuje výlučne svojvoľné rozhodnutia bez opory v zákone.”

uvádza
§ 326
sudcu
uviedla
napísal
navrhovala
neposudzoval
nebol
uviedlo
uvádza


Som rád, že časť opozície, v tomto prípade OĽaNO, prispelo aj k prijatiu tohto zákona (o hmotnej núdzi, pozn.).

Prvýkrát sa hlasovalo o zákone o hmotnej núdzi na 25. schôdzi 29. októbra 2013. V tomto hlasovaní podporili zákon o hmotnej núdzi okrem poslancov SMER-SD aj piati z 15 poslancov OĽaNO.

hlasovalo nepodpísal hlasovalo Ritomská


A ja to zopakujem ešte raz. Najväčšia sabotáž je zastavenie diaľnic. Pán Figeľ zastavil úsek medzi Dubnou Skalou a obcou Svinia, kde kilometer stál 29 miliónov eur...

podľa projektovej dokumentácie má celý úsek prvého balíka PPP stáť 7,290 mld SK, pri dĺžke 75 kilometrov jeden kilometer vyjde na asi 32 miliónov eur, vychádzame z údajov z roku 2007/2008, teda sumu podľa Fica môžeme považovať za správnu.

projektovej dokumentácie


Ja si veľmi dobre spomínam, aké hádky boli aj v predošlej koalícii a to sme tu mali konjunktúru a to sme mali, žiadna pandémia neexistovala, ani nič podobné, kde po roku Andrej Danko roztrhol koaličnú zmluvu, ja si pamätám na výroky Fica, ktorý hovoril, že s Bugárom sa v živote baviť nebude.

Hádky boli aj v predošlej koalícii, na jej konci boli vzťahy Roberta Fica a Bélu Bugára na bode mrazu. Tvrdenie Juraja Krúpu hodnotíme ako ešte pravdivé. Po parlamentných voľbách v roku 2016 v roku 2016 vznikla koalícia Smer-SD, SNS, Most – Híd a Sieť. Andrej Danko po roku fungovania vypovedal koaličnú zmluvu. Ako dôvod uviedol „absolútnu nevyhnutnosť prenastavenia pravidiel v koalícii, novú úpravu pomerov a vzťahov a stanovenie absolútne nových priorít, ktoré sa budú premietať v rámci procesu zostavenia nového rozpočtu s cieľom obnovy dôvery medzi koaličnými partnermi, ako aj dôvery verejnosti ku koalícii“. V roku 2017 si koaliční partneri vymieňali odkazy cez média, keď mali nezhody kvôli odvolaniu ministra Plavčana. V roku 2019 predseda Bugár povedal , že jeho vzťah z Ficom je „ na bode mrazu,” a že Fico viackrát neprišiel na dohodnuté stretnutia. Fico hovoril o menšinovej vláde.

vznikla vypovedal uviedol vymieňali povedal hovoril


Banská Bystrica (...) nemala šancu čerpať európske fondy, nerozvíjali sa školy...

Kaliňák komentuje obdobie 2013-2017, počas ktorého šéfoval Banskobystrickému samosprávnemu kraju (BBSK) Marian Kotleba. Kotleba už pri nástupe do funkcie sľúbil, že kraj nebude čerpať eurfondy. Počas jeho mandátu kraj prišiel nakoniec aj o možnosť čerpania. Tieto peniaze mali ísť napríklad školám. Výrok hodnotíme ako pravdivý. BBSK jednak odmietla čerpať eurofondy, no aj stratila právo ich čerpať. Župa prišla o 4,2 mil. eur, z ktorých sa mali rekonštruovať domovy sociálnych služieb , pretože Kotleba odmietol podpísať projekt. Taktiež prišla o 4,7 mil. eur z eurofondov určených na výstavbu ciest III. triedy v okrese Veľký Krtíš. Ďalej vo februári 2014 neschválil Kotleba spolufinancovanie schválených europrojektov pre stredné školy. Nepodpísal tiež grant pre gymnázium v Revúcej , a navrhol zrušiť viacero škôl vrátane školy, ktorej učitelia varovali proti fašizmu . Kvôli ilegálnemu zamestnávaniu na úrade BBSK stratila župa právo eurofondy čerpať, a to údajne až do roku 2021 . Prišla tým napríklad o 20 miliónov na opravy ciest II. a III. triedy. Kotleba tým v podstate splnil svoj predvolebný slub , že eurofondy čerpať nebude. Paradoxom však je, že pred voľbami Kotleba zmenil rétoriku , keď prejavil o eurofondy záujem a dokonca klamal, že ma k nim župa prístup. Je pravda, že župa nemala šancu čerpať európske fondy. Sama ich však čerpať, až na predvolebnú výnimku, nechcela. Takéto počiny sa dotkli aj škôl a ciest. Dátum zverejnenia analýzy: 13.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

domovy sociálnych služieb
výstavbu ciest III. triedy
pre stredné školy.
Revúcej
viacero
fašizmu
2021
opravy ciest
slub
zmenil rétoriku


Posledné dni sa hovorí o matematických modeloch, ktoré boli urobené a ktoré hovoria o tom, ako sa pandémia môže šíriť alebo táto chrípka šíriť menej, keď sa budeme menej pohybovať. A zistilo sa, že keď tie opatrenia budú naozaj prísne, zatvoríme školy, škôlky, obchody a nebudeme sa zhromažďovať, tak vieme stlačiť ten počet, ktorí môžu byť infikovaní na 25 % a to len keď sa budeme menej pohybovať a menej stretávať. Ale keď budeme všetci nosiť rúška alebo pokrývky tváre, … tak vieme to riziko pandémie eliminovať úplne.

Podľa modelu štátnych analytikov by sa pri prísnom obmedzení pohybu nakazilo 10 - a nie 25 - percent občanov. Argumenty za či proti užitočnosti rúšok na verejnosti sa rôznia. Aj keď pripustíme, že o.i. pomáhajú zachytiť časť (vírusových) kvapôčiek, ktoré pacienti vylučujú do okolia - dôkaz, že s ich prispením „vieme riziko pandémia eliminovať úplne”, neexistuje. Tvrdenie Richarda Rašiho preto ako celok hodnotíme ako nepravdivé. Predpoveď vývoja nákazy ochorenia Covid-19 v závislosti od prijatých opatrení vytvoril Inštitút zdravotnej politiky. Prvú zverejnil 16. marca 2020. Model predpokladá , že pri „výrazných” obmedzeniach mobility - ktoré na Slovensku platia od 16. marca 2020 - by na vrchole pandémie nemalo byť nakazených viac ako 10 percent populácie. „Môžeme potvrdiť, že opatrenia po 16.3.2020 pozitívne ovplyvnia celkovú prevalenciu tohto ochorenia a podľa simulácie nepresiahne peak prevalencie 10% všetkých prípadov,” píšu analytici. Od 16. marca je na Slovensku zatvorená väčšina prevádzok s výnimkou potravín, lekární, drogérií, púmp či pošty 25 percent občanov by bolo podľa modelu nakazených v prípade stredne prísnych obmedzení mobility - to znamená pri opatreniach, ktoré na Slovensku platili do 16. marca. Do 16. marca boli výraznejšie obmedzenia prevádzok v obchodných centrách len cez víkend. Existuje viacero argumentov pre nosenie aj nenosenie rúšok na verejnosti. Ich prehľad spravil napríklad DenníkN. Podľa jednej zo štúdii , na ktorú noviny u pozornil i, sa väčšina pacientov v Singapure a čínskom Tinecine nakazila od ľudí, ktorí nevykazovali príznaky. Rúško by mohlo pomôcť zadržať aspoň časť kvapôčiek, ktoré vylučovali do okolia. Prestížny časopis Lancet o nosení rúšok napísal: „Svetová zdravotnícka organizácia neodporúča nosenie rúška na verejnosti pre nedostatok dôkazov. No nedostatok dôkazov sa nerovná dôkazom o neúčinnosti, obzvlášť v prípade, že čelíme takejto novej situácii a máme len obmedzené množstvo alternatív. Pri respiračných infekciách ako chrípka sa postihnutým pacientom už dlho odporúča, aby nosili rúška na zníženie šírenia kvapôčok.“ (via DenníkN ) „ Rúška na tvári zníži riziko infekcie, ale NEZABRÁNI v nej na 100%,” píše na Facebooku Chemický ústav Slovenskej akadémie vied. Svetová zdravotnícka organizácia najprv odporúčala , že zdraví ľudia majú nosiť rúška len, ak sa starajú o pacientov s ochorením Covid-19. Jeden z jej predstaviteľov o pár dní neskôr povedal , že zahaľovanie úst a nosa nie je zlý nápad. Dôkaz, že (práve) s prispením rúšok by bolo možné „riziko pandémie” koronavírusu „eliminovať úplne” - ako to tvrdil Richard Raši - však neexistuje.

predpokladá platia píšu je boli pre štúdii pozornil Lancet DenníkN píše odporúčala povedal


Ako riešil niekto nejaké predražené CT-čka za vlády Ivety Radičovej a pána Uhliarika? Nikto.

Počas Uhliarikovho pôsobenia na poste ministra zdravotníctva skutočne nedošlo k riešeniu problémov v oblasti obstarávania CT prístrojov. Nepodarilo sa nám nájsť mediálne ani odborné správy z obdobia vlády Ivety Radičovej, ktoré by sa tejto problematike venovali. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

spochybňovaná označovaná Pravda analýza


Druhá vec, o ktorej hovoril, bola o tom, že OSN má rozhodnúť veci na, na Ukrajine. Však ale veď OSN sa snažila rozhodnúť, ale Rusi to zablokovali, pán Danko. Oni majú právo veta.

25. februára 2022 hlasovala Bezpečnostná rada OSN o rezolúcii, ktorá odsudzuje ruskú agresiu na Ukrajine a žiada stiahnutie ruských vojakov z Ukrajiny. 11 z 15 členov BR OSN rezolúciu podporilo, zatiaľ čo Rusko ju podľa očakávaní zablokovalo. Rusko využilo právo veta, ktoré má päť stálych členov Bezpečnostnej rady: Rusko, Čína, USA, UK a Francúzsko.

Čína, India a Spojené arabské emiráty sa hlasovania zdržali. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hlasovala


V súčasnosti existuje päť rôznych druhov volieb upravených piatimi rôznymi zákonmi, ktoré sa vo viacerých dôležitých ustanoveniach zásadne odlišujú.

Webnoviny.sk (SITA


V tejto krajine, to čo vy nazývate, že nie sú žiadne problémy, práve z nezamestnanosti vyplýva hlavný výpadok v daniach. A teda v príjmoch štátu. A zodpovedná vláda samozrejme má také výdavky, aké má príjmy. Tu nie sú oddelené nádoby, to snáď si tu nebudeme hovoriť abecedu. A to, čo je problémové a zásadne problémové je, že v krízovom roku sa dlh na občana zvýšil, bol 130 tisíc na hlavu, okolo sto tisíc na hlavu, dnes dosahuje 190 tisíc po dvoch rokoch. Každé bábo, ktoré sa nadýchne, už má takýto dlh.

