Moderátor: "Chcem sa to naozaj opýtať. 90% obyvateľstvo napr. rómskej národnosti žije v niektorých osadách. Vy si viete predstaviť, že teda príde nejaký Róm na daný úrad, daná pracovníčka nebude vôbec vedieť po rómsky a musí zabezpečiť ten preklad do rómskeho jazyka. Ako to urobí?" Veľmi jednoducho. Máme inštitúcie, ktoré sa zaoberajú rómštinou, čiže podpredseda vlády zo zákona bude tým metodickým orgánom, ktorá bude pomáhať samosprávam v tejto sfére. Budú musieť zaplatiť konkrétne služby, tlmočníka, prekladateľa, keď nebudú mať nejakého takého. Ale čo sa týka metodiky a možnosti pomôcť, tak to bude mať na bremene práve podpredseda vlády.

V návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 184/1999 Z. z.o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. (.pdf) sa okrem iného píše: "Za § 7 sa vkladajú nové § 7a, 7b, 7c a 7d, ktoré znejú: § 7a Právomoc podpredsedu vlády (1) Podpredseda vlády pre ľudské práva a národnostné menšiny (ďalej len „podpredseda vlády“) poskytuje odbornú a metodickú pomoc orgánom verejnej správy a organizačným zložkám bezpečnostných a záchranných zborov pri vykonávaní tohto zákona. (2) Podpredseda vlády v spolupráci s Ministerstvom školstva Slovenskej republiky a ďalšími orgánmi verejnej správy vytvára podmienky, aby si osoby neovládajúce jazyk menšiny mohli v prípade záujmu jazyk menšiny osvojiť. (3) Podpredseda vlády predkladá vláde Slovenskej republiky raz za dva roky správu o stave používania jazykov menšín na území Slovenskej republiky. K správe podľa prvej vety pred jej predložením zaujme stanovisko Rada vlády pre ľudské práva, národnostné menšiny a rodovú rovnosť."


No tak ja si spomínam ako 9. augusta Erik Tomáš na tlačovej besede oznamoval doslova, že strana Hlas nepôjde do takej vlády, ktoré nebude garantovať dôchodcom trinásty dôchodok a už teda zrazu vidíme, že nakoniec to neplatí, lebo tie peniaze, a vy ste vedeli veľmi dobre, že tých peňazí nie je dosť, sami ste na to upozorňovali… Aj sa ukázalo 7. novembra Erik Tomáš hovorí, musím konštatovať, že Sociálna poisťovňa nie je schopná v tomto roku doručiť občanom trinásty dôchodok.

Podmienkou pre zloženie vlády pre Erika Tomáša, ako aj pre Petra Pellegriniho, bolo zaručenie skutočných 13. dôchodkov vo výške priemerného dôchodku. Tomáš dva týždne po vymenovaní vlády, ktorej súčasťou je aj strana Hlas-SD, na tlačovej besede 7. novembra ohlásil, že na vyplatenie skutočného trinásteho dôchodku vo výške priemerného dôchodku v tomto roku štát nemá dostatok financií. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Minister práce, sociálnych vecí a rodiny Erik Tomáš na tlačovej besede (6:25) 10. augusta tohto roku oznámil, že „strana HLAS-SD nepôjde do takej vlády, ktorá nebude dôchodcom garantovať trinásty dôchodok, skutočný trinásty dôchodok, vo výške priemerného dôchodku“. Na rovnakej tlačovej besede, ako aj v nadväzujúcom uverejnenom príspevku , Tomáš ozrejmil sumu priemerného dôchodku vo výške 640 eur, ktorú mal dostať každý dôchodca ako trinásty dôchodok, ak bude strana HLAS-SD súčasťou vlády.

Okrem Tomáša, aj predseda strany HLAS-SD Peter Pellegrini 10. júla 2023 na pracovnom sneme strany HLAS-SD v Púchove vyhlásil (1:21:29) , že „HLAS zavedie plnohodnotný trinásty dôchodok, aby už pred najbližšími Vianocami dostal každý jeden dôchodca zákonom garantovaných 578 eur, priemerný trinásty dôchodok.“

Na tlačovej besede 7. novembra minister práce oznámil, že jeho cieľom je doručiť trinásty dôchodok všetkým dôchodcom v rovnakej výške v hodnote priemerného dôchodku za kalendárny rok 2023, približne vo výške 606 eur. Zároveň oznámil, že na dofinancovanie dôchodku v tomto roku chýba sociálnej poisťovni približne 124 miliónov eur. Od novembra tohto roku sa preto trináste dôchodky vyplácajú podľa doposiaľ platnej legislatívy, t.j. vo výške od 50 do 300 eur.

Po rokovaní vlády 13. novembra Tomáš vyhlásil , že k súčasnému trinástemu dôchodku vláda schválila jednorazový príspevok vo výške 150 eur pre všetkých poberateľov dôchodkov. Táto suma mimoriadneho príspevku podľa ministra práce predstavuje približne štvrtinu priemerného dôchodku čo „zodpovedá časovému obdobiu [štvrť roka], v ktorom bude táto vláda pôsobiť v tomto roku“. Podľa Tomáša bude „skutočný trinásty dôchodok“ vo výške priemerného dôchodku vyplatený v decembri budúceho roku.

Tomáš v minulosti kritizoval návrh vtedajšieho ministra práce Milana Krajniaka o financovaní rodičovského bonusu, ktoré by podľa Tomáša spôsobilo „sekeru v štátnych financiách vyše pol miliardy eur“. Na margo mimoriadnej valorizácie dôchodkov Tomáš v relácii TA3 ozrejmil (7:08) , že zdroje finančných prostriedkov na navýšenie dôchodkov vidí v energofonde, eurofondoch alebo v rezorte obrany (predpokladám, že keď Sulík povedal, že sami upozorňovali na nedostatok financií, asi narážal na toto, aj keď to nie je priamo o 13. dôchodku).

tlačovej besede (6:25)
príspevku
vyhlásil (1:21:29)
tlačovej besede
vyhlásil
kritizoval
relácii TA3 ozrejmil (7:08)


...ľudia vo voľbách pred mesiacom a pol povedali, že chcú zmenu smerovania na Slovensku, pretože si neprajú, aby Smer vládol. Dve tretiny ľudí.

Podľa výsledkov Štatistického úradu získali 2 264 473 hlasov politické subjekty, ktoré prekročili 5 % klauzulu a prepočítal sa im ich volebný zisk na mandáty. SMER-SD z toho získal 737 481 hlasov, čo znamená že približne dve tretiny hlasov získali iné politické subjekty. Lipšicov dovetok, že voliči si neprajú, aby vládol SMER-SD, nehodnotíme.

Štatistického úradu


No ale teda veď dosť jasne sa rezignovaný minister zahraničných vecí vyjadril tu na Slovensku a ďalší významní predstavitelia. Podpredseda vlády, ktorí povedali jednostranne my nebudeme s vami konzultovať, jednoducho my si splníme tento náš sľub.

Podľa oficiálnej správy MZV či denníka HN , minister zahraničných vecí M. Lajčák počas stretnutia s budúcim ministrom zahraničných vecí Maďarska J. Martonyim (12.5. 2010) vyjadril nespokojnosť, že maďarská strana chce schváliť zákon o štátnom občianstve bez konzultácií so slovenskými partnermi. Presné slová J. Martonyiho nie sú k dispozícií. Posledné kroky maďarského parlamentu však dávajú za pravdu M. Maďaričovi a k žiadnym konzultáciám podľa dostupných informácií ohľadom prijatého zákona nedošlo.

oficiálnej správy MZV
HN


Na Slovensku máme nezamestnanosť dnes uvádzajú, niečo ľahko nad 10%.

Miera evidovanej nezamestnanosti v januári 2016 dosiahla podľa Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny 10,39 % . Posledný dostupný údaj ŠÚ SR je za tretí kvartál roku 2015. Miera nezamestnanosti je tu uvedená na úrovni 11,3 %. Eurostat za december 2015 uvádza 10,6 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

10,39 %
ŠÚ SR
Eurostat


Nikde v Európe to neurobili (pozn. zatvorili školy) ani na základe druhej vlny, ktoré sme tu mali, ani na základe tretej vlny.

Kvôli pandémií Covidu-19 boli uzavreté školy po celom svete, vrátane európskych krajín. Podľa interaktívnej mapy UNESCO boli počas druhej vlny na jeseň 2020 uzavreté školské zariadenia okrem Slovenska aj v Poľsku, Rakúsku či Rumunsku.

K 22. februáru 2021 (tretia vlna, pozn.) boli zavreté školy aj v Nemecku či Írsku. 1. novembra 2021 boli uzavreté školy v Lotyšsku či Bulharsku.

Napriek tomu, že Slovensko patrilo k štátom, v ktorých sa uzatvorili školy na najdlhšie obdobie, uvedené dáta odporujú tvrdeniu ministra školstva Gröhlinga a preto jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý.

mapy patrilo


Keď sa bavíme o zadlžovaní dovoľte mi jeden údaj. My sme prevzali, odovzdali, prepáčte,nemocnice v roku 2010 z dlhom 150 miliónov euro. Na konci roku 2011, tento dlh už bol 330 miliónov euro.To znamená, že podstatne viac zadlžovali niektoré sektory ako to bolo v našom prípade.

R. Fico zavádza ak tvrdí, že jeho vláda zanechala dlh v nemocniciach len 150 miliónov eur. Do tohoto dlhu je potrebné započítať aj nenávratnú finančnú pomoc 130 miliónov eur v roku 2009. Bez tejto nenávratnej pomoci by bol dlh na konci vlády R. Fica na úrovni 280 miliónov eur. R. Fico neuvádza správny údaj o zadĺženosti nemocníc na konci roku 2011. Podľa údajom Ministerstva zdravotníctva SR bol tento dlh k októbru 2011 na úrovni 420 miliónov eur. R. Fico uvádza údaje o dlhoch netransformovaných nemocníc. Podľa informácií z tlačovej besedy na ministerstve zdravotníctva zo dňa 21. októbra 2010 , na ktorej minister Uhliarik hovoril o upratovaní a šetrení v nemocniciach, po vláde Roberta Fica zostal dlh nemocníc vo výške 148,7 miliónov eur. Vláda Roberta Fica však tento dlh v roku 2009 nemocniciam znížila prostredníctvom poskytnutia finančnej pomoci vo výške 130 miliónov eur. V septembri 2011 vláda I. Radičovej rozhodla , že túto "pôžičku" nebudú musieť nemocnice vrátiť. Je preto zavádzajúce tvrdiť, že vláda R. Fica zanechala nemocnice s dlhom len 150 miliónov eur. Bez finančnej pomoci by dlh bol 280 miliónov eur. Na konci roka 2011 bol podľa informácií z tlačovej besedy ministerstva zdravotníctva zo dňa 19. októbra 2011 dlh netransformovaných nemocníc viac ako 420 miliónov eur. Vzhľadom na plánovanú transformáciu nemocníc sa vláda I. Radičovej rozhodla dať na oddlženie nemocníc 350 miliónov eur. Z tejto sumy bolo nemocniciam vyplatených len 310 miliónov eur. Ďalších 40 miliónov eur, stopol minister financií Mikloš. Dôvodom bolo zastavenie transformácie nemocníc. R. Fico sa pravdepodobne odvoláva na odhad HPI ohľadom zadlžovania nemocníc. V júli 2011 HPI zverejnilo odhad mesačného zadlžovania nemocníc o 10 až 11 miliónov eur mesačne a ku koncu roka 2011 mal dlh nemocníc predstavovať okolo 330 miliónov eur. Tento odhad sa však nepotvrdil. Z uvedeného vyplýva, že dlh v októbri 2011 v netransformovaných nemocniciach bol 420 miliónov. Vláda dala na oddlženie nemocníc celkovo 310 miliónov eur. Kvôli zastaveniu transformácii nemocníc minister financií Mikloš stopol ďalších 40 miliónov. R. Fico neuvádza správny údaj o dlhu nemocníc na konci roka 2011. Rozdiel medzi číslami uvedenými R. Ficom a objektívnymi je 180 mil. vs. 160 mil., o ktoré stúpla zadĺženosť nemocníc počas Radičovej vlády. Výrok je preto nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

21. októbra 2010
rozhodla
19. októbra 2011
oddlženie
stopol
odhad HPI


Zverejnili sa dva audity, zverejnil sa audit personálny a audit ekonomický. Audit právny sa nezverejnil, vzhľadom k tomu, že v tomto audite boli navrhnuté postupy ako postupovať v súvislosti s so súdnymi spormi, ktoré sme mali.

Hneď po svojom nástupe do funkcie primátora, na prelome rokov 2010 a 2011, dal Richard Rybníček vypracovať tri audity, aby zistil, v akom stave sa mesto nachádza. Dva z nich, ekonomický a procesný , radnica zverejnila na internete, výsledky právneho auditu odmietli zverejniť. Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože spomínané dva audity sú skutočne zverejnené, pričom Rybníček otvorene priznáva, že právny audit zverejnený nebol. Demagog.SK však nie je schopný overiť, aký je skutočný dôvod nezverejnenia auditu. Trenčianska mimovládna organizácia Centrum environmentálnych aktivít žiadala na základe zákona o prístupe k informáciám zverejniť tiež právny audit a po odmietnutí zo strany mesta sa obrátili na súd. Organizácia CEA spor vyhrala a Krajský súd nariadil mestu Trenčín, že musí zverejniť výsledky právneho auditu. Trenčiansky primátor Richard Rybníček vyhlásil, že mesto sa určite odvolá na Najvyšší súd. Argumentuje, že celú správu z právneho auditu nemôže zverejniť, pretože obsahuje citlivé údaje a ich zverejnenie by mohlo poškodiť mesto. Okrem iného sú v audite naznačené možnosti, ako chce mesto postupovať pri riešení súdnych sporov. „Sú tam niektoré informácie, ktoré by mohli naznačiť stranám, s ktorými sa súdime, spôsob, ako budeme postupovať. Keby som to teraz celé zverejnil, neviem zaručiť ochranu mesta a potom sa pýtam, aký to má zmysel,“ zdôvodnil primátor Rybníček svoj postoj. Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stave ekonomický procesný právneho organizácia Krajský odvolá Rybníček


Jednoducho vždy existujú alternatívy. Kráčať po ceste len preto, že tam kráča nejaký dav a ten dav tam kráča preto, lebo francúzske a talianske banky sú v problémoch, pretože disponujú 95 % dlhopisov Grécka.

