...Navyše je tiež úplne dnes nespochybniteľné, že trhy nám doteraz verili a teraz sa blíži emisia dlhopisov. Ja som na ňu veľmi zvedavý, ako ohodnotia trhy vás, pán Mikloš, pretože trhy a investori si kupujú tie dlhopisy preto, že v budúcnosti očakávajú nejakú návratnosť tej svojej investície, čiže oni neriešia históriu, oni sa dívajú na vládu, či je táto vláda, táto konkrétne momentálne vládnuca vláda schopná plniť svoje záväzky...

Ako sme napísali 5.9.2010 , jeden zo spôsobov merania dôvery investorov je index CDS spread. Podľa tohoto indexu , ktorý vyjadruje cenu poistenia proti štátnemu bankrotu z pohľadu investorov, sme 5. "najbezpečnejšia" krajina pre investorov na nákup štátnych dlhopisov. Správa bola publikovaná na serveri ihned.cz .

ihned.cz


Ja by som povedal takú drobnosť, pán Sulík, že nie je ich 51, tých novozvolených je 396.

Dostupné informácie o pocte nových poslancov v Európskom parlamente sa rozchádzajú, a preto výrok hodnotíme ako neoveritelný. Podla oficiálnych údajov je pocet nových poslancov nižší ako uvádza Branislav Škripek, avšak rovnaký údaj uviedol vo svojom inauguracnom prejave predseda EP. Údaje sa pravdepodobne nezhodujú z toho dôvodu, že viacero zvolených poslancov sa vzdalo mandátu, kedže budú pôsobit v Komisii. Podla informácií stránky TheParliamentMagazine.eu z 1. júla 2014 o výsledkoch volieb do Európskeho parlamentu 2014 je 49,4% poslancov nových (to by predstavovalo 371 poslancov) a 50,6% poslancov je znovuzvolených. V najaktuálnejšej správe EP z 9. júla 2014 sa však uvádza opacný pomer: 50,6% nových (to by predstavovalo 380 poslancov) a 49,4% znovuzvolených. V inauguracnom prejave predsedu EP z 1. júla 2014 uviedol Martin Schulz pocet 396 nových poslancov. Tento údaj je totožný s tým, ktorý uvádza Škripek, avšak nepotvrdzuje ho žiadny oficiálny udaj. "Obzvlášt srdecne by som chcel na ich prvej schôdzi privítat 396 novo zvolených kolegýn a kolegov, medzi ktorými je mnoho mladých žien a mužov, ktorí sem urcite prinesú závan nového nadšenia." Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

informácií správe prejave


Strana Most-Híd presadila výrazné zvýšenie dôchodkov

Nová prijatá legislatíva skutočne počíta so zvyšovaním dôchodkov od 1. februára 2018 a v porovnaní s minulými zvyšovaniami môžeme to nastávajúce označiť za výrazné. No toto zvyšovanie sa nebude týkať všetkých dôchodcov. Taktiež pred parlamentnými voľbami 2016 avizovala aj strana Smer - SD zvyšovanie dôchodkov a keďže sme nenašli dôkaz o tom, že by spomínané zvyšovanie presadila práve strana Most-Híd hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci. Tlačová správa TASR uverejnená v Denníku N uvádza zvyšovanie dôchodkov o 25,50 eur. Toto zvyšovanie sa má ale týkať iba časti takzvaných starodôchodcov (označenie pre tých, ktorí odišli do dôchodku pred reformou v roku 2003), presnejšie občanov, ktorí odišli do penzie do septembra 1988. V porovnaní s dátami so Sociálnej poisťovne je táto valorizácia dôchodkov najväčšia od doby, ako Slovensko prijalo Euro, no zároveň ešte raz pripomíname, že plánovaná valorizácia sa nebude týkať všetkých. Aj keď strana Most-Híd sa vo svojom volebnom programe zaoberá dôchodkami (s. 25 - 26), explicitne ich zvyšovanie nespomína, iba vyjadruje podporu inštitútu minimálnych dôchodkov, ktorý na druhej strane môže spôsobiť ich zvýšenie. Strana Smer - SD nemala pred parlamentnými voľbami 2016 štandardný program iba jednostranový dokument s názvom Priority programu strany SMER - SD pre roky 2016 - 2020 , kde sa ale explicitne spomína zvyšovanie príjmov dôchodcov. Strana SNS sa vo svojom volebnom programe tiež zaoberá dôchodkami, no ich zvyšovanie nespomína.

prijatá legislatíva

Tlačová správa

Sociálnej poisťovne

volebnom programe

volebnom programe


…policajti majú nárok na výsluhový dôchodok po pätnástich rokoch výsluhy, to znamená ako sa rozhodli policajti konkrétny je samozrejme ich slobodné rozhodnutie.

Policajti majú nárok na dôchodok po 15 rokoch .

15 rokoch


Slovenskí a spolu aj so zahraničnými expertami, hádam neprezradím žiadne tajomstvo, odhadovali, že v prvej vlne príde 50 000 ľudí cez nás. Už je to 280 000.

Vládni predstavitelia pred vypuknutím vojny na Ukrajine rátali s príchodom maximálne 50-tisíc utečencov. V pondelok 29.3.2022 prešlo cez našu východnú hranicu 283-tisíc utečencov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Robiť spoľahlivé predpovede o počte utečencov je prakticky nemožné, keďže by sme museli vedieť, ako sa bude vyvíjať celý konflikt, tvrdí matematik Richard Kollár.

Počet Ukrajincov utekajúcich pred vojnou nesprávne odhadla aj OSN. Začiatkom marca rátala s maximálne štyrmi miliónmi, toto číslo však už bolo prekonané .

rátali prešlo tvrdí rátala prekonané


Zvýšenie objemu financií z rozpočtu EÚ pre programovacie obdobie 2014 – 2020 pre Slovensko  o 10 % napriek celkovému zníženiu objemu pomoci v rámci EÚ o 8,5 %. Slovensko je najúspešnejším členským štátom – každoročne získame 344 eur pomoci na jedného obyvateľa.

Koľko eur pomoci dostane Slovenská republika z rozpočtu EÚ na jedného obyvateľa sme už overovali 10. februára 2014. V programovacom období 2014- 2020 ide skutočne o sumu 344 euro na jedného obyvateľa na rok z čistých príjmov, ktoré predstavujú približne 13,1 mld. eur. Slovensko však nie je z tohto pohľadu najúspešnejším členským štátom, lepšie je na tom Estónsko s 355 eurami na jedného obyvateľa, ako v minulosti tvrdil aj premiér Fico, či minister Lajčák. Pravdou je, že Slovensko skutočne z nového rozpočtu získalo v čistom o približne 10 % viac ako v predchádzajúcom. Nepodarilo sa nám potvrdiť, o koľko sa znížil rozpočet pre členské štáty. Celkový rozpočet EÚ sa však v novom období znížil o zhruba 3,5 %, ako informovala tlačová agentúra TASR a Euractiv.cz . Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci z dôvodu nepresného uvedenia Slovenska ako najúspešnejšej krajiny. Vyjadrenie podpredsedu EK Maroša Šefčoviča hovorí o 344 eurách na obyvateľa za rok a o druhej pozícii Slovenska z pohľadu objemu peňazí na odstraňovanie regionálnych rozdielov na hlavu po Estónsku. Sumu zverejnili aj Hospodárske noviny vo svojom online prepise, spol s uvedením druhe pozície po Estónsku , ktoré dostalo 355 eur na obyvateľa. Aj premiér Robert Fico komentoval po dohode o rozpočte postavenie Slovensko ako v poradí druhé za Estónskom. Do rozpočtu EÚ v najbližších rokoch Slovensko prispeje sumou približne 7 miliárd eur, no v tom istom období, ako informovala okrem Hospodárskych novín aj tlačové agentúra Slovenskej republiky TASR v článku webového portálu aktuálne.sk, dosiahnu naše príjmy až sumu pohybujúcu sa na úrovni 20 miliárd eur. V čistom teda Slovenska získa zo súčasného rozpočtu cca 13,1 miliárd Eur. Podľa predchádzajúceho rozpočtu to pri tom bolo 11,896 milárd Eur. Jedná sa teda o nárasta o približne 1,204 miliárd Eur, čo predstavuje takmer 10 % zvýšenia oproti predchádzajúcemu rozpočtu. Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

februára
rozpočet
TASR
Euractiv.cz
online
Estónsku
komentoval
Hospodárskych novín
TASR
bolo


A nikto z pravice nespochybnil (znižovanie DPH na 10% pri liekoch a pri knihách), aj keď môžeme sa baviť.