Krízovým rokom pre verejné financie budeme rozumieť rok 2009 - ak by sme posudzovali čísla za celé roky 2008 a 2009, dostali by sme podľa Pravdy nárast z 3435 eur na 4260, teda z cca 103483 SKK na 128336 SKK. Trochu ináč by to bolo pri pohľade na kvartálne hodnoty: na konci roku 2008 sa verejný dlh pohyboval vo výške 17, 684 mld eur, v poslednom štvrťroku 2009 to bolo 21, 279 mld eur (tzv. dlh ústrednej vlády spolu (Maastricht) - kumulatívne údaje). Koncom roka 2008 tak jeden občan (rátame s 5,4 mil. občanmi) „dlhoval“ zaokrúhlene 3275 eur, teda približne 98 663 korún. Koncom nasledujúceho roka to už bolo na jedného občana 3940 eur, teda 118696 korún.

Pravdy


vláda schválila úľavy, daňové úľavy, čo sú de facto dotácie 10 podnikov vo výške 120 miliónov eur. Je tam napríklad podnik, ktorý proste dostane úľavy, dotáciu vo výške 25 miliónov eur len na udržanie pracovných miest.

Výrok poslanca I. Švejnu hodnotíme ako pravdivý, pretože cieľom investičnej pomoci je síce rozšírenie existujúceho závodu, nákup a inštalácia nových zariadení no na druhej strane, by podľa dostupných informácií firma Mondi SCP v prípade nezískania investičnej pomoci prepúšťala. Udržanie 766 pracovných pozícií do šiestich rokov od ukončenia projektu, je jednou z podmienok investičnej pomoci.

Vláda SR
schválila
poskytnutie
2,6
27,5
MONDI SCP
SME
SITA
uvádza


Včera (pozn. 10. novembra 2014) sa otvárala nová investícia – 500 pracovných miest pri Košiciach (pozn. sektor Automotive).

Firma IEE skutočne v daný deň otvárala investíciu pri Košiciach. Nejde však o nových 500 pracovných - firma sťahuje svoju prevádzku z prenajatej v Kechneci vo vlastnej novovybudovanej vo Veľkej Ide. Napriek tomu že firma má kapacity najímať aj nových ľudí, nedá sa v tomto prípade hovoriť o nových 500 pracovných miest. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Výrok Richarda Rašiho pravdepodobne referuje k presunu luxemburskej spoločnosti IEE, ktorá vyrába snímacie zariadenia pre automobilový priemysel, z Kechneca do Veľkej Idy. Pondelkovému otvoreniu nového závodu sa venuje napríklad tento článok denníka Korzár. Podľa článku spoločnosť v roku 2009 zamestnávala 200 ľudí, v roku 2013 to bolo 530, a rozšírením vznikol priestor pre ďalší nárast počtu zamestnancov. Podľa článku portálu teraz.sk "s poločnosť plánuje vytvoriť nové pozície vo výrobe a rovnako aj v oblasti výskumu a vývoja". Žiadne správy však nehovoria o tom, že k vytvoreniu pozíciu už došlo. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

článok článku


Slovenský vidiek a vidiecke obyvateľstvo tvorí pomaly 96% Slovenska ako takého.

Hoci vidiek skutočne tvorí podľa niektorých zdrojov až 96 % územia Slovenska, väčšina jeho obyvateľov žije v mestách. Na vidieku žije len 2,6 milióna ľudí, čo tvorí len 48 % populácie. Výrok Rudolfa Huliaka preto hodnotíme ako nepravdivý.

Mimoparlamentná Národná koalícia, na čele ktorej stojí minister cestovného ruchu a športu Rudolf Huliak, oznámila začiatkom júla 2025 zmenu názvu. Po novom sa strana bude volať Strana vidieka.

Huliak zdôraznil , že chce reprezentovať tradičné hodnoty a najmä tradičnú agrárnu podstatu Slovenska. Ako jeden z dôvodov pre zmenu názvu uviedol, že Slovensko je najmä vidieckou krajinou: „Je tu dlhodobo požiadavka na vytvorenie strany, ktorá bude reprezentovať tradičnú rodinu, tradičné spôsoby života na Slovensku, tradičnú agrárno-lesnícku podstatu Slovenska, ale najmä sa starať o slovenský vidiek, pretože podotýkam, slovenský vidiek a vidiecke obyvateľstvo tvorí pomaly 96 % obyvateľstva ako takého,“ vyhlásil Huliak (v čase od 1:29 ).

Podľa údajov štatistického úradu žilo k 31. decembru 2024 v slovenských mestách 2 828 059 obyvateľov, zatiaľ čo na vidieku 2 591 392 obyvateľov. To predstavuje pomer 48 % vidieckeho obyvateľstva ku 52 % mestského obyvateľstva.

Dlhodobý trend naznačuje, že obyvateľov vidieka pomaly pribúda, naopak tých mestských je postupne menej. Kým v roku 1996 bývalo v mestách viac ako 3 milióny obyvateľov, v roku 2010 to bolo o takmer 100-tisíc menej a postupne sa tento počet ďalej znižoval až na súčasných vyše 2,8 milióna.

Naopak, vidiecke obyvateľstvo postupne rástlo, zatiaľ čo v roku 1996 bol počet obyvateľov vidieku niečo cez 2,3 milióna, do roku 2010 narástol na vyše 2,45 milióna až na súčasných takmer 2,6 milióna.

Napriek tomu, že na Slovensku je viac mestského obyvateľstva, z hľadiska rozlohy sme väčšinovo vidiecka krajina, čo potvrdzujú údaje Eurostatu z roku 2021. V závislosti od použitej metodiky tvorí vidiek od 59 % až po 96,6 % územia Slovenska.

Rozdelenie Slovenska podľa rozlohy. Zdroj: Eurostat

Podľa mriežkového rozdelenia (grid level) sa len 3,4 % územia Slovenska nachádza v tzv. mestských zhlukoch (urban clusters). Zvyšných 96,6 % plochy Slovenska tvoria vidiecke oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva (rural grid cells). Podľa tejto metodiky je celé územie krajiny rozdelené na pravidelné štvorce s veľkosťou 1 km² a tie sú následne kategorizované na základe hustoty obyvateľstva na mestské alebo vidiecke.

Podľa rozdelenia na základe administratívneho členenia (Local Administrative Units), je 2,3 % územia Slovenska klasifikované ako mestské, 16,0 % ako menšie mestá a predmestia a 81,7 % ako vidiecke oblasti.

Typológia mestských a vidieckych oblastí (urban-rural typology) rozdeľuje Slovensko na základe podielu vidieckeho obyvateľstva na tri typy regiónov, a to: prevažne vidiecke regióny, zmiešané regióny a prevažne mestské regióny. Prevažne mestské sú len 4,2 % územia, 36,8 % územia krajiny spadá do kategórie zmiešaných regiónov a 59 % je klasifikovaných ako prevažne vidiecke regióny.

oznámila
zdôraznil
od 1:29
údajov
trend
údaje
Eurostat
rozdelené
administratívneho členenia
mestských a vidieckych oblastí


Čo sa týka informovania z operačného strediska, v prípade SMS myslím, že dôjde informácia ku každému vrátane mňa, ten zoznam má asi 22 ľudí, ktoré dostanú informácie. Tá informácia prišla v nedeľu, dvadsiatehotretieho.

Robert Kaliňák svojím výrokom reagoval na Luciu Ďuriš Nicholsonovú. Poslankyňa Národnej rady SR za stranu SaS vyhlásila, že má potvrdenú informáciu od jedného z troch viceprezidentov polície, že Tibor Gašpar zasahuje do vyšetrovania vraždy Jána Kuciaka neštandardným spôsobom. Podľa Ďuriš Nicholsonovej neboli policajní viceprezidenti informovaní Tiborom Gašparom o zisteniach z miesta činu vraždy. Po obhliadke a návrate z miesta činu má vedúci výjazdovej skupiny informovať operačné stredisko ( doc., s. 19. ) a spracovať hlásenie o udalosti. Či však informovanie z operačného strediska prebieha prostredníctvom textovej správy SMS a či má zoznam osôb naozaj 22 ľudí, Demagog.sk zistiť nedokázal. Výrok sme preto zaradili medzi neoveriteľné.

doc., s. 19.


Ako základným cieľom je, aby sme skutočne začali zomierať v takom veku, ako sme zomierali pred 50 rokmi, o 4 roky starší ako priemer Európy.

Výrok Zuzany Zvolenskej hodnotíme ako nepravdu, pretože stredná dĺžka života Slovákov bola približne pred 50 rokmi(1960) 70,6 rokov. V porovnaní s Európskym priemerom, ktorý bol v roku 1960 70,06 rokov sa tak Slováci dožívali len o približne pol roka viac.

štúdie OECD Health at Glance 2011


Dnes (28. 2. 2016) som počul správu, že Bavorsko rozmýšľa, že už sa pripravuje na to, že zavrie, no tak sprísni kontrolu na rakúsko-nemeckých hraniciach...

27. februára 2016 vyšla v médiách informácia, že vláda nemeckej spolkovej krajiny Bavorsko sa pripravuje na uzavretie hranice s Rakúskom v prípade, že spolková vláda v Berlíne rozhodne o obmedzení počtu utečencov vstupujúcich na územie Nemecka. Výrok hodnotíme ako pravdivý. O zámeroch vlády nemeckej spolkovej krajiny Bavorsko informovala agentúra DPA s odvolaním sa na vyjadrenie bavorského ministra vnútra Joachima Herrmanna. Bavorská vláda pripravuje opatrenia na zabezpečenie ochrany hranice s Rakúskom pred nepravidelnou migráciou v prípade, že spolková vláda v Berlíne rozhodne o obmedzení počtu utečencov vstupujúcich na územie Nemecka. Nemecká kancelárka Angela Merkelová nateraz vylučuje ohraničenie počtu utečencov prichádzajúcich do Nemecka, keďže by to považovala za neľudské a protiprávne. Denník Passauer Neue Presse predtým uviedol , že príslušné policajné zložky v Bavorsku sa majú pripraviť na prípadné zavedenie kontrol na všetkých hraničných priechodoch v priebehu niekoľkých hodín. Rakúske ministerstvo vnútra v súvislosti týmito informáciami vyhlásilo, že v súčasnosti nevie o žiadnom rozhodnutí Nemecka, ktorým by sa menil režim na vzájomnej hranici. Sme.sk : „Bavorsko podľa neho musí byť pripravené na "situáciu, v ktorej by spolková polícia prípadne mohla požadovať taktiež podporu zo strany bavorskej polície". Tá momentálne zvažuje, ako sa pripraviť na "eventuálne rozhodnutia" spolkových orgánov, doplnil Herrmann."

informovala uviedol Sme.sk


Máme máj a nemáme prijaté žiadne sociálne alebo kompenzačné kroky vo vzťahu k zdražovaniu, najmä k tým najzraniteľnejším skupinám

O pomoci ľuďom proti zdražovaniu koalícia stále rokuje a jeho finálna podoba nie je známa, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Sociálna poisťovňa bude v júli tohto roka vyplácať seniorom trináste dôchodky ako kompenzáciu za infláciu. Pôjde tak o sumu od 50 do 300 EUR. Predsedníčka J ednoty dôchodcov na Slovensku (JDS) Valéria Pokorná povedala, že to však nebude stačiť, pretože dôchodcovia budú od leta znovu v pasci chudoby a požaduje tak vyplatenie štrnásteho dôchodku pred Vianocami. JDS tiež žiada zníženie dane z pridanej hodnoty, reguláciu cien potravín, či zvýšenie životného minima minimálne o 10 percent tak, aby kopírovalo infláciu.