Agentúra Bloomberg : Banky v Nemecku patria medzi najväčších zahraničných vlastníkov gréckych dlhopisov. Na konci minulého roka (2010) mali grécke dlhopisy za 22,7 miliardy eur. Najväčšími veriteľmi Grécka sú síce francúzske banky, ktoré evidujú celkové pohľadávky vo výške 55,6 miliardy eur, ale grécke vládne dlhopisy tvoria z toho "len" 15 miliárd eur. Celková hodnota francúzskych pohľadávok je taká vysoká preto, lebo grécka Emporiki Bank je dcérou francúzskej Crédit Agricole. Nemecké finančné ústavy nemajú v Grécku žiadnu väčšiu banku. Denník sme : Podľa údajov Banky pre medzinárodné zúčtovanie (BIS) talianske banky vlastnia grécke dlhopisy v hodnote 193 mil. eur. Podiel gréckych dlhopisov v bilancii slovenského bankového sektora nie je veľmi vysoký a nepredstavuje významné riziko pre banky. Podľa výkonného riaditeľa útvaru dohľadu nad finančným trhom Národnej banky Slovenska (NBS) Vladimíra Dvořáčka majú slovenské banky v gréckych dlhopisoch zhruba pol miliardy eur. "Slovenský bankový sektor nemá veľmi vysokú expozíciu v gréckych dlhopisoch, celkový objem je 500 mil. eur,“ , informoval internetový server 24hodín . Z daných údajov vyplýva, že talianske a francúzske banky nemôžu vlastniť 95% gréckych dlhopisov. Dokonca slovenské banky vlastnia viac gréckych dlhopisov ako talianske.

Agentúra Bloomberg
Denník sme
24hodín


...a nezabudnite na to, že Nemci poslali už na svoje hranice vlastnú armádu, takže je to veľmi veľmi vážny problém.

V prípade Nemecka informácie hovoria iba o obnovení hraničných kontrol na hraniciach s Rakúskom. Pomoc armády pri kontrole hraníc zaviedlo iba Rakúsko a takisto nasadenie armády schválil aj maďarský parlament, no nasadenie nemeckej armády pri kontrole hraníc sa v oficiálnych vyhláseniach ani v iných zdrojoch nespomína. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

hraničných kontrol
Rakúsko
maďarský


Podľa mňa to je podvrh. Ja som to povedal jasne na prokuratúre aj na polícii, pokiaľ sme vypovedali.

Róbert Fico už sa už od začiatku vyjadruje , že nahrávka je podvrh a nejde o jeho hlas.

vyjadruje


Ja sa nepochybne vnímam ako kandidát SaS, ako kandidát strany, ktorá má 5% preferencie, možno 6, možno 4,8.

Pre účely overenia výroku uvádzame preferencie strany SaS za posledné tri mesiace (november 2013 a január 2014). Je pravdou, že strana SaS sa pohybuje na úrovni približne 5%, teda na hranici zvoliteľnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Polis (december 2013)
Polis (november 2013)
Focus (november 2013)
MEDIAN (január 2014)


...čo sa tam (na Dankovej návšteve v Moskve, pozn.) vlastne udialo okrem iného je spochybnenie protiruských sankcií a zároveň pozvanie do Bratislavy človeka, ktorý je na sankčnom zozname Európskej únie...

Predseda NR SR Andrej Danko sa po návšteve Ruska v stredu 13. 2. 2019 vyjadril kriticky k sankciám uvaleným na Rusko po anexii Krymu v roku 2014, avšak cieľom návštevy podľa neho bolo, aby sa v Rusku otvorili dvere slovenským podnikateľom. Oficiálne nebolo potvrdené, či predseda NR SR naozaj pozval predsedu Ruskej dumy na návštevu na Slovensko. Verejne vyjadril len prianie, že by sa v roku 2020 mohli stretnúť na summite euroázijských predsedov parlamentov v Bratislave. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Andrej Danko po stretnutí s predsedom ruskej Štátnej dumy Viačeslavom Volodinom (ktorý figuruje na sankčnom zozname EÚ od roku 2014) vyhlásil : „Vo štvrtok sa stretávam s najväčšími zamestnávateľmi v Slovenskej republike. Organizujeme biznis fórum, kde desať podnikateľov v apríli, máji sa zúčastní na bilaterálnom stretnutí aj vďaka pánovi Volodinovi a cieľom bude dosiahnuť konečný efekt zlepšenia obchodnej bilancie medzi SR a Ruskom a kto iný ako najväčší zamestnávatelia by tu mali mať otvorené dvere. To je moja ambícia a to bol aj cieľ dnešnej cesty, aby sme otvorili dvere našim podnikateľom,“

Zároveň oznámil, že dúfa, že v roku 2020 sa stretnú v Bratislave zástupcovia európskych parlamentov, ruského parlamentu a ázijských parlamentov: „Tá ponuka od našich partnerov z Ruskej federácie platí a ja vždy čakám, že tie sankcie sa skončia a Bratislava bude hostiť všetkých lídrov euroázijských parlamentov. To je môj prvý sen.“

Počas relácie moderátor Michal Kovačič Zuzanu Čaputovú opravil, že informáciu o pozvaní Volodina na Slovensko mu Ministerstvo zahraničných vecí nepotvrdilo: "Ja som komunikoval s ministerstvom zahraničných vecí a zdá sa, že nie je potvrdené, či pána Volodina pán Danko pozval."

vyhlásil


Žitňanská chcela zrušiť justičných čakateľov... My sme momentálne vo vláde, my sme túto koncepciu (justičných čakateľov, pozn.) udržiavali aj v rokoch 2006 - 2010, namietali sme jej zrušenie v roku 2011 alebo neviem, kedy ten zákon bol prijatý. 2011.

Justičných čakateľov zrušil resp. vypustil zo zákon o sudcoch a prísediacich justičných čakateľov. Išlo o zákon č. 33/2011 , ktorý bol opätovne schválený (prelomenie prezidentovho veta) schválený 1. februára 2011. Následné bol zákon 11. februára 2011 novelizovaný - menila sa účinnosť niektorých častí novely z 1. februára 2011. Do zmeny vo februári 2011 justiční čakatelia fungovali. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa Žitňanskej otázka stála tak, či chceme mať za sudcov ľudí, ktorých si vychová dnešné justičné prostredie. "Dnes tu existuje jeden uzatvorený kruh, keď sudcovia rozhodujú, kto bude sudcom bez akejkoľvek verejnej kontroly. Justícia klonuje samu seba," vyhlásila. Zároveň upozornila, že za dva roky bolo prijatých asi 130 justičných čakateľov, čo podľa nej znamená, že najbližších päť rokov sa sudcom nestane nikto iný. Poslanci SMER-u Róbert Madej aj Andrej Kolesík 22. marca 2011 v parlamente kritizovali snahu o zrušenie inštitútu justičných čakateľov a zavedenie výberových konaní na sudcov. Bolo to v čase, keď sa opätovne kvôli prezidentovmu vetu prerokoval zákon z 11. februára 2011, ktorý menil účinnosť častí z novely z 1. februára 2011, ktorá zrušila justičných čakateľov. Vo vyjadrení z 9. októbra 2012 Robert Fico ocenil, že ministerstvo spravodlivosti pod vedením Tomáša Boreca sa chce vrátiť k zavedeniu justičných čakateľov. Justičných čakateľov z legislatívy vyškrtol zákon z dielne predchádzajúcej vlády pod vedením vtedajšej ministerky Lucie Žitňanskej, ten však bol napadnutý na ústavnom súde. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

č. 33/2011
novelizovaný
Žitňanskej
Poslanci
prerokoval
vyjadrení


...my sme to aj krátko po tom zákone (o dvojakom občianstve, pozn.) hovorili, že to si uvedomujeme tento nedostatok a chceme ho nejakým spôsobom napraviť (zachovanie dvojakého občianstva v niekoľkých prípadoch, pozn.).

Dôkaz o tom, že by niekto z predstaviteľov SMERu krátko po prijatí novely zákona o štátnom občianstve hovoril o jej nedostatkoch a potrebe doladenia sa nám nájsť nepodarilo. Pri prejednávaní koaličného návrhu na zmenu platného zákona o občianstve v októbri 2010 médiá neuvádzajú, že by poslanci za stranu SMER ponúkali svoju alternatívu. Ako informuje agentúra SITA , napríklad D. Čaplovič (SMER) sa proti navrhovaným zmenám výrazne postavil, kritiku však nevyužil na to, aby prezentoval, ako konkrétne by sa mal zákon zmeniť a zmierniť. Snahy o zmiernenie novely, ktorú Ficova vláda prijala na konci mája 2010 a v platnosť vstúpila 1. júla 2011, dokazuje až návrh z dielne poslancov SMERu R. Fica, V. Faiča a D. Čaploviča, ktorý bol do parlamentu predložený v januári 2011. Parlament sa má týmto návrhom zaoberať na februárovej schôdzi. Ako informuje TASR, "po novom chce Smer umožniť občanom Slovenska nadobudnúť cudzie štátne občianstvo, ak majú na území krajiny, o ktorej občianstvo žiadajú, povolený, registrovaný alebo inak evidovaný pobyt najmenej šesť mesiacov. Zároveň má byť umožnené osobám s pobytom na území iného štátu, ktoré stratili naše štátne občianstvo nadobudnutím cudzieho, opätovne ho získať podstatne jednoduchším spôsobom ako pri štandardnom postupe."

SITA
konci mája 2010
návrh


Podľa mojich posledných informácií zatiaľ o maďarské štátne občianstvo v zmysle tejto novely požiadalo približne 12 000 občanov iných krajín, susedných krajín a najmenej ľudí zo Slovenska. Najviac z Rumunska, z Ukrajiny.

Číslo 12 000 sa nám nepodarilo overiť, nakoľko maďarská strana kvôli ochrane osobných údajov nechce prezradiť koľko občanov zo Slovenska požiadalo o členstvo. Druhá časť výroku sa zdá byť pravdivá. O tom, že počet žiadostí zo Slovenska bol nízky nepriamo potvrdil maďarský prezident Schmitt . Takisto spomenul, že malý záujem bol aj z Rakúska alebo Srbska. Ďalší článok o malom záujme zo Slovenska a vysokom záujme z Rumunska nájdete tu .

nechce prezradiť
maďarský prezident Schmitt
tu


Pán Baška tam zanechal nekryté zmluvy na 150 miliónov eur, na 150 miliónov eur, ktoré my nemáme z čoho zaplatiť a kde nám hrozia medzinárodné arbitráže.

Galko sa na túto tému vyjadril v mediálnych výstupoch, žiaden iný zdroj so sumou 150 miliónov eur okrem vyjadrení neho samotného sa nám nepodarilo nájsť. Denník sme.sk zo dňa 4. júna 2011: "Po jeho baškovaní (narážka na bývalého ministra obrany Bašku - pozn.) zostalo v rezorte obrany množstvo nevypovedateľných zmlúv. Celkovo ministerstvo ostalo zazmluvnené na tri roky dopredu v hodnote okolo 150 miliónov eur, ktoré neboli nijako rozpočtovo kryté. Bašku a jeho ľudí teda vôbec netrápilo, že podpísali zmluvy, na ktoré nemali a ani nenechali peniaze," vysvetlil objem obstarávania svojho predchodcu Galko."

sme.sk


Veď my tu máme politikov na Slovensku, ktorí pripúšťajú, že budú súhlasiť so zmenou podmienok hlasovania v Európskej rade, kde momentálne platí, že na prijatie rozhodnutia Európskej rady, Najvýznamneješím orgánom EÚ potrebujete súhlas všetkých štátov... a teraz hovoria, že nie, že bude stačiť väčšina. Viete čo s nami porobia? Veľké štáty sa dohodnú za chrbtom a oznámia malým štátom budte ticho lebo vásv nepotrebujeme.

V Európskej únii prebieha diskusia o zmene hlasovania v Rade Európskej únie (nie Európskej rade, ako hovorí Fico) z jednomyseľného na rozhodovanie kvalifikovanou väčšinou. Na takéto rozhodnutia však bude potrebný súhlas aspoň 15 štátov a zároveň štátov zastupujúcich aspoň 65 percent obyvateľov Európskej únie, tvrdenie, že veľké štáty budú môcť rozhodovať za chrbtom malých, je preto zavádzajúce. O časti politík sa už dnes hlasuje kvalifikovanou alebo jednoduchou väčšinou a aj naďalej ostanú výnimky, napríklad na prijímanie nových krajín do EÚ.

Aj keď Robert Fico hovorí o Európskej rade, inštitúciou, ktorá prijíma a zamieta legislatívu v Európskej únii, je v tomto prípade Rada Európskej Únie. Európska rada nemá rozhodovacie právomoci a predstavuje summit národných predstaviteľov na vrcholnej úrovni, ktorý predkladá podnety pre rozvoj a určuje všeobecnú politickú líniu Európskej únie. Rada Európskej Únie je združením ministrov jednotlivých krajín, ktorých krajiny splnomocnili na rokovanie a prijímanie legislatívnych aktov v mene zastupovaného štátu. Spolu s Európskym parlamentom a Európskou komisiou sa jedná o najdôležitejší orgán EÚ.

Robert Fico tvrdí, že momentálne sú všetky rozhodnutia prijímané jednomyseľne a že zmena, ktorú politici podporujú, by takéto rozhodovanie zastavila. Hlasovanie však závisí od prerokovanej otázky, pričom nie pri každom hlasovaní sa používa princíp jednomyseľnosti – niektoré rozhodnutia sú prijímané jednoduchou väčšinou či kvalifikovanou väčšinou.

Kvalifikovaná väčšina pri tom funguje inak ako jednoduchá väčšina. Pri jednoduchej väčšine je potrebné, aby za prijatie hlasovalo 14 štátov. Pri kvalifikovanej väčšine sa jedná o 55 % členských štátov, ktoré predstavujú najmenej 65 % počtu obyvateľov EÚ.

Navrhovaná zmena, o ktorej Robert Fico hovorí, vychádza zo záverov z Konferencie o budúcnosti Európy. Vo výstupoch z Konferencie sa hovorí o zmene v hlasovaní vo všetkých inštitúciách EÚ – tie návrhy, ktoré boli doteraz schvaľované jednomyseľne, by mali byť schvaľované kvalifikovanou väčšinou. Výnimkou by malo byť prijímanie nových štátov a zmeny v základných princípoch fungovania EÚ. V súčasnosti sa jednomyseľná zhoda používa najmä pri politikách, ktoré krajiny vnímajú ako citlivé: napríklad dane, sociálne zabezpečenie, spoločná zahraničná a bezpečnostná politika, či operačná policajná spolupráca medzi štátmi. Ak by aj takáto zmena nastala a jednomyseľnosť by sa pri rozhodovaní v Rade v takýchto prípadoch nepoužívala, nebolo by to prvýkrát, čo sa pôsobenie takéhoto rozhodovania zúži. Ku znižovaniu počtu politík, ktoré sa schvaľovali jednomyseľne, došlo už v roku 1986.