Konkrétne výroky o spochybňovaní alebo odmietaní zníženia DPH na 10% pri liekoch a knihách sa nám nepodarilo nájsť, ale v oboch prípadoch pri schvalovaní novely zákona o dani z pridanej hodnoty boli medzi hlasujúcimi proti výhradne predstavitelia opozičných strán (SDKÚ-DS, KDH). Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V januári 2007 klesla DPH na lieky na 10 % a o rok aj pre knihy 6. decembra 2006 bola v NR SR schválená novela zákona o DPH, ktorá znížila sadzbu dane z pridanej hodnoty (DPH) na lieky a niektoré ďalšie zdravotnícke tovary znížila z 19% na 10%. Presný zoznam bol uvedený v prílohe č. 7 novely zákona o DPH. Z prítomných 141 hlasujúcich sa vyjadrilo 80 za, 39 proti, 22 sa zdržalo hlasovania. 28. novembra 2007 bola schválená novela zákona o dani z pridanej hodnoty, ktorá znížila DPH na knihy na úroveň 10%. Z prítomných 140 hlasujúcich sa vyjadrilo 78 poslancov za, 50 proti, 12 sa zdržalo hlasovania.

klesla schválená schválená


Len 57 % občanov EÚ považuje to čo u nás  3/4  občanov za prínos.

Tento výrok súvisí s už vyššie spomínaným prieskumom Eurobarometer (str. 4). Voľný pohyb osôb, tovarov a služieb v rámci vnútorného trhu naozaj považujú 3/4 slovenských občanov za najväčší prínos EÚ, v ostatných členských krajinách túto odpoveď označilo 56% opýtaných. Oravcov výrok napriek drobnej odchýlke hodnotíme ako pravdivý.

prieskumom


Zastavíme prudké zadlžovanie, ktorým Slovensko trpí od roku 2009, i napriek výraznému zníženiu deficitu v roku 2011.

Eurostatu
2011
Eurostatu
2011 (3Q)


...Prezident by sa mal zastať… lekárky v Nitre, ktorá bola trestaná za to, že poukázala aké sú zlyhávania v zdravotníctve…

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( prezidentská debata TA3 , 9. marca 2014). Vtedy Kiska hovoril o problémoch nie trestaní lekárky. Je pravdou, že lekárka bola sankcionovaná a teda trestaná. Lekárka Zuzana Pechočiaková z Fakultnej nemocnice v Nitre bola v čase po tom, čo poukázala na niektoré problémy preradená, mala odobrané osobné príplatky a niektoré ďalšie okolnosti, ktoré sa dajú klasifikovať ako "problémy alebo tresty". Ministerstvo zdravotníctva tvrdí, že sa nejednalo o žiadny osobný zásah a k týmto zmenám došlo z objektívnych príčin. Po tom, čo bol tento prípade medializovaný však lekárka bola vrátaná späť na oddelenie. Výrok na základe týchto skutočností hodnotíme ako pravdivý. Od augusta 2013, kedy piati lekári Fakultnej nemocnice v Nitre poslali list, situáciu prešetruje Ministerstvo zdravotníctva. Lekári, medzi ktorými je aj Zuzana Pechočiaková, poukázali v liste na bielenie údajov v karte pacienta, na svojvoľné zníženie pracovných hodín ambulancie a zákaz endoskopického vyšetrenia detí a iné. Za bielenie údajov bola zodpovedná prednostka detskej kliniky, ktorá bola za svoje činy odvolaná . Lekárka Zuzana Pechočiaková , ktorá na bielenie údajov poukázala, bola preradená do príjmovej ambulancie a až do decembra 2013 mala zákaz práce na lôžkovom oddelení, bola vysťahovaná z lekárskej izby, mala znížené úradné hodiny a odobratie osobných príplatkov. Podľa vyšetrovania Ministerstva zdravotníctva však k šikane doktorky nedošlo. Odôvodnenia MZ na preradenie doktorky sú vysvetľované tak, že na príjmovom oddelení musí slúžiť erudovaný lekár. V prípade príplatkov MZ uviedlo "Osobné príplatky boli odobraté všetkým lekárom, ktorí nechcú slúžiť ústavné pohotovostné služby. Ak sa pani doktorka a rovnako aj jej kolegovia rozhodnú opäť zapisovať do služieb, bude im príplatok vrátený." Skrátenie pracovného času malo byť v dôsledku rastu efektívnosti ordinácie. Pracovné zaradenie spolu s ospravedlnením ministerky zdravotníctva, riaditeľom nemocnice a vedením kliniky malo byť prinavrátené v decembri 2013. Ako uviedla sama doktorka, "Na oddelenie ma vrátili minulý týždeň 9. decembra, až keď zo strany médií prišiel dotaz, či som už späť." Doktorke boli udelené viaceré ceny ako Cena Dávida alebo Rád Ďurka Langsfelda . Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

prezidentská debata TA3
poukázali
odvolaná
Zuzana Pechočiaková
vyšetrovania
Odôvodnenia
príplatkov
prinavrátené
uviedla
Cena Dávida
Rád Ďurka Langsfelda


Jediné správne konanie, aj to neviem, ako dopadlo, bolo voči vtedy tzv. trucpodniku SMK, ktorá začala viesť svoju billboardovú kampaň naschvál.

Konanie voči billboardom, ktoré boli uverejnené stranou SMK nebolo jediné, pokutu 1500 eur dostal napríklad Týždenník My - Nitrianske noviny za uverejnenie inzerátu budapeštianskej pôžičkovej firmy v maďarskom jazyku.

Druhá časť výroku je pravdivá. SMK sa naozaj cez predsedu Republikovej rady SMK Ivána Farkasa vyjadrila , že rozmiestňovanie predvolebných billboardov SMK z roku 2010 na niektorých územiach Slovenska iba v maďarčine poňala strana ako protest proti jazykovému zákonu. Vtedajší minister kultúry Marek Maďarič sa k billboardom SMK s politickou reklamou len v maďarčine vyjadril, že ich bude posudzovať v zmysle spomínaného zákona o štátnom jazyku.

napríklad vyjadrila


Európskej komisii zodpovedám za spoluprácu s národnými parlamentami a Národná rada Slovenskej republiky ako jediný európsky parlament tam nemá svojho zástupcu pri Európskom parlamente. To znamená, že napríklad v krajinách, kde sú dvojkomorové parlamenty, vrátane Veľkej Británie, kde máte, kde máte Snemovňu lordov a kde máte House of Commons, tak každá z týchto snemovní tam má svojho zástupca. To isté keď sa pozrieme do Českej republiky.

Maroš Šefčovič má pravdu v tom, že NR SR nemá svojho zástupcu pri Európskom parlamente, ako aj v existencii viacerých takýchto zástupcov za jeden štát v prípade, že príslušný zákonodarný zbor je dvojkomorový. Nie je však pravda, že vlastný zástupca chýba Slovensku ako jedinej členskej krajine EÚ -nemá ho totiž ani Holandsko. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Zoznam zástupkýň a zástupcov národných parlamentov pri Európskom parlamente je dostupný na webstránke venovanej vzťahom medzi týmito inštitúciami. Ak sa pozrieme na jednotlivé členské štáty v mennom zozname (možnosť see full list ), vidíme, že takmer všetky skutočne svojho zástupcu majú, no Slovensko nie. Zároveň je pravdou, že krajiny s dvojkomorovými parlamentmi obvykle majú viac zástupcov, napr. ČR má dve zástupkyne, podobne ako Francúzsko (dvaja zástupcovia) alebo VB (jedna zástupkyňa a jeden zástupca). Niektoré štáty (napr. Belgicko, Taliansko, Nemecko) disponujú až troj- alebo štvorčlennými delegátmi. Okrem SR však vlastný reprezentant chýba ďalšej krajine - Holandsku (ktoré má pritom dvojkomorový parlament).

webstránke pozrieme


Môžem napríklad povedať, 4-krát som dával osobne aj s mojimi kolegami z KDH zákon na ochranu subdodávateľov.

Zákon na ochranu subdodávateľov bol počas šiesteho volebného obdobia navrhovaný spolu päťkrát, z toho sa o ňom štyrikrát hlasovalo na zasadnutí NRSR. Tieto návrhy boli vždy predkladané výlučne poslancami poslaneckého klubu KDH, pričom J. Hudecký a J. Figeľ figurovali ako jedni z predkladateľov vo všetkých priatich prípadoch. Na základe zistených informácií je možné považovať výrok J. Hudackého za pravdivý, keďže hoci bol návrh predložený päťkrát, v jednom prípade bol stiahnutý navrhovateľmi ešte pred prvým čítaním a následne s drobnými úpravami opäť predložený.