Vláda zvýšila prídavok na dieťa na 100 EUR. Tento prídavok sa zvýši pre rodičov asi 1,1 milióna nezaopatrených detí. Celkovo to bude stáť 83 miliónov EUR.

Hegerova vláda začiatkom mája avizovala, že chce ešte tento rok minúť 260 miliónov EUR a budúci rok vyše miliardy EUR na opatrenia na pomoc ľuďom v súvislosti so zdražovaním. Ešte stále sa však čaká na to, ako budú peniaze využité a akú podobu tá pomoc bude mať. Výrok tak hodnotíme ako pravdivý.

poisťovňa
ednoty dôchodcov na Slovensku (JDS)
Valéria Pokorná
prídavok
mája


Ten (Národný bezpečnostný úrad, pozn.) skonštatoval 29× týchto predpisov.

Začiatkom apríla sa uskutočnilo mimoriadne rokovanie výboru na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu (NBÚ), na ktorom šéf tohto úradu Roman Konečný prezentoval výsledky kontroly na ministerstve vnútra.

Podľa zistení úradu mal Roman Mikulec 23-krát nazrieť do tajných dokumentov NATO a 6-krát mal k nahliadnutiu utajované dokumenty EÚ. Devätnásť z týchto dokumentov bolo pritom na stupni prísne tajné .

NBÚ pritom tvrdí, že na nahliadnutie do takýchto dokumentov je potrebný špeciálny certifikát udeľovaný na základe bezpečnostnej previerky, ktorú Mikulec nemá. Minister sa bráni tým, že ako člen vlády mal výnimku a previerku na prístup k takýmto utajovaným informáciám nepotreboval.

Úrad preto podal na ministra trestné oznámenie a prezidentka Zuzana Čaputová vo svojom vyjadrení uviedla , že ak sa preukáže, porušenie zákona bude zvažovať vymenovanie úradníckej vlády.

uskutočnilo
nazrieť
prísne tajné
špeciálny certifikát
bráni
podal
uviedla


Prišiel plán obnovy, skoro nám prepadli miliardy, toto všetko musela riešiť pani bývalá ministerka Dolinková. Myslím si, že sa aj podarilo predovšetkým v oblasti plánu obnovy a odolnosti naštartovať tie procesy tak, aby sme neprišli o miliardy, ale mali tu nové nemocnice.

Z Plánu obnovy majú byť v súčasnosti postavené dve nemocnice - v Martine a v Banskej Bystrici. Podľa monitorovacieho systému Plánu obnovy oba projekty meškajú v plnení čiastočných cieľov. Preto v súčasnosti nie je jasné, či sa výstavba nemocníc dokončí včas, aby mohla byť financovaná z Plánu obnovy. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. V máji 2024, keď rezort zdravotníctva viedla Zuzana Dolinková, podpísala Rooseveltova nemocnica v Banskej Bystrici zmluvu so zhotoviteľom novej nemocnice. Martinská nemocnica zmluvu so zhotoviteľom podpísala v júni 2024, čomu predchádzalo vládne uznesenie o dofinancovaní projekti zo štátneho rozpočtu. O dodatočné zdroje pre projekt požiadala Zuzana Dolinková vzhľadom na infláciu. Projekt nemocnice v Martine mešká s dodaním projektovej dokumentácie pre stavebné povolenie a so zahájením búracích prác. Výkonný manažér výstavby Jozef Hricko predpokladá získanie stavebného povolenia vo februári 2025, pôvodný termín splnenia bol august až október 2023. Projekt Fakultnej nemocnice s poliklinikou F. D. Roosevelta v Banskej Bystrici mešká s dodaním projektovej dokumentácie pre stavebné povolenie, búracie práce boli zahájené v októbri 2024. Oba milníky mali predpokladaný termín splnenia v auguste 2024. Neplnenie miľníkov môže viesť k vyradeniu projektu z Plánu obnovy. Kvôli meškaniu v plnení stanovených cieľov bola v minulosti zastavená výstavba nemocnice na Rázsochách. Po nástupe úradníckej vlády financovanie projektu z Plánu obnovy zastavil minister zdravotníctva Palkovič. Dnes má byť financovaná zo štátneho rozpočtu.

Vláda Eduarda Hegera s ministrom zdravotníctva na čele s Lengvarským meškala s návrhom na stavbu nemocníc. Lengvarského z čela rezortu prezidentka odvolala na jeho žiadosť v marci 2023, jedným z dôvodov bol aj sklz pri napĺňaní míľnikov Plánu obnovy. Jedným z konkrétnych príkladov je Nemocnica Rázsochy. Michal Palkovič, minister zdravotníctva počas úradníckej vlády, zastavil projekt výstavby tejto nemocnice, ako jeden z kritických z dôvodov uviedol nedostačujúcu projektovu dokumentáciu. Úradnícka vláda v júni 2023 rozhodla , že peniaze z Plánu obnovy sa presunú na projekty nemocníc v Martine a v Banskej Bystrici. Riaditeľ Inštitútu pre ekonomické a sociálne reformy (INEKO) Dušan Zachar v tom čase upozornil , že prepadnutie peňazí z Plánu obnovy hrozí naďalej, aj napriek realokácii na iné projekty.

podpísala podpísala požiadala mešká predpokladá mešká zastavená odvolala zastavil rozhodla upozornil


... mnohé dokonca pozmeňovacie návrhy pána Mihála, ktoré boli v parlamente, prešli a prešli aj hlasmi Smeru...

Jozef Mihál predložil 49 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov počas 6. volebného obdobia NR SR, a zatiaľ čo väčšina nebola úspešná, viaceré z nich prešli a podporili ich aj poslanci SMER-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na webovej stránke NR SR sú dostupné všetky pozmeňovacie návrhy Jozefa Mihála za 6. volebné obdobie (2012-2016). V hlasovaniach o týchto pozmeňujúcich návrhoch, môžeme vidieť, ktoré boli úspešné. Z jednotlivých hlasovaní, ktoré niekedy zahŕňali viacero pozmeňujúcich návrhov ich deväť bolo úspešných a návrhy prešli a 38 bolo neúspešných. Jedná sa tak o úspešnosť 19,15 %, alebo necelú pätinu. Úspešné boli pozmeňujúce návrhy najmä v neskoršom období predchádzajúcej vlády od roku 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

webovej stránke
hlasovaniach


Včera sme sa dozvedeli, že SNS potichu, na ministerstve obrany, podpísali zmluvu o nákupe stíhačiek za 1,6 miliardy eur, (...). Podpísali ju bez toho a v rozpore s uznesením vlády. Mali ju podpísať iba vtedy, keď budú mať súhlas ministerstva financií.

O plánovanom nákupe stíhacích lietadiel F-16 za približne 1,6 miliardy eur predseda vlády Peter Pellegrini informoval v júli 2018. Zmluvu k obstaraniu stíhačiek Ministerstvo obrany SR podpísalo 30. novembra 2018. Následne Pellegrini oznámil, že zmluvy sú zatiaľ neplatné , " keďže v zmysle uznesenia vlády je potrebný aj predchádzajúci súhlas ministerstva financií ." Tento súhlas doteraz udelený nebol. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V diskusnej relácii TA3 V politike dňa 2. decembra 2018 Pellegrini uviedol, že podpísaná zmluva je neplatná a môžu ju rovno skartovať. "O podpise takýchto zmlúv má byť priamo ministrom informovaný aj predseda vlády, nie je to nákup ponožiek do skladu." Predseda vlády takisto zdôraznil, že k podpisu zmluvy môže podľa uznesenia vlády dôjsť až po súhlase z ministerstva financií. Okrem 14 kusov lietadiel F-16 sa má obstarávať aj letecká munícia, logistická podpora a výcvik leteckého i pozemného personálu. Stíhačky by mali byť dodané do konca roka 2023. Súčasťou zmluvy sú tri samostatné dohody o ponuke a prijatí, ktoré sú potrebné na pristúpenie k plneniu cez americký program FMS. Cena nákupu by sa mala vyšplhať na 1,6 mil. eur. Nákupom sa majú nahradiť zastaralé lietadlá MiG-29. Slovensko by takto malo splniť aj ciele spôsobilosti NATO v oblasti vzdušnej obrany. Pellegrini ešte v júli 2018, keď vláda akceptovala návrh ministra obrany Petra Gajdoša (SNS) na nákup stíhačiek, uviedol, že táto ponuka bola vyhodnotená ako ekonomicky najvýhodnejšie a technicky najlepšia. Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

lietadiel podpísalo neplatné uznesenia obstarávať akceptovala


Fukušima znamenala nové stress testy aj na naše atómové elektrárne a sprísnenie.

Euractiv.sk (6. marca 2012): Komisár pre energetiku Günther Oettinger priznal, že výsledky prebiehajúcich záťažových testov v európskych jadrových zariadeniach nemusia byť ukončené „skôr ako v lete“. ... „Dôkladnosť je dôležitejšia než dodanie rýchlych výsledkov. Naše nadnárodné tímy stále potrebujú nejaký čas na dokončenie testov. Najneskôr v lete zverejníme výsledky,“ citovala v utorok (6.3.) Oettingerove slová agentúra Reuters.

Poznamenala, že testy, na ktorých sa dohodli úrady pre jadrový dohľad po udalostiach v japonskej Fukušime, boli prísne a objektívne a zahŕňali testovanie toho, či atómové elektrárne zvládnu prírodné nešťastia, havárie lietadiel či chyby v riadení prevádzok.

Stress testu sa podrobili aj naše dve jadrové elektrárne: JE Mochovce a JE Jaslovské Bohunice . Obidve testami prešli. Výrok je pravdivý.

Euractiv.sk
JE Mochovce
JE Jaslovské Bohunice


Prezident má kompetenciu dojednávať medzinárodné zmluvy a táto kompetencia bola v roku 2001 prenesená na ministerstvo zahraničných vecí. Prezident má samozrejme kontrasignovať tieto medzinárodné zmluvy, vyberá vedúcich zastupiteľských úradov, teda diplomatov, chodí na summity NATO, čiže chodí na medzinárodné stretnutia, na štátne návštevy a tam všade robí zahraničnú politiku...