Namiesto jednomyseľnosti by sa teda mala používať kvalifikovaná väčšina – návrh by muselo odhlasovať 15 štátov, čo znamená, že aj keby sa dohodli veľké štáty ako Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Španielsko a Poľsko, návrh by spolu pretlačiť nedokázali , ako tvrdí Robert Fico. Spolu so zrušením jednomyseľnosti by štáty prišli aj o možnosť veta, to v minulosti využilo napríklad Francúzsko, keď zablokovalo vstup Albánska a Severného Macedónska do Únie (prijímanie nových členských krajín však naďalej ostane jednomyseľné), či Maďarsko pri odsudzovaní represií v Hongkongu. Nedostatočná flexibilita pri prijímaní rozhodnutí v ľudsko-právnych otázkach je jedným z dôvodov, prečo sa politici vyjadrujú za zrušenie práva veta.

Slovenskí europoslanci ako Vladimír Bilčík z frakcie EPP, alebo Michal Wiezik, Michal Šimečka a Martin Hojsík z Renew Europe za Progresívne Slovensko podporujú návrh za zrušenie jednomyseľného hlasovania, resp. za zrušenie možnosti veta. V minulosti sa za zrušenie jednomyseľnosti vyjadrila aj prezidentka Zuzana Čaputová.

Robert Fico zavádza, keď hovorí o tom, že všetky návrhy sa schvaľujú jednomyseľne, okrem toho nesprávne uvádza názov inštitúcie. Aj keď je pravdou, že existujú slovenskí politici, ktorí so zmenou v hlasovaní súhlasia, kvalifikovaná väčšina do istej miery zabraňuje tomu, aby návrhy prechádzali len na základe dohody veľkých štátov. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

predstavuje vychádza používa nebolo odhlasovať nedokázali zablokovalo odsudzovaní podporujú vyjadrila


..navrhneme (SIEŤ, pozn.) splniť náš záväzok, ktorý máme aj v základných desiatich prioritách Siete, a to je plus 30 percent do školstva v najbližších štyroch rokov, to je zhruba 620 miliónov eur oproti tomu, čo pripravila vláda.

Je pravdou, že medzi základné programové ciele strany SIEŤ patrí zvýšenie rozpočtu školstva o 30 percent. Takýto rozpočet by však predstavoval o 99 miliónov menšiu sumu ako uvádza Beblavý. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Medzi základné programové ciele strany SIEŤ patrí mimo in ých moderný a na úspech orientovaný systém výchovy a vzdelávania, postavený na znížení byrokratického bremena učiteľov, účelnej kontrole výsledkov vzdelávacieho procesu a navýšení zdrojov na vzdelávanie o 30 percent do roku 2020. 27. augusta 2015 vyhlásil líder strany SIEŤ, R. Procházka, že ak dostane príležitosť vládnuť, do roku 2020 dá SIEŤ do školstva o 30 percent viac peňazí v pomere k HDP, ako štát dáva dnes. Plánovaný rozpočet Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR na rok 2015 (upravený k 30.9.2015) predstavuje sumu 1 738 077 109 EUR. S 30% navýšením by bol rozpočet 2 259 500 242 EUR, čo je približne o 521 miliónov viac, ako pripravila vláda.

programové ciele
vyhlásil
rozpočet


...legitímne sa môžu poslanci Národnej rady rozhodnúť, že skrátia svoje volebné obdobie a vyhlásia na konkrétny termín predčasné voľby.

Poslanci Národnej rady SR sú podľa Ústavy SR volení na obdobie štyroch rokov. Jedným zo spôsobov ako toto obdobie môže byť skrátené je prijatie ústavného zákona, ktorým sa skráti volebné obdobie a určí sa dátum nových resp. predčasných parlamentných volieb. Jedna z právomocí NR SR je uznášať sa na ústavných zákonoch, k ich schváleniu je ale podľa ústavy potrebná trojpätinová väčšina. Tento postup bol podstúpený v roku 2011 pri páde Radičovej vlády, kedy bol prijatý ústavný zákon č. 330/2011 Z.z. na skrátenie volebného obdobia. Teda je možné pre poslancov NR SR sa rozhodnúť pre skrátenie svojho volebného obdobia formou ústavného zákona, ktorý určí aj dátum predčasných volieb. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

podľa
ústavy
330/2011 Z.z.


Nuž veď funkčné obdobie predsedu NKÚ vypršalo ešte za predchádzajúcej vlády.

Výrok predsedu NR SR hodnotíme ako pravdivý, keďže obdobie predsedu NKÚ vypršalo ešte za vlády I. Radičovej vo februári 2012. Ján Jasovský , ktorý bol zvolený bol vo februári 2005 na 7 ročné funkčné obdobie. Funkčné obdobie predsedu NKÚ skončilo 9. februára 2012 . Funkčné obdobie šéfa NKÚ teda skutočne skončilo ešte za vlády I. Radičovej. Predčasné voľby sa uskutočnili až 10. marca 2012. Je však nevyhnutné dodať, že bývalá vláda formálne mala výkonnú moc, ale podľa chváleného ústavného zákona obmedzenými právomocami. Obmedzené právomoci boli aj v personálnych otázkach. "Pôsobnosť vlády bude v každom jednotlivom prípade viazaná na súhlas prezidenta pri rozhodovaní : o vymenúvaní a odvolávaní ďalších štátnych funkcionárov v prípadoch ustanovených zákonom a troch členov Súdnej rady Slovenskej republiky, o ďalších otázkach, ak to ustanoví zákon." Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ján Jasovský
februári 2005
9. februára 2012
.
uskutočnili
ústavného zákona


Teraz mierim na Dubovcovú. Kolegyňa, ktorá volí, sa vyjadrila pre istý denník, aspoň mi priniesli prepis tej pasáže, a teraz verím, že doktorka Mišíková mi to odpustí, keď hovorila, že ona je za pána doktora Hrivnáka, že pani Mišíková nie je pre ňu nositeľkou zmeny. Vidíte na tom malom príklade, pani Oravová, pani Mišíková by bola novým generálnym prokurátorom, že, keby sme ju boli zvolili.

Jana Dubovcová síce nepoužila presne tieto slová, vyjadrila sa však v tomto duchu. V rozhovore uverejnenom 30. októbra na Sme.sk sa o Mišíkovej vyjadrila takto: „Ďalšia kandidátka, Eva Mišíková, ktorú navrhujú koaliční poslaneckí kolegovia, sa k žiadnym zásadnejším zmenám neprihlásila. Je asi spokojná s tým, ako to funguje teraz.“

rozhovore


A tam viete, vy tvrdíte, že podnikatelia, no podnikatelia, napríklad Aliancia podnikateľov robila prieskum. Z toho prieskumu citujem- zmeny v oblasti práce na dohodu, ktoré zaviedla súčasná vláda, výrazne negatívne ovplyvnili podnikanie podľa každého tretieho podnikateľa.

Podnikateľská aliancia slovenska (PAS) na svojej stránke zverejnila výsledky prieskumu , do ktorého sa zapojilo 131 podnikateľov a prebiehal v marci 2013. Na otázku "Ako ovplyvnili Vaše podnikanie zmeny v odvodoch a pracovných podmienkach pre pracovníkov na dohodu?" zvolilo odpoveď "výrazne negatívne" 33,6 % respondentov. 34,4 % odpovedalo "mierne negatívne" a 31,3 % podnikateľov uviedlo, že tieto zmeny na nich nemali žiaden vplyv. 0,8 % respondentov zmeny ovplyvnili pozitívne.

výsledky prieskumu


...hneď po voľbách utekala pani premiérka do Nižnej Myšle a máme rok od vtedy a vlastne sa situácia zásadným spôsobom nezlepšila...

Iveta Radičová prišla na obhliadku povodňou postihnutej Nižnej Myšle 16.júla 2010, t.j. týždeň od vymenovania Vlády SR (9.júla 2010). O nespokojnosti s riešením situácie v obci hovorili rok po povodniach jej obyvatelia, ktorí prišli o domy, aj keď samozrejme nevieme zhodnotiť nakoľko "zásadným" spôsobom sa situácia ne/zlepšila.

Nižnej Myšle
hovorili rok po povodniach


Každé jedno zvýšenie DPH o 1 % automaticky je 220 miliónov eur.

Ako sme už raz overovali , podľa informácie DR SR k novele zákona o DPH (.pdf) s účinnosťou od 1. januára 2011 bola dočasne zvýšená DPH z 19% na 20%. Ministerstvo financií tiež pripravilo zmeny zákonov s cieľom zvýšiť spotrebné dane z piva, tabakových výrobkov, minerálneho oleja či z uhlia a zemného plynu. Prognóza v náraste daňových príjmov predstavuje sumu vo výške 1 86 miliónov eur . V roku 2012 ministerstvo financií počíta s nárastom príjmov o viac ako 196 mil. eur a o rok neskôr by daňové príjmy mali vzrásť o viac ako 209 mil. eur . Vyplýva to z návrhu novely zákona o DPH, ktorú rezort financií predložil do pripomienkového konania v septembri 2010.

overovali
DR SR k novele zákona o DPH
Ministerstvo financií
1
86 miliónov eur


Vy ste veľmi správne povedali, že mladí ľudia museli ísť do ulíc (protest proti zákonu na podporu vlastenectva, pozn.). Pretože ich tam naozaj niektorí pedagógovia naháňali. Málo tam bolo takých, ktorí išli dobrovoľne.

Anna Belousovová nemôže vedieť aké pohnútky viedli demonštrovať väčšinu študentov proti vlasteneckému zákonu. Jej tvrdenie implikuje, že na demonštrácii bola a preskúmala motív každého kto na tej demonštrácií bol. Tvrdenie, že väčšina študentov tam bola nedobrovoľne môže byť jedine vymyslené.


V roku 2012 bola nezamestnanosť 13,4%...7,8 bolo za apríl cca.

Podľa dostupných údajov bola nezamestnanosť na Slovensku na úrovni 13,6 %. V apríli 2017 je to 7,74. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podobný výrok o nezamestnanosti sme overovali u Roberta Fica v relácií V politike 26. marca 2017. Údaje z oboch štatistických zdrojov ( ŠÚSR a ÚPSVaR) potvrdzujú, že v roku 2012 bola nezamestnanosť 13,6%. V máji tohto roku sa nezamestnanosť pohybovala na úrovni 7,35 %, čo je nové historické minimum pre samostatné Slovensko. K tomuto číslu však okrem rastu ekonomiky prispelo aj sprísnenie podmienok evidencií ľudí na úradoch práce, ktoré vstúpilo do platnosti práve v máji tohto roku. Je potrebné tiež pripomenúť, že oproti roku 2008, kedy bola doposiaľ najnižšia miera nezamestnanosti (7,36%) sa zmenila metodológia evidovania nezamestnanosti, od júna 2013 sa medzi nezamestnaných nerátajú ľudia na aktivačných prácach, "péenke", rekvalifikačných kurzoch a na absolventskej praxi. Dátum zverejnenia analýzy: 19.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

výrok ŠÚSR máji metodológia


V týchto okresoch (znevýhodnených, pozn.) sú trojnásobne vyššie podpory pri začatí podnikania, to znamená otvorení si živnosti, ako niekde úplne inde...

Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť je nástrojom aktívnych opatrení na trhu práce na podporu vytvárania pracovných miest formou samozamestnania. Výška príspevku je závislá od priemernej miery evidovanej nezamestnanosti v okrese a je stanovená § 49 zákona č. 5/2004 Z. z. Výška príspevku stanovená predmetným zákonom nedosahuje rozdiel trojnásobku medzi znevýhodnými a ostatnými krajmi. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Príspevok
č. 5/2004 Z. z.
Ústredie


Nie je možné obviňovať ministra, ktorý mal byť vraj odvolávaný kvôli Čistému dňu, kvôli korupcii, keď evidentne o žiadnu korupciu nejde.

Kauza Čistý deň je kauzou, ktorá stále prebieha a nie je uzavretá. Zároveň neprebehlo žiadne vyšetrovanie, ktoré by potvrdilo, či je Ján Richter vinný alebo nevinný z korupcie. V súčasnej situácii je teda výrok neoveriteľný, voči Jánovi Richterovi nikto obvinenie z korupcie nevzniesol. Nemožno preto potvrdiť ani vyvrátiť tvrdenie, že v kauze o žiadnu korupciu nejde. Robert Fico zároveň v odpovedi na otázku o dôvodoch na odvolanie Jána Richtera kritizuje predkladateľku návrhu na odvolanie ministra Richtera, Natáliu Blahovú. Vyčíta jej, že na schôdzi najprv obviňuje ministra z korupčného správania (čas 15:09) a následne na jeho výzvu na objasnenie, aké korupčné správanie má na mysli (čas 15:32) nereaguje. Poslankyňa Blahová naozaj v reakcii na premiéra (čas 15:37) už spojenie korupčné správanie nepoužíva a všeobecne na túto výzvu ďalej nereaguje. Natália Blahová na schôdzi vo vystúpení (od času 15:09) "netransparentné a korupčné správanie" Jána Richtera odôvodňuje najmä okamžitým neodobratím akreditácie resocializačnému centru Čistý deň napriek odporúčaniam akreditačnej komisie a mnohým podnetom od klientov centra, ich rodičov, či kurátorov. Obvinenie z "korupčného správania" ale poslankyňa Blahová vysvetľuje iba v rovine dohadu, že " na jeho konanie vrhá tieň podozrenia, že jeho iracionálne a nekompetentné kroky boli vedené politickou objednávkou, korupciou alebo klientelizmom. " Toto vystúpenie je ale jediné, ktoré Jána Richtera spája s korupciou, v kauze Čistý deň je obviňovaný z nekonania, avšak nie z korupcie, okrem vystúpenia Natálie Blahovej sa ani v médiách nenachádza spájanie J. Richtera s korupciou. Kauza Čistý deň začala potom, ako poslankyňa Natália Blahová v septembri 2016 upozornila na údajné sexuálne zneužívanie klientov resocializačného centra Čistý deň. V súčasnosti sú v prípade vedené trestné stíhania vo veciach zločinu sexuálneho zneužívania a zločinu týrania blízkej a zverenej osoby. Trestné stíhanie týkajúce sa korupcie ale stále neprebehlo. Ján Richter dostal odporúčanie odobrať akreditáciu Čistému dňu už v septembri 2016, avšak akreditáciu sa rozhodol centru vziať až v auguste 2017. Napriek tomu minister Čistému dňu akreditáciu stále neodobral . Výrok o neexistencii korupcie v kauze Čistý deň je neoveriteľný, nakoľko voči ministrovi Richterovi nebolo vznesené žiadne obvinenie, ktoré by mohlo potvrdiť alebo vyvrátiť podozrenia Natálie Blahovej z korupcie.

návrhu schôdzi schôdzi upozornila vedené odporúčanie vziať neodobral


Chcel by som, ak môžem dodať na to, že hospodársky rast Slovenska bude jeden z najvyšších v Európskej únii v roku 2013, pokiaľ ide o mieru zadlženosti, sme stále krajina, ktorá je na tom v porovnaní s inými krajinami veľmi veľmi dobre.