štyrikrát

NRSR


Napríklad aj teraz som dal pokyn na zrušenie dvoch výberových konaní, ktoré práve bežali, lebo tam bol znovu prihlásený jeden a jeden.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, pretože okrem samotného tvrdenia Ľubomíra Jahnátka neexistuje žiaden iný zdroj potvrdzujúci, že zrušil uvádzané dve výberové konania, v ktorých bol prihlásený len jeden uchádzač.


Veď nakoniec ten svoj odvodový bonus nejdú robiť  (SaS pozn.)a idú robiť len nejakú fiskálnu estetiku vrámci super hrubej mzdy a budú chcieť dosiahnúť rozpočtovú neutralitu.

V júni 2010 otvorene odmietol odvodový bonus Béla Bugár. Odmietol ho ako nereálny aj bývalý minister práce z SDKÚ Ľudovít Kaník. Nepáči sa ani KDH. Sulík pripustil, že jeho strana nemusí splniť všetky predvolebné sľuby. SaS ešte podľa informácií HN z júna 2010 ustúpila tlaku troch partnerských strán a vzdala sa svojho odvodového bonusu.

odmietol HN a ktuality.sk zaviesť


Reforma ESO od roku 2012 doposiaľ usporila 696 mil. eur. Bolo otvorených 34 klientskych centier, zvyšné budú otvorené do konca tohto roka.

Vtedajší riaditeľ kontrolingu sekcie ekonomiky na Ministerstve vnútra Peter Lempeľ vyčíslil celkové úspory reformy ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená verejná správa) na 696 mil. eur. Nie je ale k dispozícii žiadna iný analýza usporených financií v súvislosti s reformou ESO, ktorá by pomohla overiť čísla Ministerstva vnútra. Počet otvorených klientských centier však nie je správny. Podľa aktuálnych informácií bolo doteraz otvorených len 26 klientských centier a ďalších osem je v testovacom režime. Uvádzanú úsporu reformy ESO nie je možné overiť, ale pretože počet otvorených klientských centrier nie je správny, výrok považujeme za nepravdivý. Nikde v analýze reformy ESO sa nepíše o ušetrených financiách. Vláda dokonca určitý čas ani nechcela analýzu zverejniť . Posledné klientské centrum bolo otvorené 10. Apríla v Žarnovici . Jednalo sa o 26. klientské centrum. Ministerstvo vnútra informuje o novo-otvorených centrách na svojej stránke . Centrum v Ilave bolo 24 . a ďalšie otvorené boli centrá v Hlohovci a v Žarnovici. čo nekorešponduje s počtom 34. Podľa pôvodných plánov sa majú klientské centrá sprevádzkovať v rokoch 2014 a 2015. Či sa to vláde podarí nevieme teraz určiť. Ministerstvo vnútra informovalo o priebehu reformy: " Riaditeľ kontrolingu sekcie ekonomiky Peter Lempeľ sa venoval oblasti konsolidácii štátneho majetku (primárne nehnuteľností), spoločnému obstarávaniu a systému kalkulácie úspor, dosiahnutie ktorých bolo jedným z hlavných cieľov reformy. Celkové úspory v dôsledku opatrení reformy ESO v rokoch 20133- 2015 dosiahnu úroveň min. 696 mil. EUR." Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

analýze zverejniť Žarnovici stránke 24 centrá rokoch informovalo


Keď ste hovorili o raste, ten rast na konci po kríze bol dosahovaný za neuveriteľné zadlžovanie. Za rýchlejšie zadĺžovanie Slovenska, než bolo tempo zadĺžovania Grécka alebo Talianska.

Podľa údajov Eurostatu sa zadlženie Slovenska medzi rokmi 2006 a 2010 zvyšilo z 30,5% na 41,0%. Zadlženie Talianska sa v rovnakom období zvýšilo zo 106,1% na 118,4, zadlženie Grécka sa zvýšilo zo zhodne 106,1% na 144,9% HDP:

údajov


Pán Tomáš raz strašil pánom Lipšicom, potom na druhý deň strašil sudcom Najvyššieho súdu Klimentom, ktorý je členom Súdnej rady, 1 deň to bol lex Lipšic, na druhý deň to bolo Lexa Kliment.

Opozičný poslanec Erik Tomáš hovoril o rôznych menách, ktoré podľa neho majú byť v hre o funkciu šéfa generálnej prokuratúry. Tvrdenie Gábora Grendela hodnotíme ako ešte pravdivé. Začiatkom mája 2020 označil Richard Sulík (SaS) Daniela Lipšica za jedno z kvalitných mien, ktoré by mohli byť v debate o funkciu generálneho prokurátora. Koalícia totiž uvažuje o tom, že po novom by prokuratúre mohli šéfovať aj neprokurátori. Lipšic v reakcii na to uviedol , že nateraz nevidí dôvod rozmýšľať o kandidatúre a nerozmýšľa o zákulisných ťahoch. Opozičný poslanec Erik Tomáš (vtedy Smer, dnes Hlas) tento návrh kritizoval . 19. mája 2020 uverejnil na svojom facebooku status s nadpisom „Lex Lipšic”. Podľa neho koalícia šije novelu zákona o voľbe generálneho prokurátora na mieru Danielovi Lipšicovi. V diskusnej relácii V politike sa 7. júna vyjadril, že má „informácie zvnútra koalície, že sa už uvažuje o novom mene, nie o pánovi Lipšicovi, ale pánovi sudcovi Klimentovi.” JUDr. Juraj Kliment je trestným sudcom Najvyššieho súdu , a tiež členom Súdnej rady .

označil
uvažuje
uviedol
kritizoval
status
V politike
Najvyššieho súdu
Súdnej rady


Smer má ministra zdravotníctva, ministra financií s dvojročnou prestávkou už 12 rokov.

Nominanti strany Smer šéfovali rezortu zdravotníctva v rokoch 2006-2010 , 2012-2016 a od roku 2016 dodnes. Spolu teda 12-ty rok. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.


Štatistický úrad ukazuje, že ŽSK má najmenej druhých a tretích ciest.

Nie je pravdou, že ŽSK má najmenej ciest 2. a 3. triedy. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V tabuľke uvádzame dĺžku ciest 2. a 3. triedy (údaje za rok 2011). Najmenej ciest 2. a 3. triedy má BSK. Samosprávny kraj Počet km ciest II. triedy Samosprávny kraj Počet km ciest III. triedy Bratislavský 210,53 Bratislavský 353,04 Žilinský 328,01 Trnavský 1061,24 Trenčiansky 349,37 Žilinský 1118,24 Nitriansky 500,24 Trenčiansky 1141,19 Prešovský 523,57 Košický 1420,27 Trnavský 531,11 Nitriansky 1540,52 Košický 586,51 Banskobystrický 1854,05 Banskobystrický 609,70 Prešovský 1922,86 Zdroj: Ročenka dopravy, pôšt a telekomunikácii 2012 s. 41-42 Rovnaké údaje uvádza aj Prehľad údajov o cestných komunikáciách z júna 2013 - stav k 1. januáru 2013 (.pdf, s. 11) Dátum zverejnenia analýzy: 02.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Prehľad údajov o cestných komunikáciách


V roku 2005 sme spustili systém profesionálnych a náhradných rodín, ktorý sa osvedčil.

Zákon o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov je skutočne z 25. mája 2005 a do platnosti vstúpil v septembri 2005. Zákon 305/2005 Z.z. hovorí, že profesionálna rodina má prednosť pred inými formami ústavnej starostlivosti (výchovy) a ide o formu krátkodobej starostlivosti. O profesionálnych rodinách sa konkrétne píše vo štvrtej časti zákona v § 62 a to nasledovne: (3) V krízovom stredisku sa môže predbežné opatrenie vykonávať v profesionálnej rodine. Profesionálna rodina poskytuje starostlivosť dieťaťu vo svojom vlastnom prirodzenom rodinnom prostredí. Zamestnanci krízového strediska, ktorí zabezpečujú starostlivosť o dieťa v profesionálnej rodine, musia splniť podmienky podľa § 53 ods. 7 a 8. Manžel zamestnanca krízového strediska, ktorý zabezpečuje starostlivosť o dieťa vo svojom vlastnom prirodzenom rodinnom prostredí, musí spĺňať podmienku podľa § 39 ods. 4. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

rodina zákona


máme najviac nadčasov, alebo jeden z najviac nadčasov v Európe.

Výrok premiéra Fica hodnotíme ako neoveriteľný, pretože sa nám nepodarilo nájsť aktuálne údaje o množstve nadčasov v Európe. Najnovšie štatistiky nadčasov, ktoré uvádza Eurostat , sú z roku 2008. Podľa týchto údajov pracuje priemerný zamestnaný Slovák 41,5 hodín týždenne , teda na jedného pracujúceho vychádza v priemere 1,5 hodiny nadčasov. Pre porovnanie, v roku 1998 toto číslo dosahovalo 42,6 hodín týždenne.