V čl. 102 odsek 1 Ústavy SR je uvedené, že prezident zastupuje Slovenskú republiku navonok, kontrasignuje medzinárodné zmluvy a prijíma, poveruje a odvoláva vedúcich diplomatických misií. Prezident sa časti svojich právomoci skutočne vzdal zákonom 250/2001 Z.z., ktorý prenáša právomoc dojednávať niektoré medzinárodné zmluvy na vládu SR. Takisto podľa zákona 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy zabezpečuje ministerstvo zahraničných vecí “ koordináciu prípravy a vnútroštátneho prerokúvania, uzatvárania, vyhlasovania a vykonávania medzinárodných zmlúv ” ( § 14 ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Zákonom 250/2001 Z.z preniesol prezident právomoc dojednávania medzinárodných zmlúv: Prenášam a) prípravu a prerokúvanie návrhov medzinárodných zmlúv, na ktoré je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, na vládu Slovenskej republiky, b) dojednávanie medzinárodných zmlúv, na ktoré nie je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky, a vo vzťahu k nim aj ich schvaľovanie a oprávnenie vyjadriť súhlas, že Slovenská republika bude nimi viazaná podpisom, prijatím, schválením, prístupom alebo iným dohodnutým spôsobom, na vládu Slovenskej republiky, c) so súhlasom vlády Slovenskej republiky dojednávanie medzinárodných zmlúv, na ktoré nie je potrebný súhlas Národnej rady Slovenskej republiky a ktoré nepresahujú rámec pôsobnosti ústredného orgánu štátnej správy ustanovený zákonom, a vo vzťahu k nim aj oprávnenie vyjadriť súhlas, že Slovenská republika bude nimi viazaná podpisom alebo iným dohodnutým spôsobom, na člena vlády Slovenskej republiky povereného riadením príslušného ústredného orgánu štátnej správy.

Mistrík pravdivo uvádza, že prezident sa zúčastňuje summitov NATO , chodí na medzinárodné stretnutia a štátne návštevy kde, vykonáva zahraničnú politiku. Túto informáciu potvrdzuje aj vyhlásenie prezidenta , predsedu Národnej rady a predsedu vlády k EÚ a NATO.

Z čl. 102 Ústavy SR vyberáme funkcie prezidenta, ktoré súvisia so zahraničnou politikou. (1) Prezident a) zastupuje Slovenskú republiku navonok, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy. Dojednávanie medzinárodných zmlúv môže preniesť na vládu Slovenskej republiky alebo so súhlasom vlády na jej jednotlivých členov, c) prijíma, poveruje a odvoláva vedúcich diplomatických misií, k) je hlavným veliteľom ozbrojených síl, l) vypovedáva vojnu na základe rozhodnutia Národnej rady Slovenskej republiky, ak je Slovenská republika napadnutá alebo ak to vyplýva zo záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu, a uzatvára mier

čl. 102
zákonom
§ 14
Zákonom
summitov NATO
vyhlásenie
čl. 102


Zhodou okolností je to opatrenie (obvodové zvýhodnenie pre zamestnávateľa, ktorý zamestná dlhodobo nezamestnaného, pozn.) z nášho programu. Z programu KDH.

Július Brocka reaguje na výrok ministra práce, ktorý odznel v tejto relácií: "To znamená, práve tá kategória, ktorú ste vy pomenovali. A ešte jedno opatrenie, ktoré je tu pripravené a ideme ho spúšťať, to je otázka istého obvodového zvýhodnenia pre zamestnávateľa, ktorý zamestná dlhodobo nezamestnaného s tým, že by sa mu odpustili odvody a že by ich za neho platil štát."

programe potvrdil


Ale vy (vláda a Ivan Mikloš pozn.) máte za sebou 18 mesiacov úplne reálnej politiky s reálnymi výsledkami v oblasti životnej úrovne, poklesu reálnych miezd.

Budeme vychádzať z údajov Štatistického úradu SR o Priemerná mesačnej mzde v hospodárstve SR za roky 2010 a 2011 . Za rok 2011 sú dostupné údaje len po tretí kvartál 2011. Index zobrazuje nárast/pokles oproti tomu istému obdobiu minulého roku (100).


My (vláda, pozn.) sme prijali vážne rozhodnutia v súvislosti s piešťanským cétečkom a potom sa ukázalo, že ten, kto chcel kúpiť predražené cétečko, bol nakoniec ten, kto dostal ocenenie Biela vrana, poslanec Suchánek. Vďaka tomu, že sme kričali, tak mu bola Biela vrana odňatá.

V kauze predraženého CT išlo o nákup CT prístroja piešťanskou nemocnicou za 1,6 milióna eur, pričom v Česku bol rovnaký prístroj zakúpený za 540-tisíc eur. Alan Suchánek, ktorý na prípad upozornil, bol členom správnej rady nemocnice v Piešťanoch. Kauza predraženého nákupu vyvovala veľkú pozornosť spoločnosti. Z dôvodu prepojení na firmu, ktorá mala dodávať prístroj, odstúpil z pozície predsedu parlamentu Pavol Paška , bola odvolaná ministerka zdravotníctva Zuzana Zvolenská a funkcie bola zbavená aj podpredsedníčka parlamentu Renáta Zmajkovičová. Nové informácie v roku 2016 ukázali, že postup Suchánka a komisie, ktorá prvú súťaž na nové CT v roku 2012 mala na starosti, nebol úplne korektný. Preto nakoniec Suchánek vrátil ocenenie Biela vrana. Nie je pravdou, že mu toto ocenenie bolo odobraté. Výrok hodnotíme ako zavádzanie. Kauza piešťanského CT prístroja sa prevalila na jeseň v roku 2014, kedy Suchánek kauzu medializoval . Nemocnica chcela nakúpiť CT prístroj ešte v roku 2012, v elektronickej aukcii súťažili s ponukami tri firmy. Dôležitým parametrom pre vyhodnotenie ponúk bol parameter o schopnosti prístroja zobrazovať vrstvy. V tejto technickej otázke došlo k pochybeniu, keďže víťazná firma Siemens neuviedol pokrytie fyzických vrstiev ako ďalšie dve firmy, ale počet vrstiev, ktoré je možno následne počítačovým spracovaním dorábať. Súťaž vyhrala tak firma Siemens, ktorá ponúkala najdrahší prístroj a vyhrala tak vďaka nesprávne uvedenému parametru. Komisia, ktorá o súťaži rozhodovala, túto nezhodu zistila až neskoršie. Členom komisie vol aj Alan Suchánek. Zmluva na dodanie prístroja nakoniec nebola podpísaná. Vedenie nemocnice sa menilo po voľbách v roku 2012 a nový riaditeľ súťaž zrušil na doporučenie správnej rady nemocnice (ktorej členkou sa stala po zmenách aj Renáta Zmajkovičová). Nová súťaž bola vypísaná v roku 2014. Za vysúťažené nové CT pritom mala nemocnica zaplatiť ešte o 0,6 milióna eur viac ako za prístroj od Siemens pri predchádzajúcej súťaži. Zmluva opäť nebola podpísaná, práve z dôvodu medializácie prípadu. Novú súťaž v 2014 vyhrala firma Medical Group, v ktorej v minulosti figuroval Pavol Paška . Odchod Pašku z funkcie predsedu parlamentu žiadali ľudia na protestoch, chcela ho odvolať aj opozícia, neúspešne. Paška nakoniec z funkcie odstúpil dobrovoľne. Ministerka zdravotníctva Zuzana Zvolenská bola odvolaná, o svoju pozíciu podpredsedníčky parlamentu prišla aj Renáta Zmajkovičová kvôli jej členstvu v správnej rade nemocnice. Alan Suchánek a Magdaléna Kovačičová, ktorí na kauzu upozornili, dostali ocenenie Biela vrana . Prípad začala vyšetrovať polícia, v kauze čelilo obvineniu osem osôb, ktorým hrozil desať až 15-ročný trest odňatia slobody, toto obvinenie bolo nakoniec stiahnuté . Stalo sa tak v apríli 2016, kedy Generálna prokuratúra pozastavila vyšetrovania z dôvodu nepoužiteľného znaleckého posudku, kde bola nedostatočne ustálená výšky hroziacej škody. Dokončenie vyšetrovania je pritom podľa súčasného ministra zdravotníctva Druckera žiaduce. Na jar 2016 sa médiami objavili informácie o tom, že v prípade prvej súťaže mohlo ísť o pochybenie komisie a tak aj samotného Suchánka. Fico na tieto zistenia upozornil blogom, pričom vyzýval Suchánka, aby sa vzdal mandátu poslanca a aby mu bolo odobraté ocenenie Biela vrana. Poslanec Suchánek dnes už ocenenie Biela vrana nevlastní, no je tomu tak na základe jeho rozhodnutia. Podľa jeho vlastných slov z júna 2016: „ Nedokážem zhodnotiť, že som bol vinný. To, že sa stala chyba a bol som jej súčasťou, priznávam, a preto sa ocenenia vzdávam. “ Rada ocenenia Biela vrana sa k tomu vyjadrila nasledovne: „ Ocenenie bolo Alanovi Suchánkovi udelené na základe pochybenia Rady Bielej vrany, a preto by nemal za túto chybu niesť dôsledky. “ Zo svojich funkcií po zistení pochybenia následne členovia Rady Bielej vrany odstúpili .

CT
Pavol Paška
Zvolenská
informácie
vrátil
medializoval
elektronickej aukcii
0,6 milióna
Pavol Paška
chcela
Renáta Zmajkovičová
Biela vrana
vyšetrovať
osem
stiahnuté
Druckera
objavili
upozornil
ocenenie
odstúpili


My sme prvýkrát znižovali DPH počas prvej vlády v roku 2006-2010, kedy sme znížili DPH na lieky a znížili sme DPH myslím vtedy na učebnice a na internet a DPH sa znížilo ešte na predaj tovarov z poľnohospodárskeho dvora.

Rovnaký výrok sme už overovali v diskusii medzi Ivanom Švejnom a Petrom Kažimírom v októbri 2015. Prvá vláda Roberta Fica naozaj znížila DPH na väčšinu produktov, ktoré premiér spomína, avšak s výnimkou internetu (ako súčasti telekomunikačných a elektronických služieb), kde v tom čase došlo ku zmene legislatívy ako transpozície európskych smerníc, avšak nie k zníženiu DPH. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. "Podľa Zákona o dani z pridanej hodnoty je sadzba 10 % platná na knihy, lieky a vybrané zdravotnícke a hygienické pomôcky (príloha 7 zákona.). Štandardná sadzba je 20 %. Táto zmena bola prijatá v decembri 2006 a platnosť nadobudla 1. januára 2007. Prvá vláda Smeru trvala od 4. júla 2006 do 8. júla 2010, novela tak bola prijatá počas jej pôsobenia." Internet sa v spomínanom zozname produktov s nižšou DPH nespomína. § 68 Zákona o DPH ("Osobitná úprava uplatňovania dane pre telekomunikačné služby, služby rozhlasového vysielania a televízneho vysielania a elektronické služby") je výsledkom transpozície európskych smerníc , O nižšej dani na internet sa uvažovalo v roku 2002 , ale nemala univerzálnu podporu a potom za prvej Ficovej vlády , kedy tento sľub bol vo volebnom programe (.pdf, str. 18) Smeru-SD, ale k jeho splneniu v prípade internetu nedošlo .

overovali
Zákona
nadobudla
európskych
smerníc
2002
nemala
prvej Ficovej vlády
volebnom programe
nedošlo


Nedá sa napríklad, ak strana mala niečo viac ako 120 tisíc hlasov likvidovať trebárs aj mňa hoci nechcem byť osobná, ak ja strane prinášam a mám hodnotu pri všetkej skromnosti 60 tisíc hlasov...