Hospodársky rast Slovenska za rok 2013 bude jedným z najväčších v rámci celej Európskej únie. Posledná prognóza IFP (.pdf) predpokladá Slovensku rast vo výške 1,2%, o niečo optimistickejší je odhad NBS - 1,3%. Vyšší rast než spomínaných 1,2%, až 1,7% Slovensku odhaduje aj Európska banka pre obnovu a rozvoj. Navyše podľa odhadu eurostatu Slovensko s predpokladaným rastom 2% HDP predbehlo iba Rumunsko (2,2%), Litva (3,1%), Estónsko (3,1%) a Lotyšsko (3,6%).

prognóza IFP
NBS
odhaduje
eurostatu
eurostatu


Slovensko bohužiaľ funguje systémom takým, že politici si vyberajú vedenie polície, vedenie prokuratúry a de facto aj vedenie súdov.

Výrok Igora Matoviča Zákon o policajnom zbore prisudzuje právomoc vymenovať policajného prezidenta vláde SR na návrh ministra. Toto ustanovenie sa nachádza v zákone 171/1933 Z.z., § 6 odsek 3 (.pdf). Funkciu generálneho prokurátora upravuje zákon 153/2001 Z.z. § 7 ods. 2 (.pdf): "Generálneho prokurátora vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky na návrh Národnej rady Slovenskej republiky" Menovanie prokurátorov má ďalej na starosti samotný generálny prokurátor, a to podľa zákona 154/2001 Z.z. § 8 ods. 1 (.pdf). Sudcovia sú volený podľa zákona 385/2000 Z.z. na 4 roky. Po uplynutí tejto doby sa môžu na návrh predsedu súdu stať sudcami bez časového obmedzenia. Predsedov a podpredsedov súdov vymenúva minister spravodlivosti na maximálne dve po sebe idúce 5 ročné obdobie. Na tento post však musí podľa zákona 757/2004 Z.z. (.pdf) prebehnúť výberové konanie. Na konci minister vyberá z troch najlepších uchádzačov, a výberu sa môže prihlásiť každý sudca rovnakého alebo vyššieho súdu. Podľa nás je teda sporné, tvrdenia Igora Matoviča, že politici vyberajú vedenie súdov. Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu


...neexistujú dáta o tom napríklad, ktoré by si štát zbieral o ľuďoch, ktorí žijú v partnerstvách rovnakého pohlavia.

Demagog.SK nezistil, že by existovali nejaké oficiálne dáta, ktoré by hovorili o takomto type štátnych štatistík, ktoré sa zapodievajú ľuďmi, ktorí žijú v partnerstvách rovnakého pohlavia, a preto výrok hodnotíme ako pravdivý.


Všimnite si v Českej republike prijala vláda teraz rozhodnutie a prakticky všetky dane idú hore. V Českej republike naozaj sú veľmi tvrdé rozhodnutia vrátane dôchodkov a ďalších a ďalších vecí. A keďže vláda neviedla sociálny dialóg, celá krajina sa postavila proti týmto rozhodnutiam.

R. Fico hyperbolizoval svoj výrok tvrdením, že " celá krajina sa postavila proti..." . Hodnotíme ho preto ako zavádzajúci. Česká vláda prijala v apríli 2012 úsporné opatrenia, v ktorých okrem iného zvyšuje aj sadzby priamych a nepriamych daní. Tieto rozhodnutia kritizujú podľa Českého rozhlasu odbory , podľa portálu Týden.cz predseda snemového zdravotného výboru Boris Šťastný a sčasti aj ČSSD ( Český rozhlas. Niektoré opatrenia opozičná ČSSD podporuje. Celá krajina sa však proti úsporným opatreniam nepostavila. Najsilnejšie hlasy prichádzajú od odborárov, ktorí ale podľa slov zástupcu železničných odborov J. Pejšu vidia ešte priestor na jednanie.) Český rozhlas ďalej uvádza stanovisko predsedu Konfederace zaměstnavatelských svazů Jana Wiesnera, ktorý chápe potrebnosť týchto opatrení: ..."Jan Wiesner respektuje, že situace není jednoduchá a nepopulární úpravy jsou potřeba. Ale je potřeba dělat změny citlivě a kromě škrtů zavádět také prorůstová opatření. Pouhé škrty ekonomiku nezvednou," uvedl Wiesner a dodal, že je potřeba provázanost jednotlivých opatření." Podľa IHNED.cz česká vláda potvrdila dohodu ekonomických ministrov o spomínaných úsporných opatreniach a stabilizácii štátneho rozpočtu , ktoré zahŕňajú tieto zmeny:

odbory
Český rozhlas.
ČSSD
IHNED.cz


Lebo je pravda, že vtedy, keď sa menila vláda v roku 2020, tak bol deficit 1,2, ale treba aj povedať, že to bol ôsmy najhorší v celej Európskej únii, lebo to sa končilo obdobie ekonomickej expanzie, kde všetky rozumné európske vlády šetrili alebo investovali a veľa z nich malo prebytok. Veľa z nich malo vyrovnaný rozpočet.

V roku 2019 zaznamenalo Slovensko jeden z najnižších deficitov vo svojej histórii. V tomto období však vrcholilo obdobie ekonomického rastu a mnohé štáty únie mali prebytkové rozpočty. Slovensko sa tak s deficitom 1,2 % HDP ocitlo medzi ôsmimi krajinami s najvyšším deficitom verejných financií. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako pravdivý.

Šimečka odkazuje na deficit verejnej správy z roku 2019. Nadväzuje tak na tvrdenie Petra Pellegriniho, ktorý hovorí, že jeho vláda v roku 2020 odovzdala vláde Igora Matoviča v roku 2020 štát s deficitom verejnej správy 1,2 alebo 1,3 % (HDP).

Za rok 2019 dosiahol deficit verejných financií úroveň 1,21 % (niektoré zdroje uvádzajú aj 1,33 %) ( .pdf , s. 1). Náš deficit tak bol ôsmy najvyšší v rámci EÚ (vrátane Veľkej Británie, ktorá bola ešte v tom čase členom EÚ). V roku 2019 dosiahlo až 17 štátov EÚ prebytkový rozpočet.

Od roku 2014 zaznamenávala Európska únia stabilný ekonomický rast. To sa zmenilo v roku 2020, keď sa celoeurópske HDP prepadlo o 5,6 %, a skončilo sa tak obdobie expanzie.

Ekonomické ukazovatele ako import a export tovarov či spotreba zaznamenávali tiež od roku 2009 relatívne stabilný rast. V roku 2020, po vypuknutí COVID-19 pandémie, sa takmer všetky tieto ekonomické ukazovatele prepadli.

dosiahol .pdf dosiahlo zaznamenávala zaznamenávali


Kedy vstúpil pán Harabin do Komunistickej strany? V 85-tom.

Štefan Harabin v roku 2003 v rozhovore pre denník SME uviedol , že do komunistickej strany vstúpil „asi v roku 1985”. Urobil tak vraj dobrovoľne - kvôli kariére. Podľa neho rovnako ako vtedy „98 percent ľudí z justície”. Výrok hodnotíme ešte ako pravdivý.

uviedol kvôli neho


Pozerajte, je každému zrejme, že je to volebná kampaň, pretože, že toto opatrenie bude platiť len 63 dní pred voľbami. To znamená od 1.1. Voľby pravdepodobne budú 5. marca

Predpokladaný termín pre parlamentné voľby 2016 je skutočne 5. marca, aj keď ešte neboli pevne vyhlásené. 5. marec bude vzhľadom na prestupný rok 65. dňom roka, zákon by tak platil 64 dní. V bežnom roku by však táto hodnota skutočne predstavovala 63 dní. Vzhľadom na to, že Švejna adresuje, že sa jedná o pravdepodobný a nie pevný termín a v počte dní sa jedná len o drobné pochybenie hodnotíme výrok ako pravdivý.

Predpokladaný
65. dňom
stránky


Jeden politológ povedal, že som si údajne úmyslene spôsobil zranenie nohy.

Je pravdou, že po zverejnení informácie o zranení premiéra Fica počas nedeľňajšieho futbalového zápasu 24. februára 2014 sa viacero analytikov vyjadrilo ohľadom možného vplyvu tohto zranenia na prezidentskú kampaň predsedu vlády. Napríklad Oľga Gyárfášová sa o vplyve zranenia na kampaň vyjadrila skôr pozitívne: „Určite mu to neuškodí, skôr pomôže. Je to ľudské, vyvoláva to istú ľútosť a spolupatričnosť, čo je veľmi silná emócia.“ Iný názor mal napríklad Pavol Marchevský, podľa ktorého „Robert Fico je zdravý vyšportovaný muž v najlepších rokoch. Nikdy nebol objektom súcitu, od neho sa očakáva výkon.“ Tomáš Koziak sa zasa vyjadril, že zranenie nebude mať žiadny vplyv: „Tí, ktorí sú presvedčení, že ho budú voliť, mu dajú hlas bez ohľadu na to, či si nohu zranil alebo nie. Nie je to faktor, ktorý by zásadne ovplyvnil verejnú mienku.“ Napriek rôznosti názorov však základné mediálne výstupy nehovoria v zmysle, že by niektorý z politológov podozrieval premiéra z úmyselného spôsobenia si zranenia. Nie je vylúčené, že takýto postoj mohol byť niekým prezentovaný na sociálnej sieti alebo inom neformálnom fóre, avšak Robert Fico hovorí o “politológovi”, a preto sa predpokladá, že má na mysli verejný mediálny výstup. Z uvedených dôvodov hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

O podobnom myšlienkovom pochode ako Fico ironicky písal v Plus 7 dní Miloš Luknár :

"Čakajú nás teda ešte dni plné prekvapení a rôznych konšpiračných teórií. Politickí komentátori už dnes s plnou vážnosťou analyzujú, či roztrhnutá achilovka Roberta Fica mu v jeho nasledujúcej kampani môže pomôcť, alebo uškodiť. A či dojemný obraz premiéra s barlami môže vzbudiť sympatie a získať aj nejaké hlasy navyše. Možno sa už čoskoro zrodí i teória, že achilovku si roztrhol náročky, kvôli zlepšeniu imidžu, prípadne, že jeho futbalový úraz bol iba zinscenované divadlo a v skutočnosti má nohu úplne zdravú."

zverejnení

mal


...riziká vo financiách je ďalších 800 miliónov, ak o nich hovorím, tak sú to očakávania obcí na dorovnanie platby za DPH, očakávanie obcí na dorovnanie ich strát v rozpočte. Nezaplatené faktúry, ktoré máme pred sebou, nevyhnutnosť dorovnať alebo vrátiť niektoré financie do Bruselu, a tak ďalej.

Podľa údajov Hospodárskych novín , alebo agentúrnej správy TASR mestá a obce žiadajú tento rok 140 miliónov Euro na dorovnanie výpadkov z príjmu daní. O nezaplatených faktúrach a povinnosti vracať financie do Bruselu sa nám nepodarilo dohľadať žiadne oficiálne čísla.

údajov Hospodárskych novín
agentúrnej správy TASR


Áno, keď pán Fico za fotku s Obamom vycestoval, aby si tam mohol urobiť fotku, tak bol ochotný doniesť tých najväčších, najťažších teroristov z Guantánama na Slovensko, on ich dopravil na Slovensko.

Robert Fico sa ako premiér počas návštevy USA v novembri 2013 stretol s vtedajším vicepremiérom Joe Bidenom a krátko aj s prezidentom Barackom Obamom. Na stretnutí hovorili hlavne o geopolitických témach.

Počas vlády Roberta Fica Slovensko prijalo v troch etapách celkovo osem väzňov z Guantanáma - prvých troch v roku 2010, teda pred Ficovou návštevou v Bielom dome. Presun väzňov sa uskutočnil v rámci americko-európskej spolupráce . Väzenie známe pre kruté zaobchádzanie plánoval Barack Obama zatvoriť. Slovenská vláda deklarovala, že žiaden z väzňov nebol obvinený z terorizmu a nepredstavuje bezpečnostnú hrozbu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Vtedajší minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák na adresu prvých prijatých väzňov povedal , že „ide o osoby, u ktorých nie je dôvod na začatie trestného stíhania“. Hovorca ministra vnútra Kaliňáka Erik Tomáš takisto potvrdil, že „tieto osoby nie sú podozrivé, obvinené ani odsúdené za nijaký trestný čin“.

Ďalší traja väzni prišli na Slovensko v decembri 2013. Muži ujgurského pôvodu z Číny v Guantanáme strávili roky, ale podľa ministerstva zahraničných vecí nikdy neboli podozriví ani usvedčení z terorizmu .

V roku 2014 Slovensko prijalo dvoch väzňov pôvodom z Tuniska a Jemenu. Vtedajší hovorca ministerstva vnútra Peter Lazarov povedal, že „tak ako v prípade prvých transportov, aj v tomto ide o osoby, ktoré nikdy neboli podozrivé a ani obvinené z trestného činu terorizmu a pre Slovensko nepredstavujú žiadne bezpečnostné riziko.”

Bývalí väzni pri integrácii na Slovensku čelili mnohým problémom. O živote v izolácii jedného z nich písal aj americký magazín Newsweek . Robert Kaliňák v roku 2015 uviedol, že z ôsmich prijatých osôb na Slovensku žije ešte päť.

stretol spolupráce povedal terorizmu väzňov integrácii Newsweek Kaliňák


Pán Harabin, kto vymenil z dovolacieho senátu Najvyššieho súdu (v kauze Tipos - pozn.), ktorý mal rozhodovať o tej námietke z piatich členov troch? Ústavný súd skonštatoval, že nezákonne, že to nebolo správne. Kto vymenil, kto vymenil? Až Ústavný súd mohol rozhodnúť, prečo ste vymenili z piatich členov kolégia troch, ktorí potom hlasovali, tí traja, keď sa vrátili, hlasovali ináč.