Eurostat


Francúzi môžu povedať, že 75 % žien vo Francúzsku ide zo sociálnych a ekonomických dôvodov, a preto tomu prispôsobujú legislatívu, aby im pomohli.

Ženy, ktoré sa vo Francúzsku rozhodnú pre umelé prerušenie tehotenstva, neuvádzajú pred zákrokom dôvod ich rozhodnutia. Keďže však nevieme spoľahlivo vylúčiť, že štát má tieto údaje z iných zdrojov - napríklad rozsiahlych prieskumov - hodnotíme tvrdenie Anny Záborskej ako neoveriteľné. Zákon, ktorým boli v roku 1975 vo Francúzsku zlegalizované interrupcie, predpokladá zber socioekonomických údajov. Spolu so správou o demografickej situácii v krajine majú byť raz ročne predložené parlamentu. Údaje zbierajú lekári, ktorí zákrok vykonávajú. Ide o údaje o veku, štádiu tehotenstva, type interrupcie, počte predchádzajúcich interrupcií a dátume poslednej interrupcie. Na dôvod interrupcie sa lekári v tlačive , ktoré žena pred potratom vypĺňa, nepýtajú. Podľa štatistík francúzskeho Národného demografického inštitútu bolo v roku 2015 zamestnaných 52,6 % žien, ktoré podstúpili interrupciu. 12 % žien bolo nezamestnaných, 15 % bolo študentiek, 13 % boli ženy v domácnosti. Ďalším zo zdrojov údajov k interrupciám sú vo Francúzsku prieskumy robené na veľkej vzorke žien. V roku 2007 tak prieskum u 13-tisíc žien, ktoré sa rozhodli pre potrat, zisťoval podrobnosti o ich životnej situácii. Demagóg.SK sa však nepodarilo dohľadať, či tento prieskum zachytil aj dôvody tohto rozhodnutia. Anna Záborská ani po dvoch týždňoch nereagovala na žiadosť o zaslanie zdrojov, z ktorých vo svojom tvrdení vychádzala. Jej poslanecký asistent ju ospravedlnil pre nedostatok času. Zdroje sľúbili poslať dodatočne. V čase publikovanie relácie - t.j. k 25. júnu - nám poskytnuté neboli.

predpokladá údaje tlačive štatistík


...keď ste nastupovali, vy ste boli vtedy, ak sa dobre pamätám, štátnym tajomníkom ministra financií, ktorým bol vtedy Ján Počiatek, tak vtedy medzera vo výbere DPH bola 16%. Vy ste posunuli počas vlády tej slávnej trojice Fico, Mečiar, Slota, ste posunuli túto medzeru na úroveň 36% v roku 2010.

J. Kollár nehovorí pravdu, pretože medzera vo výbere DPH nebola nikdy na úrovni 16%. Počas vlády R. Fica stúpla medzera vo výbere DPH na úroveň až takmer 36%. V roku nástupu 1. vlády R. Fica v roku 2006 bola medzera výberu DPH až 27,5%. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Zdroj: komentár IFP z februára 2013 Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

IFP


Rok predtým lekár vám oznámi, že čo sa tam chystá a nekonáte

Je pravdou, že chirurg MUDr. Alan Suchánek, člen správnej rady Piešťanskej nemocnice, posielal listy vtedajšej ministerke zdravotníctva Zuzane Zvolenskej, podľa jeho vyjadrení už v roku 2012. Bugár však hovorí "vám oznámil", ktoré berieme ako vám vláde. V tomto kontexte výrok hodnotíme ako pravdivý.

TV Markíza
.týždeň


A vy ste mali hospodársku konjunktúru. Mali ste hospodársky rast.

Počas obidvoch vlád M. Dzurindu HDP Slovenska rástlo, čo je možné označiť za ekonomickú konjuktúru.


Valorizácia platov štátnej verejnej správy bola nulová od roku 2010.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 16. septembra 2013) Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože k 1. januáru 2010 skutočne prišlo k poslednej valorizácii platov zamestnancov štátnej správy o 1 % a odvtedy sa platy zmrazili. Zmrazovanie platov bolo zapracované vo Východisku rozpočtu verejnej správy na roky 2012 až 2014 už v júni 2010. NR SR však schválila zmrazenie platov definitívne až 21. decembra 2011, keď prelomili prezidentovo veto. Schválený zákon znamená, že platy poslancov, členov vlády, prezidenta, predsedu a podpredsedu Najvyššieho kontrolného úradu, generálneho prokurátora, ombudsmana, vedúcich ústredných orgánov štátnej správy a štátnych zamestnancom vo verejnej funkcii zostanú zmrazené aj v roku 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 júni schválila


Oni (Turecko, pozn.) majú výdavky s migrantmi na úrovni 7,5 miliardy doteraz.

Podľa agentúry Reuters minulo Turecko na výdavky spojené s 2,2 miliónmi sýrskych utečencov dokopy 7,6 miliardy dolárov, čo je v prepočte 6,72 miliardy eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podpredseda tureckej vlády Numan Kurtulmuş v septembri uviedol, že Turecko vynaložilo 7,6 miliardy dolárov na starostlivosť o približne 2,2 milióna sýrskych utečencov. Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan v októbri vyhlásil, že krajina za štyri roky minula viac ako 7,8 miliardy dolárov na zabezpečenie potrebnej starostlivosti a infraštruktúry pre 2,5 milióna utečencov zo Sýrie a Iraku.

Reuters vynaložilo prezident


My sme mali v roku 2006 s podporou Smer-u zvolených 760 primátorov a starostov. Teraz, vo včerajších voľbách je to 960 s podporou Smer-u

Naše prepočty ukázali v roku 2006 – 887 primátorov a starostov zvolených za stranu SMER alebo za koalíciu, v ktorej bola prítomná. Za použitia rovnakej metódy sme vyrátali v roku 2010 – 930 primátorov a starostov. Fico tak významným spôsobom znížil volebný zisk s pred štyroch rokov, čím vytvoril dojem masívneho vzrastu podpory.


Nestavia sa nič. Stavajú sa len tie diaľnice, ktoré sme začali my. Len tie sa stavajú.

R. Fico si sám odporuje vo vete. Na jednej strane tvrdí, že sa nič nestavia, na druhej potvrdzuje, že sa pokračuje v rozostavaných projektoch. Navyše 27. augusta 2010 začala výstavba rýchlostnej cesty R4 Košice-Milhosť, ktorá po technickej stránke nie je diaľnicou, ale plní identický účel.

začala


Ja som rozhodnutím v záujme ľudí zachránil miliardy eur na diaľnici pri zrušení PPP kšeftov.

Je pravdou, že počas svojej funkcie ako minister dopravy (2010 - 2012) Ján Figeľ zrušil 2 PPP projekty. Ku konkrétnej sume, ktorú týmto spôsobom štátu ušetril, sa vyjadruje najčastejšie on sám či strana KDH. O ušetrení však písali denník SME v roku 2010 alebo aktuálnejšie Denník N v októbri 2015, keď informoval, že len na diaľniciach štát ušetril vďaka Figeľovi kvôli zrušeným trom PPP balíkom dve miliardy eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Asociácia pre podporu projektov definuje PPP ( Public Private Partnership ) ako " formu spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom financovania výstavby, rekonštrukcie, prevádzky a údržby infraštruktúry a poskytovania verejných služieb pomocou tejto infraštruktúry. Zároveň však musia byť splnené nasledovné podmienky, aby sa projekt mohol považovať za PPP: - súkromný partner zabezpečuje výstavbu/rekonštrukciu a prevádzku diela a ako protihodnotu poskytuje služby spojené s dielom za platby buď od používateľov (napr. mýto, vstupenky) alebo od verejného partnera (tzv. platby za dostupnosť, - verejný a súkromný partner si rozdelia riziká výstavby a prevádzky projektu podľa toho, ktorý z nich vie to-ktoré riziko lepšie znášať (môže ísť napr. o stavebné riziko alebo riziko dopytu, -musí ísť o dlhodobé vzťahy, typicky aj 20 až 40 rokov (v SR legislatíva obmedzuje dĺžku tzv. koncesie na 30 rokov); " V rámci PPP financovania však neprebieha výber zabezpečovateľa a prevádzkovateľa výstavby prostredníctvom verejnej súťaže. Už vo februári 2012 sa Figeľ ku zrušeniu PPP projektov vyjadril, že " po vysúťažení stavieb zostávajúcich úsekov na severnej diaľnici sa úspory štátu zvýšia na približne 2 mld. eur. " Neskôr v auguste toho istého roku mala byť ušetrená suma už 5-krát vyššia. Podľa slov zástupcov KDH, " b ývalý minister dopravy Ján Figeľ svojou odvahou a rozhodnutím nepokračovať vo výstavbe diaľnice D1 cez dva už podpísané PPP projekty (...) ušetril občanom SR takmer 10 mld. eur tým, že prešiel na klasickú metódu výstavby s využitím eurofondov. " Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

SME
Denník N
balíkom
PPP
zrušeniu
ušetrená


(...) ja som na kandidátnej listine ako jediná politická strana, dal iba členov Slovenskej národnej strany.