Belousovová (60 984) získala o 4000 preferenčných hlasov menej ako Ján Slota (64 527). Celkový počet obdžaných hlasov SNS vo voľbách do NR SR 2010 bol nad 120 000 hlasov.

SNS vo voľbách do NR SR


… tých miliardách, ktoré budeme dávať teraz tým, ktorí zatvárali svoje prevádzky a preplácali mzdu tým zamestnancom...

29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chce ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počíta s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Ďalších 500 miliónov má do ekonomiky ísť cez záruky bankám na poskytovanie úverov. Podľa prvého bodu plánu štát preplatí 80 percent platu zamestnanca (čistá mzda, odvody zamestnanca, daň z príjmov zamestnanca) firmám, ktorých prevádzky sú povinne uzavreté kvôli opatreniam na zamedzenie šírenia nákazy. Firmy musia platiť za svojich zamestnancov odvody za zamestnávateľa, no ak im klesli tržby o viac ako 40 percent, môžu si platenie odložiť. Štát okrem iného poskytne príspevky zamestnancom a živnostníkom podľa výšky prepadu ich tržieb resp. tržieb firmy. Pri poklese tržieb o 20 percent bude príspevok vo výške 180 eur, pri poklese o 40 percent to bude 300 eur, pri poklese 60 percent 420 eur, pri poklese o 80 percent 540 eur. Využitím štátnej podpory sa firma zaväzuje , že zamestnanca neprepustí minimálne dva mesiace po skončení preplácania štátom. Tvrdenie Juraja Blanára preto hodnotíme ako pravidé.

predstavila
plán
Prvá pomoc
má
môžu
poskytne
zaväzuje


Strana Smer nie je v úpadku, strana Smer si drží rovnaké čísla, aké mala vo voľbách a chcem vám pripomenúť, že má stále raz toľko preferencií, ako celá vaša slávna SaS.

V parlamentných voľbách v marci 2016 získala strana Smer 28,28 % hlasov. Odvtedy sa jej preferencie pohybujú okolo 27 %. Prieskumné agentúry pred voľbami odhadovali podporu Smeru na viac ako 30 %, voľby v roku 2012 strana vyhrala s výsledkom 44,4 %. SaS vo voľbách získala 12,1% a jej preferencie sa pohybujú okolo 13 %. Demagog.SK nehodnotí, či je alebo nie je strana Smer v úpadku, porovnávame len jej volebný výsledok s výsledkami prieskumov volebných preferencií. K výraznejšej zmene podpory pre Smer od volieb nedošlo a v januárových prieskumoch namerali agentúry Polis, Focus, Median SK aj AKO pre Smer raz takú podporu ako má SaS, výrok hodnotíme ako pravdivý. Najvyššie preferencie mala strana Smer - SD podľa agentúry Focus v máji 2016 - 28,7 %. Počas decembra 2016 nastal výraznejší prepad v preferenciách a to na 23,3 %. Tento prepad pripisuje šéf Focusu Martin Slosiarik obdobiu káuz Smeru. Januárové prieskumy už opäť hovoria o podpore viac ako 27 %. Strana SaS mala najvyššie preferencie v júni 2016 - 14,1 %, najnižšie preferencie mala v novembri 2016 - 12,1%. Prieskumy Focus potvrdzujú, že Smer má dvakrát takú podporu ako SaS. Neplatí to ale pri všetkých prieskumoch. Podľa prieskumov AKO mala strana Smer stále väčšiu podporu ako 27 %, jedinou výnimkou bolo zisťovanie v decembri 2016, kedy strane namerali 26,8 %. Strana SaS získala v prieskumoch AKO lepšie výsledky ako v prieskumoch Focus, v apríli mala podporu 16,2 %. V októbrovom prieskume získala strana 17,7 %, v novembri ich obľúbenosť spadla na 15,4 % a v januári 2017 získala len 13,1 %. Na základe prieskumov AKO teda len v januári 2017 mala Smer raz takú podporu ako SaS: V zisťovaniach agentúry Polis mala Smer podporu na úrovni 27 %. k väčším výkyvom nedochádzalo s výnimkou júla 2016, kedy získali podporu 26,2 %. SaS nemala také vyrovnané výsledky, v júli im Polis namerala 16,6 %, následne v októbri mali len 14, v decembi ich podpora vyskočila na 15,9 % aby v januári opäť získali len 13,2 %. Od marcových volieb len v jednom prípade, v januári 2017, bola podpora Smeru aspoň dvojnásobkom podpory SaS podľa meraní Polis. Strana Smer dosiahla najlepšie výsledky v meraniach prieskumnej agentúry Median SK . Táto agentúra merala podporu politických strán v septembri, októbri a decembri v roku 2016. Strana Smer získala v kažom z týchto meraní vyše 29 %. SaS mala v septembri 2016 16 %, v októbri 15 % a 14,5 % (uskutočnili sa dve zisťovania). V decembri namerala agentúra strane SaS 15 %. Podľa meraní Median SK tak strana Smer mala len tesne dvakrát takú podporu, ako SaS. Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

získala
2012
preferencie
pripisuje
AKO
Polis
Median SK


My (SaS, pozn.) sme jediná strana, kde v tajných voľbách volia (predsedu strany, pozn.) všetci členovia...

V strane SaS skutočne volia predsedu všetci členovia v tajných voľbách. Podobný model má ešte SPOLU - no platí len pri menšom počte členov, ktorý strana medzičasom prekročila. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa stanov SaS (článok VI., bod 5, písm. c) volí predsedu strany kongres. Jeho členmi môžu byť všetci členovia hnutia, ak to schváli Republiková rada. Na ostatnom mimoriadnom kongrese 7. septembra mohlo predsedu voliť všetkých 213 členov strany. Voľba predsedu je v strane tajná. Z v prieskumoch relevantných politických strán má podobný model iba SPOLU. Podľa stanov strany rozhoduje o predsedovi snem, v ktorom sú delegátmi všetci členovia strany v prípade, že ich je menej než 300 ( .pdf , str. 7,8). V auguste 2018 mala strana 896 členov. V strane SMER-SD volí predsedu strany Snem. Ten sa skladá zo zakladajúcich a riadnych členov strany, ktorí sú do Snemu delegovaní podľa vnútorných pravidiel. V strane MOST-HÍD rozhoduje podľa stanov (článok 14) o zvolení predsedu snem. Ten tvoria „členovia Republikovej rady a delegáti z krajov delegovaní podľa postupu stanoveným Republikovým predsedníctvom.” ( .pdf , str. 8,9). V SNS volí podľa stanov predsedu snem, ktorý je tvorený z členov predsedníctva SNS a delegátov zvolených na okresnej konferencii SNS. V strane Sme rodina volí predsedu tzv. Snem hnutia. Ten tvoria delegáti, poradný hlas majú členovia Dozornej a rozhodcovskej rady Hnutia. Spôsob voľby delegátov určuje predsedníctvo, spravidla ich nesmie byť menej ako 20. ( .pdf , str. 6,7) Hnutie OĽaNO stanovy zverejnené nemá. V Progresívnom Slovensku volí predsedu strany Snem. Hlasovacie právo v ňom majú zakladajúci členovia a členovia predsedníctva; vedúci pracovných skupín (členovia hnutia); predsedovia a delegáti miestnych buniek; poslanci národného parlamentu; poslanci Európskeho parlamentu; primátori, starostovia a predsedovia VÚC, ktorí boli zvolení za PS; ministri vlády nominovaní do funkcie hnutím ( .pdf , str. 11). V KDH volí predsedu strany Snem. Tvoria ho členovia Rady KDH a delegáti okresných centier ( .pdf , str. 11). V ĽSNS rozhoduje o predsedovi tzv. schôdza strany. Tvorí ju predsedníctvo strany a iní delegovaní členovia ( .pdf , str. 4).

stanov mohlo je .pdf mala volí .pdf stanov .pdf zverejnené .pdf .pdf .pdf


Pán Rejda bol operatívec, ktorý bol nasadený na infiltráciu Penty v rámci vyšetrovania Gorily.

Ján Rejda v minulosti pôsobil ako policajt a šéf Útvaru osobitného určenia, tzv. kukláčov. Do povedomia verejnosti sa zapísal ako účastník kauzy Gorila. Podľa spisu mal bývalý policajt údajne odovzdávať informácie finančnej skupine Penta výmenou za finančnú odmenu. Rejda svoju prítomnosť v byte na Vazovovej ulici potvrdil, odmietol však, že by za informovanie prijímal finančnú odmenu. Taktiež tvrdil, že v byte vykonával operatívnu činnosť. Táto informácia nebola potvrdená ani vyvrátená a keďže vo veci nemáme rozhodnutie oficiálneho štátneho orgánu, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Napriek tomu, na nahrávke Gorila je možné vypočuť si, ako Ján Rejda inkasoval peniaze za informácie, nebol nikdy obvinený a celá kauza ostáva do dnešného dňa nevyšetrená.

Milan Uhrík v auguste minulého roku oznámil vstup Jána Rejdu do hnutia Republika. Rejdu spis Gorila spomína ako policajta, ktorý v roku 2006 chodieval za majiteľom konšpiračného bytu na Vazovovej ulici. Podľa spisu mal Rejda odovzdávať finančnej skupine Penta informácie a brať za to desaťtisícové úplatky .

Rejda neskôr skutočne potvrdil, že do bytu chodieval. Nevyvrátil ani to, že Pentu informoval , ale odmietol, že by to robil pre peniaze.

Neskôr tvrdil , že iba vykonával operatívnu činnosť. Protiprávne konanie mu nikdy mu to nebolo dokázané napriek tomu, že na nahrávke Gorila je možné počuť, ako odovzdával informácie Pente a inkasoval za to peniaze. Rejda nikdy obvinený nebol a kauza Gorila nie je dodnes vyšetrená.

Niekdajší vyšetrovateľ kauzy Gorila a dnes poslanec OĽaNO Lukáš Kyselica, ktorý Rejdu vypočúval, jeho účasť v kauze okomentoval slovami: „Nahrávku kauzy počul každý, kto chcel, tie rozhovory sú tam zachytené a nech si to vyhodnotí každý sám.“

V roku 2012, po prevalení kauzy, Rejda z polície odišiel . Vtedajší policajný prezident Jaroslav Spišiak jeho nútený odchod z polície odôvodňoval tým, že „nedokázal vysvetliť pochybnosti“.

oznámil
úplatky
informoval
tvrdil
nahrávke Gorila
nebol
okomentoval
odišiel
odôvodňoval


Nemôžeme celkom súhlasiť s tým pán minister, že vláda šetrí, pretože v roku 2011 v rozpočte máte výdavky o 200 miliónov eur viacej ako v roku 2010.