Ústavný súd v roku 2011 skonštatoval, že dôsledkom opatrení predsedu Najvyššieho súdu bola nezákonná výmena troch sudcov dovolacieho senátu v kauze Tipos. Nie je známe, kto z členov pôvodného či nového senátu ako hlasoval, senáty však vo veci vydali rozdielne rozhodnutia. Tvrdenie Alojza Hlinu preto hodnotíme ako ešte pravdivé. Kauza siaha ešte do roku 2000, kedy Športka žalovala Tipos kvôli tomu, že neoprávnene používal mená jej lotérií. Po viacerých kolách súdnych sporov dovolací senát Najvyššieho súdu v roku 2010 preskúmaval správnosť postupu Krajského súdu a rozhodol , že Tipos musí zaplatiť cyperskej firme Lemikon Limited, ktorá spor za Športku prevzala, 14 miliónov eur. V časti rozhodnutia prípad vrátil na prvostupňový súd. Tipos sa následne obrátil na Ústavný súd. Ústavný súd v októbri 2011 na základe opatrenia predsedu Najvyššieho súdu o.i. zistil , že „v senáte, ktorému bola vec pridelená na konanie a rozhodnutie, boli nahradené (dve) členky senátu”. Z ďalšieho opatrenia ústavní sudcovia zistili, že bol „vypustený sudca najvyššieho súdu (..) a nahradený sudkyňou najvyššieho súdu (...).” Ústavný súd skonštatoval , že „zmeny v personálnom obsadení senátu najvyššieho súdu prejednávajúceho sťažovateľkinu vec opísaným zákonným pravidlám a záruke základného práva na zákonného sudcu nezodpovedali.” Keďže vo veci podľa súdu konali aj „nezákonní sudcovia” a ich postup „mal reálny vplyv na rozhodnutie”, bolo ich rozsudkom porušené základné právo Tiposu na zákonného sudcu. Predsedom Najvyššieho súdu v čase vydania sporných opatrení bol Štefan Harabin. Po rozhodnutí Ústavného súdu dostali prípad pôvodní sudcovia. V roku 2015 zrušili rozsudok, podľa ktorého mal Tipos zaplatiť 14 miliónov eur a prípad vrátili na Krajský súd, aby ho rozhodol nanovo. Výrok týkajúci sa kauzy Tipos Demagóg.SK už v minulosti overoval . Venuje sa mu aj Inštitút SGI v analýze z roku 2013.

žalovala preskúmaval rozhodol vrátil obrátil zistil skonštatoval podľa čase bol overoval analýze


...čo sa týka straty tohtoročnej sa hovorí o sume 17 miliónov eur a pričom treba k tomu prirátať aj peniaze a dlh a dlhovú službu a záväzky neuhradené z predchádzajúcich období.

Denník SME prišiel prišiel ešte 22. septembra s informáciou, že predpokladaná tohtoročná strata v STV dosiahne výšku 16 miliónov eur. Pre denník to povedal Miroslav Galamboš z Dozornej komisie. V októbri sa ale situácia zmenila a denník Pravda prišiel s informáciou, že tohtoročná strata STV by mohla dosiahnuť až 17 miliónov eur a to aj napriek tomu, že STV dostala od štátu dotáciu vo výške 12 a pol milióna eur.

SME Pravda


Toto je len to opatrenie, ktoré bolo o 1 percentuálny bod sa zvýšilo DPH, toto bolo len dočasné, kým sa nám nepodarí potlačiť ten deficit pod 3%.

Rovnaký výrok sme už overovali niekoľko krát, naposledy zaznel v relácii V politike , 3. februára 2013.

V politike
č.222/2004 Z.z.


Ale kto čo chce robiť? My stále rozprávame, my stále rozprávame, my Slováci stále chceme byť pápežskejší jak pápež. Keď pred predminulá európska komisia zložila mandát kvôli tomu, že bola skorumpovaná a bola tam dokázaná korupcia 1,8 miliardy eur, nikto nič nepovedal ...No nikto. Nikto sa nedostal do basy ...1,8 miliardy eur bolo v nenávratne

J. Slota má pravdu v tom, že do basy sa E. Cresson nedostala. Európsky súdny dvor totiž síce konštatoval porušenie legislatívy, trest jej však neudelil.


Oficiálne v rozpočte mesta (Bratislava, pozn.) na tento rok na opravu výtlkov je 600 tisíc eur, vzhľadom na ekonomickú situáciu mesta a hospodárenie mesta. To je pomaly toľko, koľko má župa v tomto predvolebnom roku v rozpočte na komunikáciu a marketing.

Na propagáciu a marketing s cieľom pozitívneho obrazu BSK je na rok 2013 vyčlenených 450 tisíc eur. V roku 2012 to bolo 500 tisíc eur. Mesto Bratislava dá na opravu výtlkov približne 600 tisíc eur. Výrok však hodnotíme ako nepravdivý, pretože Daniel Krajcer navyšuje rozpočet kraja na marketing až o 150 tisíc eur. Podľa rozpočtu na rok 2013 (.pdf) je na propagáciu a marketing (s. 19), zo zámerom pozitívneho obrazu BSK vyčlenených 450 tisíc eur. Žiadny iný program nie je na propagáciu určený.

600 tisíc eur


Predstavte si, že mi nórsky minister povie, že my máme nie 300 ako vo fínsku my máme 400 municipalít a my aj tých 400 ideme znižovať.

V Nórsku v skutočnosti viac než 400 municipalít (druh správnej územnej jednotky). Od roku 2008 je v Nórsku 430 municipalít. Vo Fínsku je počet municipalít od januára 2013 na úrovni 320 , keď klesol zo 336. Dušan Čaplovič teda používa správne približné čísla. Minister Čaplovič používa argument o nórskom ministrovi ako hypotetickú situáciu, faktickú pravdivosť preto nehodnotíme. Je však pravdou, že v Nórsku podobne ako aj vo Fínsku je trend znižovania počtu municipalít. V roku 2002 bol plán znížiť počet municipalít v Nórsku až na 100. Od tohoto plánu sa neskôr odstúpilo.

znížiť


...nikto nemôže poprieť aj z tých opozičných alebo iných politických strán, že veľa vecí, ktoré boli navrhované opozíciou, koalícia dokázala presadiť.

V celkovej dĺžke prebiehajúceho volebného obdobia (na schôdzach 1-11) schválili poslanci NR SR dokopy 59 zákonov , z toho 52 ich navrhla vláda a zvyšok predstavovali poslanecké návrhy. Na 11 schôdzach parlamentu sa opozícii podarilo presadiť len jeden zákon (o hlásení pobytu a justičnej stráži). Niektoré zákony sa podarilo opozícii doplniť o svoje pozmeňovacie návrhy . Oproti koaličným návrhom sa však celkovo jedná o zanedbateľný počet, takisto možno povedať, že väčšina opozičných návrhov presadená nebola, preto hodnotíme výrok Andreja Danka ako nepravdivý.

zákonov
jeden
doplniť
návrhy
niekoľkokrát
venoval
Návrh
hlasovalo
podpísal
hlasoval
prezident Kiska
schválená
Schôdzi č. 4
upozornil
nepodporené
poznamenal
rokovacom


...OBSE, lebo Benátska komisia je pri OBSE, čiže sú to isté odporúčania...


Začali sme tým, že sme zaviedli obmedzenie doplatkov pre dôchodcov a zdravotne ťažko postihnutých na 45 respektíve 30 euro za štvrťrok.Rozšírili sme to na všetky lieky, predpisované na recept. Čiže ten proces ešte len začal.

Denník Pravda mapoval zmeny, ktoré sa budú týkať pacientov pri predpisovaní liekov po prijatí zákona o rozsahu a podmienkach úhrady liekov, zdravotníckych pomôcok a dietetických potravín a zákone o liekoch a zdravotníckych pomôckach. Jednou z uvedených zmien bude:

Pravda spoluúčasti


A keby to tak bolo, že by sme teda boli nejak extrémne plytvali znamená to, že by teraz táto súčasná vláda bola schopná znížiť výdavky. Znížiť základné výdavky na chod štátu. Lebo to je o tom plytvaní. Ale to sa vôbec nedeje. To vôbec nie je pravda. Tie výdavky v budúcom roku budú, základné výdavky na chod štátu, tak, ako sú definované v rozpočte, budú budúci rok vyššie, ako boli za našej vlády.

V rozpočte na budúci rok (.doc) je na strane 28 táto tabuľka: Výdavky by teda mali byť budúci rok nižšie ako boli tento.

V rozpočte na budúci rok


To čo sa dnes z pohľadu Európskej únie črtá ako možnosť, to tu bolo. Pretože vtedy sme to jednoducho zamietli, pretože Európska únia vyčlenila 550 miliónov eur, z čoho pre Slovensko už vtedy bolo 4,7 milióna eur na balíček pomoci hmotnej núdzi obyvateľov. Samozrejme, že sme to zamietli, pretože ja som vtedy povedal, že občania, ktorí sú práceschopní, potrebujú prácu, potrebujú sa podieľať na pridanej hodnote práce a produktu a nepotrebujú takýmto žobračenkovým spôsobom posúvať tento štát, ktorý v tvorbe HDP sa zaraďoval medzi prvé v Európskej únii.

Je pravda, že takáto možnosť tu zo strany EÚ dlhodobo bola, Slovensko sa s výnimkou roku 2010 o túto možnosť neuchádzalo. V roku 2010 o túto možnosť požiadal minister Vladimír Chovan (HZDS). "Je to pravda, ale nie je to nič nové. V rámci intervenčných nákupov v Európskej únii štáty využívajú nákupy na podporu najchudobnejších vrstiev obyvateľov," povedal . Konkrétne vyjadrenia S. Becíka k tomuto problému, v čase keď bol ministrom sme nenašli.

povedal


Občania zaplatia budúci rok o vyše miliardu navyše len na DPH.

Zvýšenie základnej sadzby DPH by malo prispieť do štátnej pokladnice približne jednou miliardou eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo financií 17. septembra tohto roku predstavilo balík opatrení na konsolidáciu verejných financií. Vláda medzi opatrenia zaradila aj úpravu sadzieb dane z pridanej hodnoty (DPH), pričom základnú sadzbu navrhla zvýšiť z pôvodných 20 % na 23 %. Ministerstvo uviedlo , že toto zvýšenie DPH prinesie do štátnej pokladnice približne jednu miliardu eur.

Okrem zvýšenia základnej sadzby navrhla vláda zníženie sadzieb DPH na potraviny, lieky, elektrinu a učebnice.

26. septembra ministerstvo oznámilo zmeny v sadzbách DPH, predovšetkým sa do kategórie zníženej sadzby 5 % dostali aj knihy a ubytovanie a gastro. V následku tejto úpravy očakáva ministerstvo, že daňová reforma prinesie do štátnej pokladnice v roku 2025 756 miliónov eur (. pdf , s. 11). V čase vyslovenia výroku 22. septembra 2024 z vtedy dostupných informácii však išlo o miliardu.

DPH sa aplikuje na všetky tovary a služby. Hoci ju reálne platí konečný spotrebiteľ, do štátneho rozpočtu ju odvádza iný subjekt, zvyčajne predajca alebo poskytovateľ služby. Je to forma nepriamej dane, ktorá zasahuje každú konečnú spotrebu. Oprava z 17. 10. 2024: Doplnili sme informácie o neskoršej úprave DPH, ktorá však nemá vplyv na pravdivostnú hodnotu výroku.

predstavilo úpravu uviedlo navrhla zmeny pdf všetky


Stiahli sme ho z kandidátky preto, lebo dal vylepil v Bratislave bilbord iba v maďarskom jazyku, so slovom autonómia, a zároveň na Facebooku napísal, že “chcem otvoriť dialóg”.

SMK stiahla aktivistu Bélu Halásza z kandidátky potom, čo vylepil v Bratislave bilbord hlásajúci autonómiu, a aj v Halászovom blogu a na facebooku možno nájsť príspevky v zmysle výziev k dialógu o autonómii. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Aktivista Béla Halász, ktorý sa objavil na kandidátke SMK, skutočne vylepil v Bratislave bilbord s heslom "Ja to vyslovím: Autonómia!" ("Én kimondom: Autonómia!"), informujú Hospodárske noviny . V článku z 2. februára 2016 prinášajú aj reakciu šéfa volebnej kampane strany, ktorý pre HN povedal: „ Hneď na začiatku kampane sme vyhlásili, že budeme mať spoločnú kandidátku aj s kandidátmi mimo strany. Béla Halász je aktivista, nie je členom strany. V tomto prípade pán Halász s nami neodkomunikoval s nami bilbord, ani ho neposlal na schválenie. Ten bilbord sa objavil bez toho, že by bol schválený. Nie je v súlade so stratégiou strany SMK. Berieme na vedomie, že pán Halász ide po vlastnej ceste, vzhľadom na to ho sťahujeme z kandidátky, “ O prejave aktivistu Halásza infromuje aj tlačová agentúra TASR . O potrebe dialógu na tému autonómie písal Halász vo svojom blogu ktorý zdieľal aj na svojej FB stránke . Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárske noviny
TASR
blogu
FB stránke


17% (podiel delegátov, ktorí Dzurindu nevoli za predsedu strany,pozn.).

Hoci 460 hlasov z 581 tvorí 79%, automaticky to nemusí znamenať, že M. Dzurindu nevolilo 21% hlasov. Niektoré hlasy mohli byť neplatné. Z tohto dôvodu môže byť Dzurindov údaj o 17% pravdivý. Žiadny server ani denník nepriniesol presné výsledky hlasovania, preto nemáme zdroj, na pozadí ktorého by bolo možné tento údaj overiť a výrok tak zatiaľ hodnotíme ako neoveriteľný.


...v Banskej Bystrici, kde nemal problém (OľaNo, pozn.), spolu so Smerom-SD, podporiť toho istého kandidáta (Jána Luntera, pozn.) (...).

Marian Kotleba mal pri vyslovení výroku na mysli Jána Luntera, nezávislého kandidáta na post predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja. Lunter, ktorý bol vo voľbách v novembri 2017 súperom práve Mariana Kotlebu, napokon zvíťazil a stal sa súčasným predsedom Banskobystrického samosprávneho kraja. Jána Luntera, ktorý v predvolebných prieskumoch dosahoval najvyššie preferencie, oficiálne podporila aj strana Smer-SD. Podporu mu pred voľbami vyjadrilo aj hnutie OľaNO. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podporu strany Smer-SD nezávislému občianskemu kandidátovi Jánovi Lunterovi oznámil podpredseda strany Peter Pellegrini v auguste 2017, počas mimoriadneho brífingu v krajskej centrále strany. Strana pri podporení Luntera brala do úvahy preferencie, ktoré nahrávali Lunterovi, jeho životný príbeh, volebný program a hodnoty, ktoré zastáva. Strana Smer-SD považovala za najdôležitejšie to, aby bol podporený kandidát s najväčšími šancami poraziť Mariana Kotlebu. Peter Pellegrini okrem iného povedal: " Voľby župana v Banskobystrickom kraji musia byť súbojom medzi dobrom a zlom, súbojom medzi hodnotami a tradíciami proti tým, ktorí po hodnotách a tradíciách šliapu. " Oficiálnu podporu vyjadrilo aj hnutie OľaNO. Strana podporu odargumentovala tým, že Ján Lunter mal ako jediný demokratický kandidát šancu poraziť bývalého predsedu Mariana Kotlebu. Líder OĽaNO Igor Matovič naznačil podporenie Jána Luntera vo voľbách ešte v januári 2017, sedem mesiacov pred podporou oznámenou zo strany Smer-SD. Na post predsedu Banskobystrického samosprávneho kraja kandidovalo celkom 17 záujemcov, volieb sa zúčastnilo len osem. Najviac favorizovanú štvoricu tvoril práve Lunter, kandidát SaS Martin Klus, Stanislav Mičev a Marian Kotleba. Klus a Mičev sa nakoniec rozhodli vzdať sa kandidatúry v prospech Jána Luntera. Takto za nezávislým Lunterom stála široká škála podporovateľov: Smer-SD, Most-Híd, OĽaNO, SaS, KDH, SNS, OKS a ďalšie subjekty. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zvíťazil podporila vyjadrilo Podporu podporu naznačil Banskobystrického


...takzvaná daň z poistenia nahrádza (poistný, pozn.) odvod, ktorý bol zavedený len od 1. januára minulého roku a proti tomuto odvodu bol obrovský odpor zase medzi poisťovňami.