Keďže informácie o straníckej príslušnosti všetkých kandidátok a kandidátov na poslancov na kandidátnych listinách nemáme k dispozícii, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

TASR OĽaNO


Ja som to robil aj v rámci Žilinského samosprávneho kraja, kde sme postavili 4 nemocnice vo vlastníctve Žilinského samosprávneho kraja do takej pozície, že dnes sú schopné konkurovať ostatným a sú v plusovom hodnotení.

Výrok Juraja Blanára hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa rôznych rebríčkov nemocníc nie je možné konštatovať, že sa počas jeho pôsobenia v Žilinskom samosprávnom kraji hodnotenie nemocníc zlepšilo. Nie všetky nemocnice hospodárili na konci Blanárovho obdobia s pozitívnym hospodárskym výsledkom.

Juraj Blanár bol predsedom Žilinského samosprávneho kraja od roku 2005 do roku 2017. Za jeho úradovania sa stav nemocníc v kraji stal jednou z dôležitých tém. Žilinský samosprávny kraj je zriaďovateľom štyroch nemocníc – Kysuckej nemocnice s poliklinikou Čadca, Hornooravskej nemocnica s poliklinikou Trstená, Dolnooravskej nemocnice s poliklinikou Dolný Kubín a Liptovskej nemocnice s poliklinikou Liptovský Mikuláš.

Jedným z mála porovnaní nemocničných zariadení, ktoré vychádza pravidelne už vyše 10 rokov, je hodnotenie nemocníc podľa pacientov od súkromnej zdravotnej poisťovne Dôvera. Tá pravidelne zostavuje rebríček najlepšie hodnotených nemocníc.

V roku 2011 dosiahli tri nemocnice v správe žilinského samosprávneho kraja v tomto rebríčku iba priemerné hodnotenie . Posledná - Kysucká nemocnica, ktorá sa umiestnila na 30. mieste, získala dokonca hodnotenie „najhoršia“. Ku koncu úradovacieho obdobia Juraja Blanára sa situácia nemocníc v tomto rebríčku o niečo zlepšila. Ani jedna z nich už nedosahovala hodnotenie “najhoršia” a nemocnica v Dolnom Kubíne sa dokonca umiestnila na 7. mieste s hodnotením “najlepšia”. Kysucká Nemocnica si svoju pozíciu v rebríčku udržala, ale zvyšné dve nemocnice sa v ňom prepadli nižšie o niekoľko priečok.

Ďalším pravidelne zostavovaním rebríčkom je hodnotenie Nemocnica roka od inštitútu INEKO. Inštitút hodnotí nemocnice podľa vybraných ukazovateľov spokojnosti pacientov, kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti, hospodárenia a transparentnosti. Výsledné celkové hodnotenie nemocnice bolo kalkulované ako vážený priemer bodov dosiahnutých za všestranné ukazovatele.

Zo štyroch nemocníc vo vlastníctve Žilinského samosprávneho kraja boli v tomto rebríčku hodnotené len tri. Hornooravská nemocnica sa nachádzala v kategórii nehodnotených.

Veľmi dobre sa v rebríčku v roku 2017 umiestnila Dolnooravská nemocnica, ktorá v kategórii malých až stredne veľkých nemocníc obsadila piate miesto spomedzi 30. hodnotených nemocníc. O niečo horšie sa umiestnila Kysucká nemocnica, ktorá obsadila 13. miesto a hneď za ňou s rovnakým celkovým skóre sa umiestnila Liptovská nemocnica. Celkovo sa všetky nemocnice žilinského samosprávneho kraja umiestnili v prvej polke rebríčka.

Rebríček vyšiel prvý krát v roku 2015 . Pri porovnaní v celkového hodnotenia nemocníc v tomto rebríčku s posledným rokom úradovania Juraja Blanára je možné konštatovať, že Dolnooravská aj Liptovská nemocnica si v hodnotení pohoršili, zatiaľčo Kysucká nemocnica ako jediná z nemocníc žilinského kraja si v rebríčku výrazne polepšila.

Ku koncu úradovacieho obdobia Juraja Blanára dosiahli takmer všetky nemocnice v pôsobnosti Žilinského samosprávneho kraja s kladný hospodársky výsledkom. Tri nemocnice skončili v pluse - Kysucká nemocnica, Hornooravská nemocnica a Dolnooravská nemocnica. Záporný výsledok dosiahla len Liptovská nemocnica.

S funkčným obdobím Juraja Blanára sa tiež spája kauza CT-čiek. Žilinský kraj mal v roku 2011 kúpiť dva CT prístroje pre svoje nemocnice v Trstenej a Liptovskom Mikuláši predražené o viac ako 800-tisíc eur.

predsedom
štyroch nemocníc
hodnotenie nemocníc
hodnotenie
Nemocnica roka
2017
2015
dosiahli
predražené


Od samotného prvého vstupu do vládnutia v roku 2006, lepšie povedané od vstupu do parlamentu v roku 2002, nám neodišiel ani jeden jediný poslanec z klubu, čo na rozdiel od iných politických strán je unikátne. Všetky ostatné politické strany sa rozpadávajú, poslanci utekajú. My máme 83 poslancov.

Podobný výrok sme overovali viackrát (napríklad 11. januára 2015 V politike ) 9. mája 2014 V politike. Naďalej platí, že žiadny poslanec alebo poslankyňa zo strany SMER-SD sa nevzdal mandátu a neodišiel zo strany. Jedinou výnimkou na pravicovom spektre je strana Most-Híd. Avšak z klubu Most Híd odišiel Andrej Hrnčiar. Výrok Fica hodnotíme ako pravdivý. Je pravda, že poslanecký klub Smeru-SD sa vyznačuje nadštandardnou stabilitou. Na individuálnej úrovni existujú príklady odchodov radových členov alebo bývalých poslancov, čo však nemožno považovať za "delenie strany". Podobný výrok predsedu vlády sme overovali už februári 2014 a veľká časť jeho odôvodnenia platí aj dnes: "Prehľad počtu poslancov v jednotlivých poslaneckých kluboch za roky 1994 až 2012 nájdete TU . Z tohto prehľadu je možno vidieť, že z poslaneckého klubu strany SMER-SD počas jej pôsobenia v NR SR (2002 — 2014) neodišiel ani jeden poslanec. (...) Z poslaneckých klubov KDH , SDKÚ-DS , SAS , OĽaNO naozaj odišli viacerí poslanci. Rozpad poslaneckého klubu KDH nastal po odchode Daniela Lipšica a Jany Žitňanskej, ktorí založili stranu Nová väčšina, a tiež po odchode Radoslava Prochádzku. Zo strany SDKÚ-DS odišli v aktuálnom volebnom období Lucia Žitňanská, Miroslav Beblavý a Magdaléna Vášáryová. Zo strany SAS odišli Kollárovci a založili Liberálnu dohodu . Z hnutia OĽaNO odišiel Alojz Hlina." Od februára, kedy sme premiérov výrok označili za zavádzajúci, však odchod zaznamenal aj poslanecký klub strany Most-Híd; odišiel z neho Andrej Hrnčiar, ktorý sa stal členom strany Sieť (Hrnčiar zároveň odišiel z parlamentu, nahradila ho Edita Pfundtner). Celková bilancia kresiel pre Most-Híd sa však o jedno zvýšila, pretože sa k strane pridala Lucia Žitňanská. Ďalšie odchody zaznamenali aj viaceré opozičné strany: Z OĽaNO odišli Mária Ritomská a Mikuláš Huba , z SDKÚ-DS odišli Mikuláš Dzurinda a Ivan Mikloš. Z uvedených údajov je zrejmé, že súčasná realita interpretáciu R. Fica potvrdzuje. Je však nutné upozorniť, že na úrovni radových členov v minulosti odchody zaznamenané boli: spomenúť môžeme Jozefa Behýla čo Bohumila Hanzela , ktorý bol dokonca vo vedení strany v čase jej začiatkov a neskôr sa jeho meno objavilo v kauze údajných informácií o finančných operáciách v strane Smer-SD. Tieto odchody sa však neodohrali z poslaneckej pozície a keďže z nich nevznikli nové strany, nemožno ich považovať za príklad "delenia strany". Ostatné politické strany pôsobiace v parlamente stratili niektorých členov, s výnimkou strany Most-Híd, z ktorej neodišiel nikto. Dátum zverejnenia analýzy: 13.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
overovali
TU
KDH
SDKÚ-DS
SAS
OĽaNO
Liberálnu dohodu
odišiel
nahradila
pridala
Ritomská
Huba
SDKÚ-DS
Behýla
Hanzela
vedení
informácií


Tento sľub (nezvyšovať dane, pozn.) dala strana Sloboda a solidarita...