Fico síce nie je presný v číslach, trend vývoja uvádza správny. Vláda skutočne v roku 2011 plánuje vyššie výdavky o 1,1 mld. eur ako v roku 2010. Uvádzať však tieto čísla ako súčasť argumentu o nešetrení vlády sú zavádzajúce vzhľadom na to, že oproti minulému roku HDP vzrástlo a teda vláda mala k prerozdeľovaniu k dispozícii väčší "koláč" ako v minulom roku. Podstatné sú relatívne čísla deficitu, ktoré vláda z približne tohtoročných 7% plánuje znížiť na 4,9%.

plánuje vyššie výdavky o 1,1 mld.


V roku 2006 sme zaviedli tradíciu, že Úrad pre verejné obstarávanie by mala kontrolovať opozícia. Vláda Ivety Radičovej nám túto tradíciu zrušila.

V roku 2006 nová koalícia SMER, SNS a HZDS predĺžila päťročné funkčné obdobie predsedu až do vymenovania nového a ponechala vo funkcii Bélu Angyala , nominanta SMK (opozícia). Premiérka Radičová po voľbách pokračovala v tomto trende a opozičný SMER dostal možnosť, navrhnúť si svojho kandidáta. Stal sa ním Roman Šipoš, ktorý zastával funkciu predsedu Úradu pre verejné obstarávanie do 11. apríla 2011, kedy odstúpil z funkcie. Podľa agentúry SITA R. Šipoš odstúpil kvôli kritike činnosti úradu zo strany vlády. SITA uvádza , že v máji premiérka Radičová požiadala R.Fica o navrhnutie nového predsedu úradu, pričom sa má jednať o bezúhonného experta na verejné obstarávanie. SMER navrhol J.Valka, ktorého však vláda neodsúhlasila a vyhlásila verejné výberová konanie na tento post, uvádza SITA. V súčasnosti úrad riadi jeho podpredseda M.Vladár. R. Kaliňák hovorí viac-menej pravdu, keďže v roku 2006 zaviedli precedens a predĺžili B. Angyalovi ako nominantovi nevládnej strany jeho funkčné obdobie. Nakoľko však toto môžeme považovať za vytvorenie tradície je ťažko posúditeľné. Je ale pravdou, že tento precedens bol čiastočne porušený v roku 2011. Vláda zmenila spôsob obsadzovania z nominácie na verejné výberové konanie. Faktom je, že došlo k narušeniu akéhosi pravidla/precedensu predtým vytvoreného, tak ako hovorí R. Kaliňák.

2006
Bélu Angyala
SITA
uvádza
uvádza
v roku 2011.


...sme (Slovensko, pozn.) na okraji Severoatlantickej aliancie a v susednej krajine, ktorá nie je súčasťou Severoatlantickej aliancie, sa vedie vojna.

Slovensko je členom Severoatlantickej aliancie od roku 2004. Momentálne dve zo susedných krajín nie sú členom aliancie, Rakúsko a Ukrajina. Taktiež sa nachádzame na okraji tejto aliancie z geografickej perspektívy. Martin Klus nešpecifikoval, že ktorú krajinu tým myslel, ale pravdepodobne Ukrajinu, kde prebiehajú stále boje. Konflikt na Ukrajine sa začal v roku 2014, keď protivládny a proruský povstalci prebrali kontrolou nad niektorými oblasťami na východnej a juhovýchodnej Ukrajine. Vládnym silám sa stále nepodarilo dostať tento konflikt pod kontrolu a viaceré mierové snahy zlyhali. Nakoľko Slovensko susedí s krajinou vo vojne, ktorá zároveň nie je členom aliancie výrok hodnotíme ako pravdivý.

členom členom nachádzame Konflikt


Áno, na východe. Širokorozchodná nie je projekt slovensko-ruský. Širokorozchodná železnica je projekt rusko-ukrajinsko-slovensko-rakúsky.

Robert Fico správne vymenoval, kto všetko by sa na stavbe trate mal podieľať.

všetko


Je to (súťaže - Plachtince, pozn.) zverejnené v našom vestníku, na internete.

V internetovom vestníku verejného obstarávania z 13. septembra 2012 sú publikované tieto zákazky:

vestníku verejného obstarávania

Informovanosť a publicita

Odborné a poradenské služby

Poradenské služby pre manažérske systémy a verejné obstarávanie


Prvýkrát v histórii KHL mala aj cez medzinárodné prestávky zápasy... v budúcej sezóne našťastie toto je už zažehnané, pretože cez tie brejky bude stáť KHL.

Igor Nemeček vo výroku narážal na situáciu, keď KHL (Kontinentálna hokejová liga) uvoľňuje hráčov do národných tímov počas zápasových prestávok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nezaviedla
7.-9. novembra
nemala
8.-10. novembra
žiadne
9.-11.novembra
žiadne
11.-13. novembra
žiadne
12.-14. novembra
žiadne
6.-8. novembra
žiadne
7.-9. novembra
žiadne
rozhodnutie
vysvetľoval
naplánované


Mladí chcú odísť, nezamestnanosť sa neznižuje...

Je pravdou, že vysoké percento mladých ľudí zvažuje odchod do zahraničia. Tiež je pravdou, že podľa ŠÚ SR sa nezamestnanosť sa v roku 2013 neznížila v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Výrok Andreja Kisku hodnotíme ako pravdivý. V návrhu (vlastný materiál, s.2) predloženom Ministerstvom školstva SR nazvanom Stratégia Slovenskej republiky pre mládež na roky 2014-2020 sa uvádza, že dnes je na Slovensku viac ako 70 % mladých ľudí, ktorí by uprednostnili život v inej krajine. túto informáciu zverejnil v januári 2014 aj portál Aktuálne.sk . Je teda pravdou, približne dve tretiny mladých by uprednostnilo život v inej krajine a teda odchod zo Slovenska. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "S cieľom využiť potenciál mladých ľudí pre hospodársky a spoločenský rozvoj krajiny, je potrebné vynaložiť viac zdrojov na rozvoj tých oblastí politiky, ktoré ovplyvňujú mladých ľudí v ich každodennom živote, zlepšujú kvalitu ich života, prispejú k zníženiu ich sociálnej závislosti a podporia ich autonómiu. Tak sa Slovensko môže stať krajinou, kde mladí ľudia budú chcieť zostať žiť. Dnes je na Slovensku viac ako 70 % mladých ľudí, ktorí by uprednostnili život v inej krajine. " Podľa údajov zo Štatistického úradu môžeme sledovať celkovú mieru nezamestnanosti za rok 2012 na úrovni 14% a za rok 2013 je to už 14,2%. Miera nezamestnanosti podľa ŠÚ SR (uvedené štvrťročné aj ročné údaje): Podľa Eurostat sledujeme mierny pokles nezamestnanosti od júla 2013: Dátum zverejnenia analýzy: 10.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrhu Aktuálne.sk údajov Eurostat


Ja som v 1997 začal podnikať ako štvrták na vysokej škole a už v priebehu roka som zamestnával 2000 ľudí. Od piatku mám vyjadrenie z daňového úradu, ktoré hovorí len za moju živnosť, nie za celú rodinnú firmu. Na tom potvrdení je, že som za 9 rokov aktívnej činnosti odviedol tomuto štátu 33 miliónov korún. Za celú moju živnosť od roku 1997 až do roku 2008.

Štúdium na Fakulte managementu Univerzity Komenského Matovič ukončil v roku 1998. Podnikať podľa živnostenského registra začal už 3. marca 1997, kedy bol vo štvrtom ročníku štúdia. Od 23. decembra 2002 mal podľa výpisu z Obchodného registra zaregistrovanú firmu regionPRESS, s.r.o., v ktorej k 26. augustu 2010 ukončil svoju činnosť, a firmu prenechal manželke Paulíne. Úplný výpis zo Živnostenského registra je tu . Koľko ľudí zamestnával v priebehu prvého roku svojej podnikateľskej činnosti, sa nám nepodarilo overiť, rovnako ako sumu, ktorú za deväť rokov podnikania zaplatil na daniach (keďže jeho potvrdenie nie je verejne prístupné). Preto hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

Štúdium registra výpisu ukončil tu


Župa sa  v posledných rokoch v transparentnosti zhoršila.

Rebríček transparentnosti samospráv a 100 najväčších miest na Slovensku zverejnila mimovládna organizácia Transparency International Slovensko (TIS) koncom roka 2016. Oproti roku 2010, kedy transparentnosť miest TIS merala prvýkrát, sa umiestnenie Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) zhoršilo z tretieho na šieste miesto. Keďže skutočne ide o klesajúcu tendenciu, výrok hodnotíme ako pravdivý. Rudolf Kusý na post predsedu Bratislavského samosprávneho kraja (BSK) kandiduje z pozície starostu bratislavskej mestskej časti Nové Mesto. Transparentnosť je jedným z dvoch pilierov, na ktorých chce postaviť spravovanie samosprávneho kraja. „V prípade transparentnosti samosprávy napríklad v rebríčku Transparency International získalo Nové Mesto 4. miesto, BSK, naopak, patrí v tomto ohľade dlhodobo k priemerným samosprávam, “ uviedol . Bratislava - Nove Mesto sa v rebríčku transparentnosti miest umiestnila na štvrtom mieste, pričom si oproti predchádzajúcemu obdobiu polepšila o 11 priečok. TIS jej pridelilo v celkovom hodnotení 75 % a známku A-. Bratislavská župa, naopak, oproti predchádzajúcemu obdobiu klesla v rebríčku o dve priečky s celkovým hodnotením 49,7 % a známkou C. V projekte Otvorenej samosprávy TIS hodnotilo najmä to, ako samosprávy pristupujú k zverejňovaniu informácií a či majú zavedené pravidlá na procesy. Transparentnosť sa merala na základe 96 indikátorov v 11 oblastiach ako napríklad verejné obstarávanie, predaj a prenájom majetku, či účasť verejnosti na rozhodovaní. Dátum zverejnenia analýzy: 28.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

uviedol polepšila klesla indikátorov


My sme peniaze nerozhadzovali. My sme vám odovzdali štát na úrovni 41 % zadlženia. Od vás sme preberali na úrovni 59 %.