Ministerstvo financií chce od októbra 2018 zaviesť novú daň z poistenia. Tá má nahradiť 8 % odvod na neživotné poistenie, ktorý bol zavedený 1. januára 2018. Slovenská asociácia poisťovní (SLASPO) označila odvod za likvidačný a v spolupráci s agentúrou Seesame odštartovali kampaň proti tomuto navrhovanému opatreniu. Návrh zákona sa aktuálne nachádza v pripomienkovom konaní.Výrok hodnotíme ako pravdivý.

daň kampaň nachádza odvodom Zmeny nespokojné daň kritické


Áno, 2,5 miliardy sú (...)  na DPH-čke (strácajú sa, nedochádza k ich výberu, pozn.).

Podľa Štúdie pre hodnotenie a analýzu únikoch príjmov z DPH v členských štátoch EÚ z 2015 roku ( .pdf , s. 48), ktorú si dala vypracovať Európska Komisia, analyzuje daňové obdobie do roku 2013. V tomto roku dosiahol únik na DPH na Slovensku 2,513 miliardy Eur, čo predstavovalo 35% z celkového daňového zaťaženia. Výrok Borisa Kollára hodnotíme ako pravdivý. Tabuľka poskytuje informácie o výške úniku DPH od 2009 do 2013.

.pdf


My platíme asi 1 % HDP na splátku dlhu, Maďarsko platí asi 4  %.

Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť úrokové náklady Slovenska na obsluhu verejného dlhu dosiahli v roku 2024 1,4 % HDP. Na rok 2025 Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odhaduje náklady na úroky vo výške 1,5 % HDP. Náklady na splátky dlhu v Maďarsku sa na rok 2025 odhadujú na viac ako 4 % HDP. V roku 2024 boli tieto náklady 4,4 % HDP. Keďže Slovensko platí až o 0,4 až 0,5 % HDP (520 miliónov eur) viac, ako uvádza Kamenický, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Kým v roku 2022 tvorili náklady na úroky podľa RRZ 1 % HDP, v roku 2024 to bolo 1,4 %. RZZ upozorňuje, že bez dodatočnej konsolidácie verejných financií Slovensku hrozí , že na úrokových nákladoch bude na konci roku 2029 platiť vyše 2,1 % HDP (približne 3,5 miliardy eur). Oproti roku 2022 by tak v roku 2029 došlo k zdvojnásobeniu úrokového bremena.

Zdroj: RRZ Keďže HDP Slovenska v roku 2024 bolo necelých 130 miliárd eur, 1,4 % HDP zodpovedá približne 1,82 miliardy eur. Ak by obsluha dlhu bola len 1 percento, stála by Slovensko len 1,3 miliardy eur, teda o 520 miliónov eur menej.

V prípade Maďarska sa očakáva, že úrokové náklady Maďarska na obsluhu verejného dlhu dosiahnu v roku 2025 viac ako 4 % HDP. V roku 2024 podľa odhadu Európskej komisie dosiahli náklady na splátky dlhu 4,4 % HDP, pričom ide o výrazný nárast oproti roku 2022, keď boli pod 3 % HDP ( .pdf , str. 18). Tento nárast je spôsobený vysokou úrovňou výnosov zo štátnych dlhopisov od roku 2021 a závislosťou od inflačne indexovaných maloobchodných dlhopisov. Náklady na obsluhu dlhu Maďarska tak budú pravdepodobne jedny z najvyšších v EÚ ( .pdf , str. 18).

dosiahli
odhaduje
odhadujú
hrozí
RRZ
130 miliárd
dosiahnu
.pdf
.pdf


Tí, ktorí vyslovene hrotili tú diskusiu proti asociačnej dohode s Ukrajinou, tak tí zdôrazňovali aj to, že je to posilnenie ideí európskeho superštátu.

Holandské občianske iniciatívy presadili uskutočnenie nezáväzného referenda týkajúceho sa podpisu asociačnej dohody medzi EÚ a Ukrajinou, ktoré majú vplyv aj na občanov Holandska. Toto referendum sa uskutočnilo 6. apríla 2016, a nakoľko účasť dosiahla 32,25 %, výsledok referenda je platný, ale nie je legislatívne záväzný. Vo výzve k referendu sa v jednom bode hovorilo aj o zastavení európskeho "superštátu", výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Referendum inicializoval bloger GeenStijl , think-thank Forum voor Democratie a Burgercomite EU . Na stránkach referenda v holandčine. sa vyskytuje výraz "EU-superstaat" v bode 8 v zozname s názvom Naše hlavné argumenty, prečo nepodporovať asociačnú dohodu (" Onze belangrijkste argumenten om tegen het associatieverdrag te zijn "). Tento bod varuje práve pred vytvorením takéhoto útvaru:

iniciatívy
uskutočnilo
GeenStijl
Forum voor Democratie
Burgercomite EU
stránkach
policyreview.eu
diskusiach
článkami


Vláda bude vytvárať alebo posilňovať vhodné inštitucionálne rámce pre národnú implementáciu Agendy OSN 2030 pre trvalo udržateľný rozvoj.

Agenda 2030 je rozvojová agenda Organizácie Spojených národov (OSN). Dokument zaväzuje aj Slovenskú republiku. Koordináciu implementácie tejto agendy má na starosti Úrad podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu. Slovenská vláda prijala doposiaľ dva dokumenty, ktoré by mali slúžiť ako podklad k implementácii, avšak konkrétne kroky ani financovanie nie sú zatiaľ známe. Tento sľub preto hodnotíme ako čiastočne splnený.

Agenda 2030 je historický dokument , ktorý pozostáva zo 17 cieľov udržiavateľného rozvoja (Sustainable Development Goals – SDGs). Jedná sa o rozvojový program OSN na obdobie 2015-2030, ktorý nadväzuje na úspešnú agendu Miléniových rozvojových cieľov (MDGs). Ciele udržateľného rozvoja sú výsledkom trojročného procesu vyjednávania, ktorý začal na Konferencii OSN o udržateľnom rozvoji v roku 2012 v Riu de Janeiro. Na formulácii SDGs sa podieľali všetky členské štáty OSN, zástupcovia občianskej spoločnosti, podnikateľskej sféry, akademickej obce a občania zo všetkých kontinentov. Agendu udržateľného rozvoja oficiálne schválil summit OSN 25. septembra 2015 v New Yorku.

Presným názvom dokumentu je „ Premena nášho sveta: Agenda 2030 pre udržateľný rozvoj “, ktorý je doposiaľ najkomplexnejším súborom priorít pre dosiahnutie cieľa udržateľného rozvoja. 17 cieľov udržateľného rozvoja jednohlasne prijalo 193 krajín. Zapojené krajiny Agendu vnímajú skôr ako morálny a etický záväzok. Oproti minulosti sú sa však tieto ciele zameriavajú na celý svet, nielen na rozvojové krajiny.

„ Kľúčovými princípmi novej Agendy 2030 sú transformácia, integrácia a univerzálnosť. Transformačnú silu Agendy 2030 predstavuje 17 cieľov udržateľného rozvoja, rozpracovaných do 169 súvisiacich čiastkových cieľov, ktoré majú za ambíciu usmerňovať štrukturálnu politickú, ekonomickú a sociálnu premenu jednotlivých krajín sveta v reakcii na hrozby, ktorým ľudstvo dnes čelí. Integračný prvok sa v Agende prejavuje ako prepojenie všetkých troch dimenzií udržateľného rozvoja: ekonomickej, sociálnej a environmentálnej. V neposlednom rade sa nová Agenda a jej ciele vyznačujú značnou univerzálnosťou, čo ich najviac odlišuje od Miléniových rozvojových cieľov. Kým prvotným zámerom MDGs bolo odstránenie extrémnej chudoby a hladu v rozvojových krajinách, heslom Agendy pre udržateľný rozvoj sa stal výrok "nenechať nikoho bokom" a plnenie jej cieľov sa očakáva od všetkých, teda aj rozvinutých štátov. “

Slovenská republika sa tiež prihlásila k plneniu SDGs, ich plnenie koordinuje Úrad podpredsedu vlády pre investície a informatizáciu. Na webovej stránke www.rokovania.sk je prístupný rozsiahly materiál , ktorý obsahuje podrobné informácie o Agende 2030 a plánovaných aktivitách súvisiacich s implementáciou Agendy na Slovensku. Podľa tohto rokovacieho materiálu rok 2016 bol len prechodným rokom a 2017 bude prvým rokom implementácie a monitorovania cieľov.

V marci 2016 schválila slovenská vláda „ Východiská implementácie Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj “. Stanovili sa v nich základné kroky realizácie SDGs. Ich presadenie však podľa východísk nie je pre jednotlivé rezorty povinné. Ďalší plán zavedenia cieľov do praxe prijala slovenská vláda na začiatku tohto roka pod názvom „ Koncepcia implementácie Agendy 2030 v medzinárodnom prostredí“, ktorý však nie je konkrétnym plánom. Ním by mala byť, podľa tohto dokumentu, až „Národná stratégia implementácie Agendy 2030 “, ktorá by určila aj vhodnú inštitucionálnu štruktúru pre celkové monitorovanie.

Agenda 2030
zaväzuje
Koordináciu
dokument
17 cieľov udržiavateľného rozvoja
rozvojový program
schválil
www.rokovania.sk
materiál
schválila
prijala


Pretože my sme cenu uzatvárali (so Španielskou vládou, pozn.) ešte niekedy koncom minulého roka v rámci tých rokovaní, takže ona ta cena medzitým veľmi klesla na trhu.

Slovensko naozaj začalo rokovanie o predaji emisií španielskej vláde už minulý rok a cena emisií na trhoch rapídne klesala.

sme.sk


Ja som poslancom mestského zastupiteľstva v Rožňave, aj u nás sa robil taký projekt hrádzok a verejné obstarávanie vyhrala firma z Bratislavy. Ako je možné, že bratislavavská firma dokáže niečo takéto poskytnúť efektívnejšie.

S odkazom na informácie uvedené v dokumente na internetovej stránke mesta Rožňava usudzujeme, že mesto skutočne vyhlasovalo verejnú súťaž ,,Revitalizácia krajiny". Konalo tak výzvou, dostupnou v nasledovnom dokumente , z obdobia február 2012. Zámerom mesta bolo vybudovanie preventívnych protipovodňových opatrení. Mesto obdržalo súhrne tri ponuky, pričom jedna bola z Rožňavy, ďalšia bola z Dobšinej a posledná, víťazná bola z Bratislavy - menovite od spoločnosti Stentor, s. r. o., ktorá zvíťazila na základe predloženia najnižšej cenovej ponuky.

dokumente dokumente


Podľa paragrafu 2 zákona o politických stranách musí strana konať v súlade s ústavou.

Demagog SK cituje Zákon č.85/2005 Z.z. o politických stranách a politických hnutiach v znení neskorších predpisov :

PRVÁ ČASŤ

ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 2

Strana nesmie svojimi stanovami, svojím programom alebo činnosťou porušovať Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a medzinárodné zmluvy.

A. Danko správne uvádza, že podľa §2 zákona o politických stranách, musí politická strana konať v súlade s ústavou SR- Výrok hodnotíme ako pravdivý.


Keďže tam (na mimoriadnom summite EÚ, pozn.) boli všetci premiéri, musím povedať, že situácia v Európe je mimoriadne vážna.

Na mimoriadnom summite EÚ, ktorý sa konal 22.-23. novembra 2012 sa zúčastnilo všetkých 27 členských štátov (.pdf). Summitu sa zúčastnilo aj Chorvátsko, ktoré sa stane 1. júla 2013 v poradí 28 členom EÚ. 24 krajín zastupovali premiéri, zvyšné krajiny zastupovali prezidenti. Konkrétne Cyprus, Lotyšsko, Rumunsko, Chorvátsko a Francúzsko.

summite
zúčastnilo
28 členom


Po vražde investigatívneho novinára Jána Kuciaka a jeho priateľky Martiny Kušnírovej zadržala polícia 1. marca 2018 sedem podozrivých osôb v Michalovciach a v Trebišove. Bol medzi nimi aj Antonino Vadala, o ktorého činnostiach písal vo svojich článkoch zavraždený novinár Kuciak. Policajný prezident Tibor Gašpar po zadržaní podozrivých osôb na tlačovej konferencii vyhlásil, že spolu s podozrivými osobami polícia zaistila aj dve krátke guľové zbrane, ktoré mali podozrivé osoby v legálnej držbe. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

legálnej


A spomenuli ste 150 000 000 (pozn. mierový nástroj EÚ) v tom balíku. Vážne o nich pochybujem. Ešte pred polrokom to bolo 500 000 000, čo hovorila bývalá vláda o tom, čo my dostaneme za zbrane, ktoré sme tam dali (pozn. na Ukrajinu).

Bývalé vlády komunikovali náhradu za stíhačky MiG-29 a časť systému Kub, ktoré Slovensko odoslalo na Ukrajinu, vo forme finančnej kompenzácie z Európskeho mierového nástroja vo výške 150 miliónov eur a zľavy na nákup vrtuľníkov Viper od spojených štátov vo výške približne 686 miliónov eur. Náhradu z EPF doposiaľ blokuje Maďarsko a rozhodnutie o prijatí kompenzácie v podobe zľavy prináleží ministrovi obrany Kaliňákovi. Ide o dve rozdielne a vzájomne nezávislé formy kompenzácie za zbrane, ktoré Slovensko poslalo na Ukrajinu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Slovensko odovzdalo v roku 2023 Ukrajine spolu trinásť stíhačiek MiG-29 a časť systému protivzdušnej obrany Kub, zodpovedajúce náhradné diely a muníciu. Na odovzdaní sa dohodla vláda Eduarda Hegera v marci 2023. Podľa vtedajšieho ministra Naďa sa Slovensko uchádza o kompenzáciu v rámci Európskeho mierového nástroja (EPF) a na základe bilaterálnej zmluvy so Spojenými štátmi.

Finančná kompenzácia z EPF vo výške 150 miliónov eur je zahrnutá v balíku pomoci Ukrajine, na ktorého schválenie je potrebná jednomyseľná zhoda všetkých lídrov členských krajín EÚ. Dohodu a tak aj finančnú kompenzáciu pre Slovensko doposiaľ blokuje maďarský premiér Viktor Orbán.