Strana Sloboda a solidarita navrhovala vo svojom volebnom programe nezvyšovať dane (8.bod programu), ale navrhovala tiež, aby sa dve sadzby DPH (sadzba 19% a sadzba na knihy a medicínske pomôcky 10%) zlúčili na úroveň 18% (9.bod programu)- šlo teda pri týchto položkách o zvyšovanie.

volebnom programe


Pán minister prišiel so zákonom do parlamentu, pán poslanec Osuský práve navrhol vypustenie tohto bodu zo zákona, poslanci Smeru to vypustenie tohto bodu zo zákona dokonca schválili a potom sa spamätali, že sa pomýlili a vznikol jeden naozaj cirkus v parlamente, kde to potom zase museli do zákona vracať.

Je pravdou, že opozičný poslanec Peter Osuský z SaS je predkladateľom pozmeňujúcich návrhov k novele zákona o hlásení prechodného pobytu a registrácii obyvateľov Slovenskej republiky. Okrem iného navrhoval aj vypustenie sporného bodu o povinnom hlásení pobytu v zahraničí presahujúcom 90 dní. Po schválení zákona dokonca kvôli tomuto bodu predložil výzvu na vetovanie zákona prezidentovi SR.

vetovanie
omylom
pozmeňujúci návrh
vrátili
schválili
nebol schválený


V EÚ sa už zaznievali hlasy, že V4 si robí nejakú inú, neštandardnú politiku.

Štáty V4 sú v poslednej dobe pomerne casto kritizované predstavitelmi EÚ aj samotných clenských štátov. Najväcšia kritika sa nad štátmi Vyšehradskej skupiny vznáša najmä v otázke migracnej krízi, po novom aj pri téme Brexit. Preto hodnotíme výrok Andrej Danka ako pravdivý.

V médiách zarezonovala najmä kritika luxemburského ministra zahranicných vecí Jeana Asselborna, ktorý v máji tohto roku, v rozhovore pre denník Aachener Zeitung povedal: “ Dostávam záchvaty, ked pocujem, ako nám krajiny Vyšehradu hovoria, že nemajú tradíciu prijímania utecencov. " Dodal, že ak jedna krajina odmietne v case krízy solidaritu a nepríjme utecencov, Európe hrozí kolaps. Negatívny postoj krajín V4 k migracnej otázke skritizoval aj predseda Európskeho parlamentu, Martin Schulz , ktorý tvrdí, že štáty nechali Nemecko napospas pristahovaleckej kríze. Informoval o tom Denník N aj Frankfurter Allgemeine . Ku kritike sa pridal aj rakúsky minister obrany Hans Peter Doskozil , ktorý krajinám vycítal najmä postoj nezlúcitelný s európskou myšlienkou solidarity.

Analytik Milan Nic zo Stredoeurópskeho inštitútu sa pre britský magazín The Economist vyjadril, že si pamätá, ked sa rakúski politici o Vyšehradskej štvorke vyjadrovali s rešpektom, no dnes je slovo Vyšehrad používané ako nadávka.

The Economist píše aj toto: “ Anti-migrant sentiment has unified the “Visegrad group” of Hungary, Poland, Slovakia and the Czech Republic—normally a disparate bunch who agree on some subjects (like opposing Europe’s climate policies) but are divided on others (like Russia). Rather than noisy opposition groups, it is governments in these countries who trumpet some of the most extreme views. And they are taking advantage of anti-migrant fervour to implement an illiberal agenda on other fronts, too .”

V auguste tohto roku sa ku kritikom V4 pridal aj denník Financial Times, ktorý oznacil Vyšehradskú štvorku za trápnu, informuje o tom CTK . Tieto krajiny, ktoré sú v EÚ cistými príjemcami (teda dostávajú viac penazí ako platia) podla neho využívajú clenstvo v EÚ.

Okrem nesúhlasu s povinnými kvótami na prerozdelenie migrantov sa V4 prezentuje aj ostrými vyjadreniami v otázke Brexitu. Premiér Robert Fico pre tlacovú agentúru Reuters povedal, že krajiny V4 sú pripravené vetovat akúkolvek dohodu o Brexite, ktorá by obmedzila právo obcanov z Európskej únie pracovat v Británii. Premiér dodal, že krajiny budú v tejto otázke nekompromisné. Ficove vyjdrenie komentoval pre stanicu BBC hovorca britského parlamentu so slovami: “ We are not going to provide a running commentary on these negotiations (...) That approach won't help us get the best deal for Britain. "

TASR uviedla, že krajiny V4 sa chystajú predložit spolocný text s návrhmi na riešenie problémov EÚ, vyjadril sa tak madarský premiér Viktor Orbán.

Aachener Zeitung

Martin Schulz

Denník N

Frankfurter Allgemeine

Hans Peter Doskozil

The Economist

CTK

Reuters

TASR


Plán B je možný cez samotnú racionalizáciu, záväzok ešte z minulého vládneho obdobia na redukciu lôžok, kde bol plán 6 000. Tento minister zdravotníctva robil redukciu 4 000 lôžok.

Za minulej vlády (2006-2010) bolo v pláne rušiť vyše 6-tisíc lôžok.

rušiť zrušiť aktualne.sk vyjadril


Niektorí hlasovali proti (znižovanie DPH na 10% pri liekoch a knihách), napríklad váš šéf pri knihách.

V januári 2007 klesla DPH na lieky na 10 % a o rok aj pre knihy. Z výsledkov hlasovania 28. novembra 2007 o novele zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov je vidno, že Béla Bugár a ďalší opoziční poslanci hlasovali proti zníženiu DPH na knihy na 10%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. O znížení sadzby DPH na 10% sa hlasovalo dvakrát, najprv na lieky a zdravotné pomôcky 6. decembra 2006 a o rok neskôr aj na knihy 28. novembra 2007. Pri hlasovaní o znížení DPH na lieky a zdravotné pomôcky hlasovalo za 80 poslancov, 39 bolo proti, 22 sa zdržalo hlasovania a 9 bolo neprítomných. Béla Bugár a klub SMK sa zdržali, zvyšné opozičné strany hlasovali proti. 28. novembra 2007 pri hlasovaní o znížení DPH na knihy hlasovalo za 78 poslancov, 50 bolo proti, 12 sa zdržalo a 10 bolo neprítomných. Béla Bugár a celý klub SMK hlasoval proti a zvyšní poslanci opozičných strán tiež hlasovali proti alebo sa zdržali.

klesla hlasovania lieky decembra knihy novembra knihy


...dokonca medzi takzvanými národnými odporúčaniami máme riešenie rómskej otázky danú práve z Európskej únie, lebo aj oni vidia, že tú situáciu máme vlastne na Slovensku najhoršiu spomedzi ostatných krajín.

Medzi národnými odporúčaniami z Európskej únie je spomenutá aj rómska problematika. EÚ nám odporúča zaoberať sa s rómskou problematikou z hľadiska zdravia, vzdelania a sociálnej inklúzie. V prieskume EÚ sa uvádza, najvyšší podiel Rómov na celkovej populácii na Slovensku, nerovnosť príležitostí, segregáciu a nevyhnutnosť odbornej pomoci v komunitách. Analýza však neoznačuje situáciu na Slovensku ako najhoršiu situáciu spomedzi ostatných krajín ako tvrdí R. Kaliňák.

Odporúčania pre Slovensko (.pdf):

"6. Take active measures to improve access to and quality of schooling and pre-school education of vulnerable groups, including Roma. Ensure labour market reintegration of adults through activation measures and targeted employment services, second-chance education and short-cycle vocational training." (s.13)

"(15) Marginalised communities, including the Roma, are largely excluded from the labour market and the mainstream education system , representing a significant underutilised labour potential in the Slovak economy. In order to tackle this problem, Slovakia should step up efforts to improve educational outcomes of marginalised groups and reinforce its reintegration policies for adults." (s.8)

Podľa štúdie Health and the Roma community, analysis of the situation in Europe z roku 2009, pozorujúcej krajiny, v ktorých sa rómske komunity vyskytujú, situácia na Slovensku nie je označená ako najhoršia spomedzi ostatných krajín. Štúdia upozorňuje na najvyšší podiel Rómov na celkovej populácii na Slovensku, nerovnosť príležitostí, segregáciu a nevyhnutnosť odbornej pomoci v komunitách. Analýza taktiež uvádza nízku nezamestnanosť, spôsobenú slabým vzdelaním. Na druhej strane ale napríklad Česká republika má podstatne vyššiu nezamestnanosť Rómov ako Slovensko.