V čase nástupu štvrtej vlády Roberta Fica v októbri 2023 dosahoval hrubý dlh verejnej správy úroveň 56 % HDP. Ficova tretia vláda odovzdala štátnu kasu s hrubým dlhom verejnej správy na úrovni 48 % HDP. Aj napriek nižšiemu dlhu obdobie tretej Ficovej vlády vyhodnotila Rada pre rozpočtovú zodpovednosť ako hospodársky neefektívne vzhľadom na nevyužitý ekonomický potenciál, kvôli snahe zvyšovať výdavky. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Vláda, ktorej súčasťou bol aj Andrej Danko ako predseda SNS, odovzdala v roku 2020 štátnu kasu s hrubým dlhom na úrovni 48,23 % HDP, čo predstavovalo celkovo viac ako 45 mil. eur a čistým dlhom vo výške 43,1 % HDP, ktorý predstavuje 40,7 mld. eur.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) zhodnotila kroky vlády v roku 2019 vzhľadom na riziká v rozpočte ako nedostatočné. Deficit verejnej správy toho roku dosiahol dovtedajšiu najvyššiu úroveň od roku 2010 vo výške 1,3 % HDP a vláda tak nenaplnila cieľ vyrovnaného hospodárenia. Riziká, na ktoré RRZ upozorňovala už v predchádzajúcich rokoch, sa týkali najmä zväčšovania priestoru pre výdavky. Aj keď vláda neskôr reagovala na nepriaznivý vývoj návrhom úsporných opatrení, dlhodobá udržateľnosť verejných financií a fiškálna pozícia sa zhoršili.

Od roku 2015 malo Slovensko priaznivé makroekonomické prostredie, vďaka ktorému mohla vláda znížiť pomer dlhu k HDP. Medzi rokmi 2015-2019 klesol tento pomer o 5,6 p. b. mimo kontrolu vlády vďaka dočasným faktorom ako napr. rast ekonomiky, jednorazové hotovostné platby a pod. Nevyužitý ekonomický potenciál potvrdzuje aj porovnanie v rámci EÚ, či krajín V4, spomedzi ktorých bol na Slovensku zaznamenaný najnižší pokles dlhu ( pdf ., str. 4).

Súčasná vláda nastúpila do funkcie v októbri 2023, kedy hrubý dlh verejnej správy predstavoval 56 % HDP v celkovej sume 68,8 mld. eur a čistý dlh bol na úrovni 48,3 % HDP vo výške 59,3 mld. eur.

Vlády Igora Matoviča, Eduarda Hegera a Ľudovíta Ódora čelili počas funkčného obdobia viacerým význam. Na rast štátneho dlhu mali vplyv najmä náklady spojené s pandémiou COVID-19, zvyšovaním cien a opatreniami prijatými v súvislosti s vojnou na Ukrajine, ktoré dosiahli až hodnotu 3,2 mld. eur (2,6 % HDP). Deficit verejnej správy predstavoval 4,9 % HDP.

48,23 %
výške
Rada
pdf
56 %
sume
dosiahli
predstavoval


Vláda pána Dzurindu zobrala na základe zákona invalidným dôchodcom invalidné dôchodky. Toto bolo napadnuté na ústavnom súde a ústavný súd povedal, že odobratie invalidných dôchodkov dôchodcom je protiústavné. Moja vláda okamžite vyplatila 2,1 miliardy slovenských korún a zaplatili sme invalidom všetko to, čo im zobrala predchádzajúca vláda.

Ide o novelu zákona, ktorá zmenila kritéria uznávania invalidity. Mikuláš Dzurinda bol v case schválenia novely zákona (platná bola od januára 2004) predsedom vlády. Novelu zákona predkladal Ludovít Kaník. "Poistencovi, ktorému bolo preskúmané trvanie invalidity podla § 263 ods. 2 úcinného do 18. júla 2006 (dalej len 'predchádzajúce ustanovenie' - ide o ustanovenie, o ktorom Ústavný súd SR rozhodol , že nie je v súlade s Ústavou SR), Sociálna poistovna preskúma trvanie invalidity alebo ciastocnej invalidity podla zákona úcinného do 31. decembra 2003..." Celkovú sumu, ktorú Sociálna poistovna vyplatila sa nám zistit nepodarilo. V clánku portálu sme.sk sa ako predpokladaná ciastka udáva 900 miliónov slovenských korún. Podla pravda.sk by sa náklady na vyplácanie do roku 2010 mohli vyšplhat až na 2,6 miliardy korún.

novelu

rozhodol

sme.sk

pravda.sk


Každý 1 cent, každé jedno euro z daní, ktoré zaplatia občania, tzn. pracujúci a živnostníci, komplet všetky tieto peniaze, ani jedno euro nejde štátu, všetky idú do miest, obcí a do VÚC. 30 % z týchto miliard ide do samosprávnych krajov, 70 % ide priamo do miest a obcí, štát nemá z daní ľudí ani cent, ani cent.

Peter Pellegrini hovoril o dani z príjmov fyzických osôb. Celý výnos tejto dane tečie v rámci fiškálnej decentralizácie do rozpočtov miest, obcí a vyšších územných celkov. Do roku 2016 dostával malú čiastku (2,3 percenta) z tejto dane aj štát. Po novom sa celá daň delí medzi obce a VÚC v pomere 70:30. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

malú novom


...a treba si uvedomiť, že Slovensko má najnižšie daňové odvodové zaťaženie v rámci Európy, v rámci Európskej únie a niekedy sa hovorí len o odvodoch a len o daniach...

Ešte minulý týždeň ministerka Tomanová tvrdila, že patríme "medzi krajiny s najnižšou mierou takéhoto zaťaženia" . Ak by to tvrdil aj Počiatek, tak by mal pravdu: Slovenská republika patrí (aspoň podľa údajov (.pdf, str. 3) Inštitútu sociálnej politiky MPSVaR z februára 2006) medzi krajiny s najnižším daňovým a odvodovým zaťažením v EÚ, konkrétne ho má (mala) tretie najnižšie. Ako ale správa konštatuje: "Uvedené makroekonomické porovnanie má však len obmedzenú vypovedaciu schopnosť. Jeho statickosť nedáva odpoveď napr. na otázku, aký je dlhodobý vplyv nastavených parametrov (predovšetkým v sociálnom systéme) na budúcu úroveň verejných výdavkov."

Ešte minulý týždeň
podľa údajov


Po druhé, pripomínam, že strana pod mojim vedením v roku 2006 dosiahla výsledok 18,35% a to som kampaňoval so zlomenou nohou, respektíve v období, keď ma operovali.

SDKÚ dosiahla vo voľbách v roku 2006 presne 18,35 percent .

18,35 percent


Rokovali sme totiž o ďalšej predvolebnej koalícii tak ja ako aj pán Mikloš to bolo to obdobie, keď sme boli v primárnych voľbách SDKÚ-DS a napokon rozhodnutie mimoparlamentných strán neísť do predvolebnej koalície bolo výsledkom ich rokovania, kde sa rozhodli, že sa pokúsia samostatne získať dostatok hlasov vo voľbách tak, aby žiaden z tých hlasov neprepadol, ale dohodli sme sa  na postupe vo voľbách, na istých formách.

SDKÚ rokovala s mimoparlamentnými stranami SaS, Most-Híd a OKS o prípadnej predvolebnej spolupráci. Šesť dní po týchto rokovaniach republiková rada SaS rozhodla o odmietnutí spoločnej kandidátky a vytvorení veľkej predvolebnej koalície s SDKÚ-DS, OKS a Most-Híd.

rokovala
rozhodla o odmietnutí


Tak, ako vy ste poškodili, ako ústavný činiteľ meno a obraz Slovenskej republiky či už so svojim vzťahom a vyhláseniam predstaviteľom Európskej únie, urážkou pána Barossa.

Ako uvádza sme.sk : "Do vrcholových pozícií európskych štruktúr chodia podľa šéfa parlamentu a predsedu strany Sloboda a Solidarita (SaS) Richarda Sulíka ľudia na politický dôchodok, alebo ľudia, ktorých nevedia na domácej scéne posunúť niekde vyššie." Príkladom v tomto smere je podľa Sulíka samotný predseda Európskej komisie José Manuel Barroso. " Ja som si pozeral jeho životopis. Najprv marxista-leninista, či čo to tam má napísané, potom 20 rokov socialista. Ja som nenašiel nič v tom životopise, čo by nejako reprezentovalo ten vzťah, že niečo urobím zle a budem za to potrestaný. Ja si myslím, že to je problém, lebo potom naozaj rozhodujú len čistokrvní politici, ktorí jednoducho nemajú dostatočnú zodpovednosť, lebo majú vrodené, že nerozhodujú o vlastných peniazoch, " povedal v pondelok Sulík. Označenie výroku za poškodzujúci ponechávame na čitateľoch.

sme.sk


Menšinová samospráva v Maďarsku existuje aj my chceme podobnú menšinovú samosprávu tuná vybojovať na Slovensku.

Je pravdou, že v Maďarsku existuje menšinová samospráva, konkrétne schválená zákonom z roku 1993. Podľa práce Kataríny Rajňákovej je tento systém založený na takom princípe, aby každá menšina a jej príslušníci niesli zodpovednosť za spravovanie vlastných menšinových záležitostí a rozvíjanie vlastnej kultúry, tradície, či školstva. V Maďarsku má toto právo 13 menšín(medzi nimi aj slovenská menšina), ku ktorým sa hlási cca 213 tisíc obyvateľov Maďarska. Návrh na menšinové samosprávy sa objavuje už od deväťdesiatych rokov. Začiatkom júla 2013 bol návrh na zriadenie menšinových samospráv opäť prezentovaný stranou SMK. Ich cieľom je zriadiť tieto samosprávy do začiatku budúceho roka 2014.

práce prezentovaný


(Schválené, pozn.) Novela zákona o verejnom obstarávaní, nové volebné kódexy, ktoré riešia aj financovanie politických strán, zákon o ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti.

Všetky tri zákonné úpravy, ktoré tento bod uvádza, boli skutočne schválené parlamentom v poslednom volebnom období. V roku 2013 schválil parlament novelu zákona o verejnom obstarávaní , ktorú navrhoval minister vnútra Robert Kaliňák, v roku 2014 schválil parlament nové volebné kódexy , ktoré obsahovali aj určité body riešnie financovania politických strán, a v roku 2014 zákon o ochrane oznamovateľov protispoločenskej činnosti. Je potrebné uviesť, že pri všetkých týchto zákonoch bola vláda kritizovaná zo strany opozície z nedostatočnosti, resp. neefektívnosti týchto riešení. Keďže však tento bod neprezentuje nijaké hodnotenie týchto zákonov a zostáva pri ich menovaní, hodnotíme ho ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

novelu zákona o verejnom obstarávaní
navrhoval
nové volebné kódexy
2014


...vo veci zavlečenia Kováča mladšieho bolo zastavené stíhanie. To zastavenie bolo preto, pretože nebolo možné pokračovať v ňom, lebo svedok, ktorý bol korunný, bol v zahraničí a odmietal sa dostaviť.