Bývalí ministri obrany Jaroslav Naď a neskôr aj Martin Sklenár komunikovali kompenzáciu aj na základe bilaterálnej dohody so Spojenými štátmi o zvýhodnenom poskytnutí konkrétnej vojenskej techniky. USA poskytlo Slovensku dvanásť bojových vrtuľníkov BELL AH-1Z Viper s príslušenstvom, výcvikom pilotov a technikov a vyše 500 rakiet AGM-114 Hellfire vo výraznej zľave. Cenová hodnota ponúknutej kompenzácie od USA podľa Sklenára predstavuje približne jednu miliardu eur, Slovensko by však malo uhradiť čiastku približne 340 miliónov dolárov, čo dnes predstavuje približne 314 miliónov eur. Ide tak o poskytnutú zľavu zo strany USA približne vo výške 686 miliónov eur ako náhradu za odoslanie stíhačiek a systému Kub na Ukrajinu.

Akceptovanie ponuky zo strany Spojených štátov odporúča aj náčelník generálneho štábu OS SR Daniel Zmeko. Podľa neho majú vrtuľníky „nezastupiteľný význam pre obranu SR“. Rozhodnutie o prijatí tejto ponuky dnes prináleží ministrovi obrany Kaliňákovi.

stíhačiek systému dohodla kompenzáciu výške blokuje Naď Sklenár Sklenára odporúča


Zo zákulisia je jasné, že najmä KDH, ktoré má vysoké personálne ambície, aby si obsadilo tento úrad (ÚRSO pozn.) a nedospelo k dohode, malo tendenciu tento zákon ( upravujúci činnosť ÚRSO pozn.) stiahnuť.

Aké sú personálne ambície v zmysle obsadenia ÚRSO stranou KDH nie je možné overiť.


Za minulý rok globálne sme zaznamenali najvyšší objem emisií CO2 v histórii.

V roku 2024 bol zaznamenaný historicky najvyšší objem emisií CO₂. Podľa správy výskumníkov zo Spoločného výskumného centra Európskej komisie dosiahli emisie v roku 2024 hodnotu 53,2 gigaton ekvivalentu oxidu uhličitého, čo predstavuje medziročný nárast o 1,3 percent oproti roku 2023. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

S iba dvoma výnimkami, rokmi 2009 (globálna finančná kríza) a 2020 (COVID-19), globálne emisie skleníkových plynov od začiatku 21. storočia neustále rastú , najmä v dôsledku nárastu emisií fosílneho CO₂ v Číne, Indii a ďalších rozvíjajúcich sa ekonomikách.

V roku 2024 osem ekonomík s najvyššími emisiami – Čína, USA, India, EÚ, Rusko, Indonézia, Brazília a Japonsko – spoločne prispelo k 66,2 percentám globálnych emisií skleníkových plynov. Európska únia a Japonsko v roku 2024 znížili svoje emisie v porovnaní s predchádzajúcim rokom, emisie Číny a USA zostali stabilné, zatiaľ čo India, Rusko a Indonézia zaznamenali nárast emisií CO₂.

Výskumníci zo Spoločného výskumného centra Európskej komisie vo svojej správe používajú mierku ekvivalentu oxidu uhličitého (CO₂eq), ktorá označuje množstvo všetkých vypustených skleníkových plynov prepočítaných podľa ich globálneho otepľovacieho potenciálu na CO₂.

rastú prispelo znížili zostali označuje


Pozrite sa, boli situácie už v prvej vlne, ja mám viac takých príkladov, že to dostali na druhý deň (po vyplnení žiadosti, pozn.), na druhý dostali peniaze (z prvej pomoci, pozn.)

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré vypláca pomoc súvisiacu s pandémiou, portálu Demagóg.SK neodpovedalo, či eviduje prípady žiadateľov, o ktorých hovoril Eduard Heger. Dôkaz neposkytol ani on sám. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako neoveriteľné. Program tzv. „ Prvej pomoci ” pre zamestnancov, podnikateľov a živnostníkov zasiahnutých koronakrízou spustil rezort práce počas 6. apríla 2020. Prvé dohody o poskytnutí pomoci sú v Centrálnom registri zmlúv z 21. apríla. Podľa ministra Krajniaka úrady začali posielať peniaze hneď ďalší deň. Mnoho firiem sa počas prvej vlny sťažovalo, že vyplácanie bolo pomalé . Krajniak v polovici mája uviedol, že „spracovanie kompletnej žiadosti od jej podania, spracovania, cez podpis dohody medzi štátom a žiadateľom až po pripísanie peňazí na účet prijímateľa trvá približne 14 dní”. Proces sa zrýchlil v máji, kedy opätovní žiadatelia úradu práce namiesto novej dohody doručili iba vyplnený výkaz . V takýchto prípadoch trvalo poslanie peňazí pár dní. Ministerstvo práce odkázalo portál Demagóg.SK na Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré pomoc vypláca. Ústredie neodpovedalo na otázku, či eviduje prípady pomoci, kedy žiadatelia dostali peniaze na druhý deň. Tlačový odbor Ministerstva financií v reakcii uviedol, že „ Eduard Heger má za sebou bohaté skúsenosti s podnikaním, a preto je prirodzené, že pozná mnohých podnikateľov. U nich si vedel teda aj verifikovať účinnosť a rýchlosť pomoci. Vzhľadom na prirodzenú diskrétnosť nechcel menovať subjekty, ktoré mu dali spomenutú spätnú väzbu.”

Prvej pomoci
registri
posielať
pomalé
Krajniak
výkaz


Pamätám si, že Poľsko je možno nejaký 1,5 miliardy metrov kubických schopné reverzným tokom, Maďari, ta kapacita je väčšia, okolo 7 miliard metrov kubických.

Podľa údajov agentúry Reuters má Poľsko skutočne reverznú kapacitu 1,5 miliardy metrov kubických ale Maďarsko "iba" 3,5 miliardy. Poľsko a Maďarsko majú dokopy kapacitu okolo 7 miliárd metrov kubickych. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Reuters , 4. apríl 2014: "Poland has a reverse capacity of 1.5 bcm to Ukraine, while Hungary is able to send 3.5 bcm. Romania has the potential for 1.8 bcm, but there has been no firm agreement on its use." Dátum zverejnenia analýzy: 14.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Reuters


...bol som pri hlasovaní o Ústave SR a deklarácii zvrchovanosti SR

R. Fico rád opakuje, že hlasoval za Ústavu Slovenskej republiky a deklaráciu zvrchovanosti v roku 1992. Hovoril to napríklad vo svojom prejave , v ktorom ohlásil kandidatúru na prezidenta (18. decembra 2013) a v novoročnej diskusii s vtedajším premiérom ČR Nečasom (1. januára 2013), v debate o stave súdnictva 2. februára 2014 alebo v prezidentskej debate 9. marca 2014. Je pravdou, že R. Fico bol pri hlasovaní a dokonca hlasoval za Ústavu SR v roku 1992 a zvrchovanosť SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

prejave
diskusii
debate
debate
pdf
pdf
Aktuality.sk
SME
Hospodárske noviny
Pravda
zápisnice
SME


Keď tento problém, tá migračná vlna bola s Čečencami, všetci Čečenci dostali v Rakúsku azyl, každý jeden. A dneska má Rakúsko...300 bojovníkov ISIS, ktorí sú vonku a sú rakúskymi občanmi.

Aktuálne dostupné údaje nepreukazujú, že by sa k ISIS doposiaľ pripojilo až 300 občanov či azylantov z Rakúska, a rovnako ani nie je pravdou, že Rakúsko v rokoch počas a po nepokojoch v Čečensku udelilo azyl každému žiadateľovi z tejo oblasti. Daný výrok je preto nepravdivý. Informácia zo septembra 2014 hovorí v odhade o 130 občanoch Rakúska, ktorí sú bojovníkmi džihádu nachádzajúcimi sa mimo túto krajinu. Experti koncom roku 2014 odhadovali, že približne polovica z nich má pôvod v kaukazskom regióne, teda aj v Čečensku, pričom Čečencom bol poskytovávaný azyl po roku 2003, teda po občianskej vojne s Ruskom. Je pravdou, že Rakúsko takmer celoplošne garantovalo Čečencom azyl, či minimálne patrilo medzi najčastejších udeľovateľov azylu pre Čečencov, no neudelilo ho každému jednému Čečencovi, tak ako v tomto prípade tvrdí minister Kaliňák. Napríklad, v roku 2009 bolo Rakúsko kritizované práve za nedostatočné množstvo schválených žiadostí o azyl pre utečencov z Čečenska, keď miera schválenia klesla až na 30% (v porovnaní s 80% z roku 2007). O relatívne veľkom počte Čečencov medzi bojovníkmi ISIS odchádzajúcimi z Rakúska hovorí aj BBC . Podľa novších informácií sa z Rakúska pridalo k ISIS vyše 200 ľudí a okolo 70 z nich sa už vrátilo naspät, pričom s viacerými z nich je vedený súdny proces. Skutočný počet bojovníkov ISIS z Rakúska sa teda odlišuje od tvrdenia Roberta Kaliňáka, zároveň tak ani nemá pravdu v otázke udelenia azylu všetkým žiadateľom z Čečenska. Dátum zverejnenia analýzy: 14.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

septembra 2014
garantovalo
kritizované
BBC
novších


Priemerná mzda tu (pozn. v PSK) dosahuje 796 eur, pričom celoslovenský priemer je 912 eur.

Najnovší údaj o priemernej mzde zamestnanca v PSK je podľa verejne dostupných informácii vedený za rok 2016, pričom hodnota mzdy dosiahla 798 eur. Keďže novšie údaje, ako za rok 2016 nie sú o PSK známe, máme za to, že Andrej Gmitter chcel aj o celoslovenskej priemernej mzde uviesť údaj za rok 2016. V roku 2016 dosiahla priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve hodnotu 912 eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Výrok Andreja Gmittera sme zaznamenali 10. júla 2017. Do úvahy preto budeme brať predovšetkým tie údaje, ktoré boli zverejnené k začiatku júla 2017. Čo sa týka priemernej mzdy, SITA uvádza, že v štvrtom kvartáli roku (2016) bola najnižšia práve v Prešovskom samosprávnom kraji (PSK), pričom dosiahla hodnotu 798 eur . "V roku 2016 dosiahla priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve hodnotu 912 eur," uvádza SITA. Správu o mzde za rok 2016 prebral aj denník SME , portál finance.sk , aj minimalnamzda.sk . Štatistický úrad SR udáva na svojom internetovom sídle najnovší údaj o priemernej mzde zamestnanca v SR k prvému kvartálu roku 2017. Úrad udáva hodnotu 897 eur. Pre úplnosť dodávame, že k novšiemu údaju, ako za rok 2016 o priemernej mzde v PSK sa nám nepodarilo dostať,respektíve z verejne dostupných zdrojov nie je známa. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zaznamenali SITA SME finance.sk minimalnamzda.sk kvartálu


Je pravda aj o tom, že naozaj kvalita nášho učiteľa aj v tých ťažkých finančných podmienkach je hodnotená druhá v rebríčku po Chorvátsku, čo sa týka financií. Predbiehame Spojené štáty americké a vyspelejšie krajiny, čo sa týka financií vložených na jedného učiteľa alebo na jedného žiaka v regionálnom školstve.

Tvrdenie Dušana Čaploviča o hodnotení kvality slovenských učiteľov ako druhej po Chorvátsku, je zavádzajúce, keďže podľa štúdie spoločnosti McKinsey & Company ( .PDF , graf na strane 15) je Slovensko druhé iba v porovnaní s krajinami s približne rovnakými a nižšími príspevkami do školstva na jedného študenta. V tejto skupine bolo Slovensko porovnávané iba s Chorvátskom, Bulharskom, Iránom, Ománom, Botswanou a Argentínou. Pri celkovom hodnotení je pred Slovenskom viac ako dvadsať krajín.

Ďalší výrok ministra školstva, že Slovensko vo veľkosti investícií do školstva predbieha Spojené štáty americké a ďalšie vyspelé krajiny, hodnotíme ako nepravdivý. USA investujú do školstva na jedného žiaka trojnásobne až štvornásobne viac než Slovensko. V rebríčku za Slovenskom nie je žiadna z vyspelých krajín Západnej Európy či Severnej Ameriky.

Tvrdenie Dušana Čaploviča (SMER-SD) je pravdepodobne interpretáciou grafu zo štúdie spoločnosti McKinsey & Company. Ten o Slovensku vypovedá dva fakty. Prvým je, že sa Slovensko radí medzi krajiny, ktoré do školstva investujú 2-3-tisíc dolárov na študenta, čo je tretí najnižší interval v grafe. Spomedzi krajín pohybujúcich sa v rovnakom intervale dosahuje Slovensko skutočne druhú najvyššiu efektivitu (a teda aj kvalitu) po Chorvátsku. Za Slovenskom zaostalo Bulharsko, Irán, Omán, Botswana a Argentína.

Dušan Čaplovič tvrdí, že „kvalita nášho učiteľa aj v tých ťažkých finančných podmienkach je hodnotená druhá v rebríčku po Chorvátsku, čo sa týka financií.“ Tento výrok by bol správny po doplnení faktu, že hodnotí kvalitu učiteľov v krajinách, ktorých príspevok do školstva je približne rovnaký, prípadne nižší, ako slovenský. Vo všeobecnosti je však výrok nepravdivý, kvalitnejšími učiteľmi disponujú podľa grafu napríklad Fínsko, Litva, Poľsko, Anglicko a ďalšie krajiny.

Druhým faktom je objektivizované porovnanie kvality školstva. Pri kvalitatívnom porovnaní, bez ohľadu na štátne investície, sa Slovensko s hodnotením 490 bodov zaraďuje ku krajinám s priemernou kvalitou školstva. Do rovnakej skupiny sa zaraďuje USA, v bodovom vyjadrení však USA dosahuje mierne vyššie hodnotenie, a to 498 bodov. USA spolu s Nórskom do školstva investujú najviac finančných prostriedkov zo všetkých krajín zahrnutých v štúdii, celkovo nad 10-tisíc dolárov.

Výrok Dušana Čaploviča, že „predbiehame Spojené štáty americké a vyspelejšie krajiny, čo sa týka financií vložených na jedného učiteľa alebo na jedného žiaka v regionálnom školstve,“ je teda možné hodnotiť ako nepravdivý. Z grafu totiž jednoznačne vyplýva, že USA prispievajú na žiaka trikrát až štyrikrát vyššou sumou ako Slovensko (USA – 10-tisíc dolárov, Slovensko – 2-3-tisíc dolárov). Podľa grafu Slovensko nepredbieha výškou financií investovanou do školstva žiadnu vyspelú krajinu západného sveta.

.PDF


Tá štatistika, október, november, december sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom 2011 menej ľudí prepustilo.