Health and the Roma community, analysis of the situation in Europe (. pdf ):

" ...In terms of demography, Slovakia ranks among countries with the highest proportion of Roma population..." (s. 153)

"...The major cause of unemployment is the extremely low level of education of the Roma minority. Under the current educational system as many as 12.4 % of Roma children fail in schools.... " (str. 153)

" ...The survey shows that the Roma population is not on a par with the majority society. The most critical areas of inequality are education, housing, employment, and health..." (s. 161)

" ...Due to a number of factors (segregation, discrimination, forced relocation and poverty), a segment of the Roma population lives in rural areas and on the outskirts of towns with poor infrastructure..." (s. 161)

" ...People from these areas need greater support and assistance in order to improve their health." (s. 161)

...We would draw attention to the unemployment rate in the Czech Republic (41%), Slovakia and Greece (approximately 33%)... (s. 69)

Odporúčania pre Slovensko
pdf


Problém na Cypre je, zase to zdôrazňujem, že vlastníci alebo kapitál vlastníkov predstavuje iba približne 3-4% celkových aktív alebo teda pasív týchto bánk. 91% predstavujú vklady.

Výročná správa Cyperskej ľudovej banky (Laiki) z roku 2012 uvádza výšku svojich pasív v hodnote 29 409 191 000 eur. Kapitál vlastníkov predstavoval 840 681 000 eur, čo percentuálne vychádza približne na 3 %. Vklady pritom boli na úrovni 17 865 004 000 eur, t.j. približne 60 %. Bank of Cyprus vydala v roku 2012 finančnú správu , kde na 31 strane uvádza absolútnu výšku svojich pasív v hodnote 35 801 miliónov eur, z toho predstavujú vklady 29 187 miliónov eur, v percentuálnom vyjadrení zhruba 82 %. V oboch prípadoch prípadoch sú percentá odlišné od výroku Vazila Hudáka. On sa však zmieňoval o celom cyperskom bankovom sektore, nie len o vybraných bankách. Tieto slová potvrdzuje aj Eric Chaney z Axa Group, ktorý tvrdí, že 91% celkových aktív predstavujú práve vklady. Výrok preto treba považovať za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Výročná správa
finančnú správu
Eric Chaney


...veľmi dobre si pamätám, ako pred 4 rokmi bolo teda povedané, že NKÚ a ÚVO obsadí opozícia, no a NKÚ, to bola vyslovene fraška, kde Robert Fico sa tam hral s tým, že koľko hlasov dá, nedá, my sme dali Kamila Krnáča, my sme mali veľmi zdatného kandidáta, hneď v roku 2012, jednoducho nebol zvolený...

Robert Fico prisľúbil po voľbách, že NKÚ obsadí opozícia. Demagog.SK nehodnotí zdatnosť kandidáta opozície, Kamila Krnáča. Krnáča do funkcie navrhli predsedovia všetkých parlamentných opozičných strán SDKÚ-SD, KDH, Most-Híd, OĽaNO a SaS . V tajnej voľbe 26. júla 2012 z ískal podporu iba 53 zo 146 prítomných poslancov, 33 bolo proti, 51 sa zdržalo hlasovania, zvyšné hlasy boli neplatné. Jednou z podmienok vlády bolo, že sa na novom šéfovi NKÚ musí zhodnúť celá opozícia, čo sa však nestalo. Aj z tohto dôvodu nakoniec navrhovaný kandidát strany SaS nebol úspešný. Šéf NKÚ sa volil v NR SR takmer tri roky, predmetom diskusii medzi vládnou stranou SMER a opozičnými stranami bola napríklad otázka , či by mala byť voľba tajná alebo verejná. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. " Premiér Robert Fico prisľúbil opozícii post šéfa NKÚ po parlamentných voľbách v roku 2012. Podľa povolebnej dohody kandidáta navrhovala SaS, ktorá neuspela s Kamilom Krnáčom ani s Vladimírom Klimešom. Informovali o tom viaceré slovenské médiá " ( eTrend ). Zároveň mal byť navrhovaný šéf podporený 10 hlasmi z vládnej strany SMER. Tak aspoň tvrdil v diskusiách jej predsatviteľ Kaliňák, no keďže bola voľba tajná nemohli sme overiť pravdivostnú hodnotu výroku. Dohodu medzi Ficom a opozíciou o tom, že post predsedu NKÚ obsadí opozícia overoval Demagog.SK v júni 2013: " Pravdou je, že premiér Fico tento post prisľúbil opozícii . Jeho jedinou podmienkou bolo aby sa na mene kandidáta zhodla celá opozícia, tá sa však nedokázala zhodnúť s poslancom Matovičom a jeho hnutím OĽaNO. Ten najskôr presadzoval verejné výberové konanie s presne danými kritériami. O pár dní neskôr poslanci OĽaNO predložili novelu zákona o NKÚ, ktorá obsahovala úplne nový model voľby predsedu a podpredsedov NKÚ. " " Opakovane budeme zdôrazňovať, že táto pozícia patrí opozícii, ale opozícia nebola schopná doteraz predložiť spoločného kandidáta. Pokiaľ takéhoto spoločného kandidáta predloží, budeme voliť v parlamente. Ale to je vec parlamentu, to nie je vec vlády ," povedal 22. októbra 2014 Robert Fico ( DenníkN) . Jedným zo najspornejších bodov rokovaní boli rozdielne názory medzi vládnou koalíciou a opozíciou v tom, či by mala byť voľba predsedu NKÚ tajná, alebo verejná ( Pravda ). O voľbe predsedu NKÚ informoval aj Demagog.SK v apríli 2013: " 26. júla 2012 sa uskutočnila štvrtá schôdza Národnej rady, počas ktorej prebehla prvá voľba predsedu NKÚ vo volebnom období 2012-2016. Opoziční poslanci pri hlasovaní o tom, aby sa voľba uskutočnila tajným hlasovaním, väčšinou hlasovali proti návrhu. Jedine štyria poslanci hlasovali za návrh, konkrétne Eva Horváthová, Mikuláš Huba a Miroslav Kadúc z OĽaNO a Ján Hudacký z KDH. Druhá voľba sa uskutočnila 18. septembra 2012 na siedmej schôdzi. Pri hlasovaní o tajnej voľbe hlasoval z opozičných poslancov za návrh len poslanec Miroslav Kadúc z OĽaNO. Tretia voľba prebiehala 11. decembra 2012 počas 11. schôdze. V tomto prípade žiadny opozičný poslanec nehlasoval za tajnú voľbu. Posledná štvrtá voľba sa uskutočnila 14. marca 2013 na 16. schôdzi, počas ktorej taktiež ani jeden opozičný poslanec nehlasoval za tajnú voľbu. Poslanci SMER-u pritom vo všetkých štyroch hlasovaniach ani raz nehlasovali proti návrhu. " Až po troch rokoch, na šiesty krát, sa podarilo v parlamente zvoliť šéfa NKÚ, Karola Mitríka napriek tomu, že väčšina opozície preferovala prokurátora Maroša Žilinku. Mitríka navrhol Pavol Frešo a zvolený bol v tajných voľbách. ( Webnoviny , SME ). Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

prisľúbil SaS z ískal otázka eTrend diskusiách opozícii Matovičom novelu DenníkN) Pravda hlasovaní hlasovaní nehlasoval nehlasoval Webnoviny SME


V roku 2006 prestala platiť smernica na regulovanie cien pre veľkoodberateľov alebo to sa tam definovalo ako oprávnený odberateľ, čiže už nebolo možné regulovať oprávnených odberateľov, mohli ste regulovať len obyvateľstvo, malé firmy a živnostníkov.

SITA z dňa 7. februára 2007 uvádza: "Národná rada SR (NR SR) v stredu (7. februára 2007) schválila miernejšiu verziu novely zákona o regulácii v sieťových odvetviach. Podľa schválenej novely totiž už regulačný úrad nebude taxatívne regulovať ceny silovej elektriny a ceny energií pre veľkoodberateľov." Presné znenie zákona nájdete TU .

SITA TU


Ak sme sa bavili  niekedy o financovaní SDKÚ, ja som položil na stôl dôkazy. Jasné dôkazy o praní špinavých peňazí, o offshorových rajoch, o fiktívnych pôžičkách...