Po zavlečení Michala Kováča ml. do Rakúska, ktoré sa odohralo 31.augusta roku 1995, sa koncom septembra začalo vyšetrovanie v rámci ktorého sa príslušník SIS Oskar Fegyveres priznal, že sa nevedome podieľal na zavlečení prezidentovho syna. Práve jeho svedectvo sa stalo rozhodujúcim v tejto kauze. Následne, zo strachu o život, utiekol za hranice. Prvým trom vyšetrovateľov bol tento prípad odňatí, následne v októbri 1995 prípad dostal Jozef Číž, ktorý v máji 1996 uložil vyšetrovací spis zavlečenia M. Kováča ml. do cudziny pre nedostatok dôkazov na začatie trestného stíhania. Skoro o 2 roky neskôr premiér Vladimír Mečiar 3.marca 1998 na celú udalosť vyhlásil v zastúpení prezidenta rozhodnutie o amnestii, vzťahujúce sa aj na trestné činy spáchané v súvislosti s oznámením o zavlečení Michala Kováča ml. Premiér časom, presne 7.júla 1998 opravil svoju prvú amnestiu z marca toho roka. Nariadil, aby sa nezačínalo, a ak sa začalo, aby sa zastavilo trestné konanie pre podozrenie z trestných činov, ktoré mali byť spáchané v súvislosti s oznámením zavlečenia Kováča ml. do cudziny. Či bol dôvodom v prípade uloženia vyšetrovacieho spisu neprítomnosť korunného svedka, nie je možné zistiť z verejne prístupných zdrojov. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Okamžite po výpovedi, Fegyveres ušiel zo Slovenska pre strach o svoj život. Najskôr sa zdržiaval v Maďarsku, neskôr v Česku, Poľsku a vo Švajčiarsku, kde SIS údajne poslala komando aby Fegyveresa vypátralo. Celý čas mu spojku so Slovenskom robil jeho kamarát Róbert Remiáš, ktorý bol v júni 1996 zavraždený. Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

následne opravil ušiel


..zvyšujeme tie tarifné mzdy aj v tých tabuľkách každoročne (...).

Tarifné platy, podľa ktorých sú platení štátni zamestnanci vykonávajúci prácu vo verejnom záujem, teda napr. učitelia, úradníci, zamestnaci Slovenskej akadémie vied alebo Slovenského pozemkového fondu sa od roku 2013 skutočne zvyšujú každoročne. Tarify každoročne určuje novela Zákona 553/2003 Z. z. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Tarifná mzda je mzda vyjadrená v konkrétnej jednotke s danou veličinou. Väčšinou sa jedná o mesačnú mzdu dojednanú na základe určenia platovej tarify, ale v niektorých prípadoch môže ísť aj o hodinovú tarifnú mzdu. Tarifnú mzdu má zamestnanec uvedenú v pracovnej zmluve a je aj súčasťou výplatnej pásky v časti tarifná mzda a základná mzda. Od tarifnej mzdy závisí aj základná mzda, ktorá sa rovná podielu medzi násobkom tarifnej mzdy a počtom odpracovaných hodín a počtom pracovných dní v mesiaci.

Niekedy sa tejto mzde hovorí aj tarifný plat, ale definícia je pre všetky tieto synonymá zhodná. Základná tarifná mzda sa od výslednej mzdy odlišuje tým, že sa k nej pripočítava zvýšenie platovej tarify podľa vopred známeho kľúča. Najčastejšie sa tarifná mzda využíva vo verejnom sektore, čiže v štátnej správe, u učiteľov a u verejných zamestnancov. Najčastejšie sú s touto mzdou spojené platové tarify a triedny platový systém, čiže platové odmeňovanie podľa tabuliek.

Na Slovensku platové tarify prakticky nikdy veľmi nezohľadňovali vývoj minimálnej mzdy, pričom daným zamestnancom mnohokrát tento platový rozdiel musel byť doplácaný zamestnávateľom.Okruh ľudí, ktorých platové tarify boli také nízke, je široký. Išlo napríklad o upratovačky, školníkov, údržbárov, vodičov, kuchárov či hospodárov, tzv. zamestnancov „vo výkone práce vo verejnom záujme“. Keďže ich tabuľkové platy boli nižšie ako minimálna mzda, zamestnávatelia im ten rozdiel dorovnávali, preto sa nepociťoval ani nárast platov, resp. nárast tarifnej mzdy počas uplynulých rokov, keďže niektorí zamestnávatelia nenavyšovali o danú čiastku minimálnu mzdu, ktorú aj tak sami dorovnávali. O platových tarifách štátnych zamestnancov hovorí § 113 ods. 1 zákona č. 400/2009 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Zvyšovanie tarifných miezd sa začalo v roku 2013, nariadením vlády 440/2013 Z.z. (účinnosť od 1. januára 2014), kedy sa zrušilo nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 550/2009 Z.z., ktorým sa ustanovujú zvýšené platové tarify štátnych zamestnancov. Platová tarifa 1. platovej triedy bola vtedy 338, 50 a minimálna mzda v roku 2014 352 €. V roku 2014 (účinnosť od 1. januára 2015) dochádza k ďalšej úprave tarifných miezd, nariadením vlády 394/2014 Z.z., kedy platová tarifa 1. platovej triedy predstavovala 347, 50 a minimálna mzda bola v roku 2015 380 €. Ďalšia zmena nastáva v roku 2016 (od 1. januára), kedy nariadením vlády č. 431/2015 Z. z. dochádza opäť k zvýšeniu platovej tarify 1. platovej triedy na 361, 50 €, avšak minimálna mzda v roku 2016 bola opäť vyššou, konkrétne 405 €. K zatiaľ poslednej zmene dochádza od 1. januára 2017, nariadením vlády č. 366/2016 Z. z.

Prvá platová trieda štátnych zamestnancov pred nariadením vlády č. 431/2015 Z. z. z 2. decembra 2015 (s účinnosťou od 1. januára 2016) sa totiž začínala v roku na sume 347,50 a druhá na 373,50 eura. Minimálna mzda je však tohto roku až 380 eur, teda viac ako výška oboch taríf.

Problém by mal údajne riešiť nový zákon o štátnej službe, napísali aktualne.sk ešte v novembri 2015: „Ten má systém odmeňovania nastaviť tak, aby zohľadňoval výšku minimálnej mzdy a vypracovať koncepciu odmeňovania, ktorá bude zameraná na zjednotenie platových tried a vytvorenie platových pásiem tak, aby boli podporené princípy rovnakého a spravodlivého odmeňovania, ako aj kariérneho rastu a podobne,“ uviedol v stanovisku Úrad vlády. Daného zákona sme sa však ešte nedočkali. Odborári však vedú neustále rokovania o navyšovaní tarifných miezd. Peter Kažimír priblížil, že sa očakáva mzdový vývoj nielen na rok 2017, avšak aj memorandom na rok 2018. To znamená pre oba roky rovnaké podmienky nárastu miezd, v oblasti tarifných platov nárast o 4 %, a potom nárast o 2 % v mesiacoch september až december v danom roku do mzdovej základne formou odmien, či funkčného príplatku.

Naposledy sa o novelizáciu systému tarifných miezd pokúšala skupina nezávislých poslancov okolo Miroslava Beblavého , ktorá prišla s návrhom na novelu zákona č. 553/2003 Z.z. Podľa tejto novely by štát mal upraviť tabuľkové platy tak aby najnižšia tabuľková trieda začínala na minimálnej mzde, čo by podľa nich zdvihlo platy cca 140 000 ľudom v priemere o 100 eur.

Zákona

Tarifná

Slovensku

Išlo

hovorí

Problém

Odborári

Beblavého


Čiže za bývalej vlády... Jednorazový príspevok dôchodkov bol tiež vtedy vyplatený.

Vyplatený bol aj jednorazový príspevok vo výške 1000 SKK.

Vyplatený


...bez súhlasu rady členských štátov v podstate nie je možné prijať žiadne opatrenie, my máme právo (Európska komisia, pozn.) legislatívnej iniciatívy, ale tá musí byť schválená väčšinou členských štátov, častokrát jednomyseľne, no a, samozrejme, spolu s Európskym parlamentom. Čiže európske inštitúcie vykonávajú ten mandát, ktorý im členské krajiny dali, vykonávajú ten mandát, ktorý je presne stanovený v zmluvách...

Maroš Šefcovic správne uvádza, že bez súhlasu Rady EÚ nie je možné prijímat opatrenia a aj možnosti legislatívnej iniciatívy EK. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Na stránkach EÚ sa píše: "The European Commission is the EU's politically independent executive arm. It is alone responsible for drawing up proposals for new European legislation, and it implements the decisions of the European Parliament and the Council of the EU.", teda že EK je zložkou výkonnej moci, pricom je aj zodpovedná za návrh legislatívy a uvedenie rozhodnutí EP a Rady EÚ do praxe. Šefcovic správne uvádza, že legislatíva musí byt odobrená Európskym parlamentom a Radou EÚ: (Rada) "Spolocne s Európskym parlamentom prejednáva a prijíma právne predpisy EÚ na základe návrhov Európskej komisie." Na stránkach sa dalej tiež uvádza, že pri dôležitých hlasovaniach, ako napríklad pri zahranicnej politike a daniach, sa vyžaduje jednomyselné schválenie. Európska rada schválené témy prekladá bud Rade EÚ, alebo Európskej komisii, ktorá sa nimi zaoberá dalej. Tá je od roku 2009 už aj formálne ustanovená Lisabonskou zmluvou. Dátum zverejnenia analýzy: 27.06.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

stránkach EÚ
musí
Európska rada
2009
formálne


... právny poriadok Slovenska nemal opravný prostriedok, ak prezident zlyhal alebo zastupujúci prezident.

V minulosti ani v súčasnosti neexistuje žiadny opravný prostriedok proti rozhodnutiu prezidenta Slovenskej republiky, ktorý by bol ukotvený v Ústave SR alebo v znení konkrétneho zákona. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ústavného súdu
pokus
zrušiť
.pdf
pdf


Pamätám si ale, že sme tak isto podporili zbavenie imunity poslanca, ktorému sa dnes musí Slovenská republika na základe rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva ospravedlniť.

nekontroluj Bývalý šéf SIS a bývalý poslanec za HZDS Ivan Lexa bol v r. 1998 zbavený imunity, uvádza denník SME. Bolo naňho podaných celkovo 14 obvinení . Európsky súd pre ľudské práva riešil spory medzi Ivanom Lexom a Slovenskou republikou vo veci práva sťažovateľa na slobodu: Pri prvom spore išlo o kauzu únosu Michala Kováča mladšieho. ESĽP uvádza svoje stanovisko: V prípade Ivana Lexu súd rozhodol, že Slovensko jeho zbavením slobody v rozpore s platným právnym stavom porušilo právo sťažovateľa na slobodu a bezpečnosť podľa čl. 5 odsek 1 Európskeho dohovoru o ľudských právach. Prikázal Slovensku vyplatiť mu 8000 euro na náklady a výdavky. Súd vyhlásil, že samotné konštatovanie porušenia je dostatočným zadosťučinením a nerozhodol o žiadnom ďalšom odškodnení sťažovateľa. O druhom spore informuje denník SME. Išlo v ňom o väzbu, do ktorej sa dostal pre obvinenie z návodu na vraždu Róberta Remiáša , bola podľa neho nezákonná. Európsky súd pre ľudské práva mu v utorok dal za pravdu a odškodnil ho dvetisíc eurami. Zároveň mu prisúdil aj päťtisíc eur ako náklady na konanie. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Ivan Lexa
14 obvinení
Ivana Lexu
porušilo právo sťažovateľa
vraždu Róberta Remiáša