Podľa údajov ÚPSVaR je síce pravdou, že v roku 2012 v mesiacoch október až december, bol počet nových uchádzačov o zamestnanie, ktorí sa prišli evidovať na úrady práce - prítok UoZ, nižší ako v roku 2011. Výrok ministra práce však hodnotíme ako zavádzajúci, pretože nekorektne hovorí o prítoku UoZ ako o tých, ktorí mali byť prepustení. V skutočnosti je tento prítok ovplyvnený aj vývojom v náraste resp. poklese dočasne práceneschopných ľudí, absolventských praxí. Inými slovami, nie všetci čo pribudli do evidencie museli nevyhnutne stratiť prácu resp. byť prepustení. IFP upozorňuje, že nárast počtu uchádzačov o zamestnanie môže byť do značnej miery ovplyvnený poklesom resp. nárastom dočasne práce neschopných ľudí. Taktiež ak by sme sa pozreli na celkový vývoj UoZ resp. disponibilných uchádzačov o zamestnanie, tak v mesiacoch október, november, december 2011 možno hovoriť skôr o nižšom celkovom náraste UoZ resp. disponibilných uchádzačov o zamestnanie ako tomu bolo v tých istých mesiacoch 2012. Výrok by sme hodnotili ako pravdivý ak by minister podobne ako R. Fico ( O5M12 , 10.marca 2013) hovoril o "prichádzajúcich do evidencie", nie o prepustených.

Ako však upozorňuje IFP , nárast uchádzačov o zamestnanie je spôsobený aj poklesom dočasne práce neschopných ľudí. V skutočnosti tak v decembri 2012 nedošlo k odchodu 13 500 pracovných miest, ale skutočný úbytok pracovných miest bol výrazne nižší. Inými slovami, v decembri nárast nezamestnaných nebol taký výrazný, len im skončili PN-ky.

" Štatistický ukazovateľ disponibilná nezamestnanosť stúpol, ale reálne sa počet ľudí bez práce z novembra na december nezmenil. Reálny rast nezamestnanosti bol tak v polovici roka oveľa výraznejší ako naznačovali štatistiky a naopak v decembri sa nezamestnanosť už stabilizovala."

údajov O5M12 IFP


Tak pre korektnosť je treba povedať, že Slovenská národná strava prvá snívala o slovenskom štáte a Slovenskej republike, napríklad môj podpredseda Anton Hrnko v čase, kedy ešte ho mohli zavrieť, tak podpisovali Šurianske memorandnum a pre korektnosť je treba povedať, že naozaj Slovenská národná strana historicky od 1871 o samostatnom Slovensku snívala.

Ak hovoríme o politickom subjekte, ktorý požadoval suverenitu Slovenskej republiky, potom môžme hovoriť o SNS ako o prvej politickej strane, ktorá požadovala samostatnosť Slovenska. Taktiež je pravda, že vznikla v roku 1871 . Pravdou je tiež výrok o Šurianskom memorande , aj to, že od vzniku SNS bolo základným bodom v jej stanovách je boj za národné záujmy Slovákov ( pdf ., 2011, s. 2). Anton Hrnko : „ Už koncom roka 1989 sa objavovali tendencie, požadujúce vytvorenie samostatnej slovenskej ústavy, ktorá by bola vyjadrením suverenity Slovenskej republiky. Hlavná myšlienka ešte nebola samostatnosť, išlo o to, aby Slovensko dosiahlo vlastnú suverenitu, aby si veci mohlo riešiť podľa vlastných potrieb a predstáv. Razantnejšia verejná výzva k suverenite Slovenska a uznaniu slovenského jazyka ako reprezentanta štátnosti vznikla začiatkom marca 1990 v Šuranoch na masovom zhromaždení Slovákov z juhu. Šurianske memorandum patrilo medzi prvé návrhy vyhlásenia zvrchovanosti Slovenska. Vznikali aj ďalšie iniciatívy - najmä v spoločnosti Korene, kde sa združovali národné intelektuálne vrstvy ."

1871
Šurianskom memorande
pdf
Hrnko


Tie opatrenia totiž pri raste zamestnanosti, ktorá práve silným štátom a tou jednou cestou, pre ktorú sa vláda rozhodla, viedla k rastu zamestnanosti u nás predovšetkým vo verejnej správe. Ten nárast bol 11,5 % ale výrazný pokles nezamestnanosti, a zamestnanosti v ostatných sektoroch

Nie je úplne jasné, ktoré obdobie má Iveta Radičová na mysli. Predpokladajme však, že porovnáva obdobie od nástupu Roberta Fica do vlády po dnešok. Štatistický úrad zaznamenáva údaje o nezamestnanosti v dvoch štatistikách. V demografických štatistikách Priemerný evidenčný počet zamestnaných osôb podľa ekonomických činností ( SK NACE ) v osobách a v makroekonomických štatistikách, Celková zamestnanosť (ESNÚ95) podľa ekonomických činností ( OKEČ ) v osobách, indexy (1995Q1 - 2009Q4) . Rozdiel medzi týmito štatistikami je (možno prekvapujúco) zásadný. Pri porovnaní medziročných údajov priemerného evidenčného počtu zamestnaných vo verejnej sfére, je zrejmé, že Radičová má pravdu, že nastal prudký rast zamestnanosti vo verejnej sfére. Medzi rokmi 2006 až 2009 (viď tabuľka) to bolo 16%. (obdobie od vstupu Roberta Fica do vlády vzhľadom na chýbajúce kvartálne štatistiky nie je možné dohľadať, údaj o 11,5% je neoveriteľný.)

Štatistický úrad
SK NACE
OKEČ


Uvediem príklad z nedávneho obdobia, kedy sa parlament rozhodol zakázať jeden z poplatkov – za prednostné objednanie sa u lekára. Bez ohľadu na to, čo si o tomto konkrétnom poplatku myslíme, existuje popri ňom veľké množstvo ďalších neprehľadných poplatkov v našom zdravotníctve.

Od 1. apríla 2015 lekári nemôžu požadovať úhradu za určité výkony. Zrušili sa poplatky za vydanie výmenného lístka, potvrdenie o návšteve lekára pre zamestnávateľa alebo poplatok za prednostné ošetrenie. Iné poplatky však ostali zachované, a ich výška nie je pevne stanovená zákonom. N ový zákon bol označený za nejasný aj samotnými lekármi. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nemôžu
Zrušili sa poplatky
článku
Ministerstva zdravotníctva


Mali by sme počkať tak, ako ste prisľúbili (SMER-SD, pozn.), že počkáte na rozhodnutie Ústavného súdu.

Je pravdou, že predseda vlády Fico ešte v januári 2013 sľuboval, nebude voliť náhradu za Čentéša, kým Ústavný súd neposúdi Čentéšov podnet, či môže byť nová voľba. SMER chcel prostredníctvom novely urýchliť proces rozhodnutia vo veci Čentéšovej sťažnosti. Účinnosť novelu však Ústavný súd pozastavil a následne sa Robert Fico rozhodol nečakať na rozhodnutie ÚS vo veci sťažnosti Čentéša a vyhlásil, že prebehne nová voľba GP.

podal vyhlásil zákon uvádza pozastavil tvrdil vyhlásil


My sme na výbore o tejto téme (informačný systém Daňového úradu, pozn.) diskutovali už dávno predtým. A bolo úplne jasné, do čoho sa to valí.

Keďže bol zákon na ktorý reagoval Ján Počiatek prijatý NR 12. júla 2011, demagog.sk prezrel Uznesenia zasadnutí Výboru pre financie a rozpočet od 24. augusta do 15. novembra 2011. Ani v jednom dokumente VFR sa však nemenil ani nedopĺňal spomínaný zákon.

zákon


...v nemocnici Galanta nový majiteľ o 20 % zvýšil úväzky lekárov (...), viac špecialistov tam pôsobí.

Nemocnica v Galante bola v roku 2015 odkúpená spoločnosťou Svet zdravia a.s., ktorá v nasledujúcom období začala s rekonštrukciou a modernizáciou nemocnice. Výrok kandidáta na predsedu Trnavského kraja sa týka zvýšenia pracovných úväzkov lekárskych pracovníkov nemocnice a zvýšenia počtu špecialistov, resp. celkovo vyššiu špecializáciu lekárskeho personálu. Neexistuje oficiálna správa, ktorá by avízovala alebo potvrdzovala navýšenie úväzkov v spomínanej nemocnici. Nevieme preto jednoznačne overiť výrok Tibora Mikuša o navýšení pracovných úväzkov lekárov o 20 %, prípadne o navýšení počtu špecialistov. Výrok súčasného predsedu TTSK Tibora Mikuša hodnotíme ako neoveriteľný. Predsedom Trnavského samosprávneho kraja je od roku 2005 Ing. Tibor Mikuš, PhD. V nastávajúcich voľbách opätovne (po štvrtý krát) kandiduje na post predsedu TTSK. Nemocnica v Galante bola v roku 2015 kúpená spoločnosťou Svet zdravia a. s. (Penta Investments), pričom sa zaviazala k investíciam vo výške asi 8,7 milióna eur v období najbližších piatich rokov (2015 – 2020). Ako uvádza napríklad regionálne vydanie denníka SME, pod novým vedením bolo napríklad zrekonštruované a vybavené rádiologické oddelenie či znovuotvorené pracovisko jednodňovej chirurgie oka. Výška pracovného úväzku väčšia ako 1,0 znamená, že lekár pracuje "...popri nadčasoch a pohotovostných službách vo svojom hlavnom zamestnaní ešte aj lekársku prácu pre iných zamestnávateľov". Článok inštitútu INEKO ďalej analyzuje optimálnu výšku pracovného úväzku v lekárskej oblasti, respektíve negatíva súbežných pracovných úväzkov. Tibor Mikuš vo výroku problematiku navyšovania úväzkov formuluje ako pozitívum vo vzťahu k počtu špecialistov, ktorí v nemocnici pôsobia. O navýšení pracovných úväzkov oficiálne neinformuje spoločnosť Svet zdravia, nemocnica v Galante ani orgány ministerstva zdravotníctva. Nevieme preto výrok jednoznačne zhodnotiť, a teda potvrdiť či vyvrátiť. Dátum zverejnenia analýzy: 18.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Ing. Tibor Mikuš, PhD.
Svet zdravia a. s.
8,7 milióna eur
regionálne vydanie
Výška pracovného úväzku


A jedna vec je, že jednoducho minister, minister prvýkrát uviedol na trh vakcínu bez doporučenia jednotlivých komisií, ktoré o tom rozhodujú kategorizačných. Tak isto nie som žiadny liekový odborník, len faktom je, že doteraz ministri, všetci. Predchádzajú aj za bývalej vlády aj za vlády Mikuláša Dzurindu podpisovali takéto súhlasy so zaradením vakcíny na trh vždycky po súhlase tých komisií, ktoré liekovú politiku majú nastarosti a toto sa samozrejme v tomto prípade neudialo.

SME píše: "O 10-dávkových baleniach Prevenaru rozhodovalo len ministerstvo, kategorizačná komisia o tom nerokovala. V minulosti sa tak rýchlo rozhodovalo len raz. Bolo to v roku 2008, keď šlo o vakcínu Infanrix Polio výrobcu GlaxoSmithKline." Presné okolnosti schvaľovania vakcíny Infanrix Polio nie sú k dispozícií. Dátum zverejnenia analýzy: 24.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


(...) stojím si za tým, čo sme povedali, že v rokoch 2012-2016 tu bolo 130 tisíc pracovných miest.

Štatistiky skutočne potvrdzujú údaj uvádzaný Ficom- vyše 130 000 nových pracovných miest od roku 2012. Viacerí odborníci, politici i novinári toto číslo spochybňujú, v prípade veľkého počtu týchto údajne nových pracovných miest sa jedná o dočasné pracovné miesta. Výrok však hodnotíme ako pravdivý kvôli údajom Sociálnej poisťovne, ktoré hovoria o vzniku 131 605 pracovných miest za obdobie 2012-2016.

130-tisíc Richter kritike Navrátilová Kaník Trend


Ja vám zasa zacitujem exministra zahraničných vecí, ktorý pôsobí momentálne vo vysokých medzinárodných organizáciách, Jána Kubiša, ktorý povedal. Presadzovanie kolektívnych práv menšín ponad hranice môže vniesť napätie do medzištátnych a vnútroštátnych vzťahov a doterajší postup slovenskej vlády označil za škodlivý pre záujmy tohto štátu.

Kubiš v rozhovore pre denník Pravda odpovedá okrem iných aj na túto otázku: Do akej miery vás znepokojuje maďarská ústava? "Dejiny posledných 100 alebo 150 rokov nás poučili, aké je nebezpečné stavať sa do úlohy cezhraničného ochrancu určitého etnika. Bohužiaľ, vládnuci Fidesz presadil svoje tézy do ústavy a v najbližšom období uvidíme, do akej miery sú zhubné. Presadzovanie kolektívnych práv menšín ponad hranice môže vniesť napätie do medzištátnych a vnútroštátnych vzťahov, zvlášť to môže platiť o Slovensku. Pre mňa je to veľkomaďarská nacionalistická ústava." Zároveň povedal, že "Doterajší postup slovenskej vlády považujem za škodlivý pre záujmy nášho štátu,"

denník Pravda


Pán predseda, ja som zažil minulé volebné obdobie teror väčšinny. Mne niekoľko krát jeden z vašich koaličných partnerov viete čo povedal? Držte hubu, máme väčšinu a my máme pravdu. A vy buďte ticho a poslúchajte.

O takomto výroku sme nenašli žiadne mediálne záznamy.


...aby nemusela (matka s malými deťmi, pozn.) hľadať náhradné riešenie, ktoré často ani nevie nájsť v škôlkach, pretože my máme málo miest v škôlkach.

Podľa údajov Ústavu informácií a prognóz školstva pre školský rok 2013/2014 je pravdou, že nie všetky žiadosti na umiestnenie detí do škôlok boli schválené, a to z dôvodu slabej kapacity škôlok. Inými slovami, nie všetky deti sa mohli dostať do materskej školy pre nedostatočnú kapacitu. Výrok A. Kisku hodnotíme ako pravdivý. Údaje Ústavu (.xlsx) informácií a prognóz školstva ukazujú, že záujem o umiestňovanie deti v škôlkach stúpa. Z roku 2012 na rok 2013 sa zvýšil počet detí navštevujúcich materské školy o viac ako 3 500 a to zo 149 511 na 153 059 detí (nárast 2,3%). Výrazne však stúpol aj počet nevybavených žiadostí o viac než 1 500 (z 8 144 na 9 682, čo je nárast o 18,4%). V roku 2013 bolo okolo 4 600 (resp. takmer 50%) z celkového počtu nevybavených žiadostí v Bratislavskom kraji. SITA , 21. marca 2014: "Záujem rodičov o umiestnenie detí do škôlky je vo viacerých mestách väčší, ako sú kapacity materských škôl. Pre školský rok 2013/2014 podľa údajov z Ústavu informácií a prognóz školstva nevyhoveli škôlky pod samosprávami okolo 8 900 žiadostiam." Dátum zverejnenia analýzy: 23.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavu SITA