Robert Fico napr. 22.1.2010 zverejnil informácie a dokumenty, podľa ktorých „možno vyvodiť podozrenie z používania čiernych fondov na financovanie straníckej činnosti a z pokusov legalizovať tieto fondy, teda prať špinavé peniaze“ 27.1, ako uvádza server sme .sk, zverejnil informácie „z ktorých vyplýva prepojenie medzi SDKÚ a firmami, cez ktoré vraj Dzurindova strana preprala provízie z privatizácie.“ Na základe týchto informácii sa financovaním SDKÚ začala zaoberať generálna prokuratúra .

Fico sme prokuratúra


Ja si dovolím, pokiaľ hovoríte pán poslanec o politizácii, tak si dovolím citovať pána Figeľa, ktorý povedal v tom čase, keď ste volili kandidáta na generálneho prokurátora, citujem: "zvolenie Trnku by znamenalo pád premiérky a aj vlády".

Tlačová správa kancelárie prezidenta SR uvádza, že dňa 3. januára 2011 Ján Figeľ uviedol pre TASR presne tieto slová.

Tlačová správa
rozhovor


My za 1 deň v jednom obchodnom reťazci sme našli 62 druhov výrobkov, nie kusov, druhov výrobkov po dobe spotreby. V inom 59, 22, 37 veď to nie je náhoda.

Ľ. Jahnátek pravdepodobne uvádza výsledky z kontrol počas obdobia od 1. júna do 15. septembra 2013. O výsledkoch týchto kontrol informoval na TB spolu s riaditeľom Štátnej veterinárnej a potravinárskej správy SR Jozefom Bírešom 1. októbra 2013. Na stránkach Štátnej veterinárnej a potravinovej správy je uvedená ako najnovší výstup kontrola potravín za mesiac august. Výsledky kontroly sa nenachádzajú ani na stránkach Úradu verejného zdravotníctva. Na to aby sme vedeli jednoznačne overiť výrok, by sme potrebovali nahliadnuť do správy o výsledkoch kontroly od 1. júna do 15. septembra 2013. Vzhľadom na to, že táto správa nie je verejná, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

informoval TB stránkach stránkach zistených


Spustené bolo prvé opatrenie projektu “Záruka pre mladých” – tzv. právo na prvé zamestnanie podporuje zamestnávanie mladých ľudí formou preplácania časti mzdových nákladov zamestnávateľovi, ktorý vytvorí takéto pracovné miesto, po dobu 6 mesiacov.

Je pravda, že bol spustený projekt Záruka pre mladých , prostredníctvom ktorého môže zamestnávateľ získať príspevok od štátu na vytvorenie nového pracovného miesta pre zamestnanca v prvom pravidelne platenom zamestnaní. Podmienky poskytnutia príspevku upravuje § 51a novely zákona 311/2014 Z. z., účinnej od 1. januára 2015, kde sa v ods. 3 uvádza, že príspevok sa poskytuje najmenej 6 mesiacov a najviac 12 mesiacov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa informácií na stránke Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (MPSVR) sa záruka pre mladých ľudí implementuje v súlade s Národným plánom , ktorý prerokovala a vzala na vedomie vláda SR na svojom rokovaní dňa 5.2.2014. Implementácia záruky bola prijatá Radou solidarity a rozvoja SR, ktorá 29.1.2014 prijala Spoločné vyhlásenie na jej podporu. Záruka obsahuje harmonogram legislatívnych reforiem a iniciatív v oblastiach včasnej intervencie a aktivácie a v súvislosti s podpornými opatreniami na trhu práce.

Ako ďalej informuje MPSVR: " Zavedenie záruky je súčasťou Národného programu reforiem SR 2014, ktorý schválila vláda SR uznesením č. 195 z 23.4.2014. Týmto dokumentom bola záruka z februára 2014 aktualizovaná a v apríli 2014 zaslaná Európskej komisii. Hlavná zmena spočívala v tom, že SR v porovnaní s pôvodnou zárukou posunula hranicu z 25 na 29 rokov veku mladých ľudí s podmienkou, že v skupine 25 - 29 rokov sa záruka bude vzťahovať najmä na dlhodobo nezamestnaných (nad 12 mesiacov) alebo aspoň nad 6 mesiacov v evidencii uchádzačov o zamestnanie." V SR bol tak vytvorený podporný legislatívny rámec pre mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nepokračujú v procese vzdelávania, ani sa nezúčastňujú na odbornej príprave (NEET: not in employment, education or training). Podporným rámcom pre implementáciu záruky je Operačný program Ľudské zdroje na programové obdobie 2014 - 2020. Prvým krokom na poskytnutie záruky, pokiaľ ide o integráciu na trh práce, je zaradenie mladých ľudí do evidencie uchádzačov o zamestnanie.

Agentúra TASR vo svojom článku uvádza, že na realizáciu záruk bude podľa MPSVR vyhradených 72,2 milióna eur z osobitnej rozpočtovej alokácie pre členské štáty EÚ. "Ide najmä o podporu vytvárania a udržania pracovných miest pre mladých ľudí, rekvalifikáciu alebo zvyšovanie kvalifikácie a podporu prvých pracovných skúseností prostredníctvom praxe alebo stáže," cituje agentúra ministerstvo práce s tým, že minimálne rovnaký objem prostriedkov bude zabezpečený aj z národnej alokácie Európskeho sociálneho fondu. " Finančné zdroje z fondu sa podľa rezortu práce môžu využiť napríklad na informačné a poradenské služby pre voľbu povolania a výber zamestnania, na vzdelávanie a prípravu pre trh práce, pre absolventskú prax alebo na projekty, podporujúce zamestnávanie mladých ľudí na Slovensku," dodáva agentúrny zdroj.

MPSVR na svojej stránke zverejnilo výsledky implementácie záruky pre mladých ľudí v SR v rokoch 2013 a 2014 (. pdf ). Výsledky zahŕňajú informačné a poradenské služby pre žiakov ZŠ a SŠ a ich rodičov pri voľbe povolania, európske služby zamestnanosti EURES ( eures.sk ), odborné poradenské služby spojené s uplatnením uchádzačov o zamestnanie. Legislatívnou zmenou je schválená novela zákona o službách zamestnanosti (zákon č. 311/2014 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z.) s účinnosťou od 1. januára 2015.

Novelou bolo zavedené nové opatrenie na trhu práce, ktorým je príspevok pre zamestnávateľov na podporu vytvorenia pracovného miesta v prvom pravidelne platenom zamestnaní v súlade s podmienkami v § 51a zákona č. 311/2014. Príspevok sa poskytuje pri vytvorení pracovného miesta pre uchádzača mladšieho ako 26 rokov, evidovaného na úrade práce najmenej 3 mesiace alebo pre uchádzača mladšieho ako 29 rokov, evidovaného najmenej 6 mesiacov v dĺžke trvania najmenej 6 mesiacov a najviac 12 mesiacov (ods. 3). Ďalším nástrojom na podporu záruky pre mladých je vládny návrh nového zákona o vzdelávaní a príprave (tzv. zákon o duálnom vzdelávaní) č. 61/2015 , účinný od 1. apríla 2015.

Podľa správy o výsledkoch implementácie záruky pre mladých sa naďalej realizujú projekty z prostriedkov ESF (národné projekty) zamerané na podporu vytvárania pracovných miest pre uchádzačov o zamestnanie do 29 rokov, projekt Prierezové riešenia pre nezamestnanosť mladých ľudí, koordinovaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR a v oblasti stáží ide najmä o aktívne opatrenie na trhu práce, ktorým je príspevok na vykonávanie absolventskej praxe.

stránke

plánom

vyhlásenie

programu

Operačný program

článku

pdf

eures.sk


... 960 tisíc fyzických osôb má exekúcie a 59 tisíc právnických. Z tých 950 tisíc fyzických osôb máte 450 tisíc takých, ktorí majú viac ako len jednu exekúciu. Dokonca aj to je možné povedať, že takých, ktorí majú viac ako šesť exekúcií, je 134 tisíc. A takých, ktorí majú viac ako desať exekúcií, je 50 tisíc...

Podľa údajov dostupných na webe Slovenskej komory exekútorov z 12. októbra 2017 exekúcií v súčasnosti na Slovensku čelí 968 986 fyzických osôb, pričom jedna osoba bojuje aj s viacerými exekučnými konaniami naraz. Z toho viac ako polovica tohto počtu, presne 517 908 osôb, rieši jedno exekučné konanie. Teda viac ako jednu exekúciu má 451 078 osôb. 26 255 osôb sa musí vysporiadať so šiestimi exekúciami naraz a po sedem a viac exekúcií je evidovaných na 107 141 ľudí. Z toho vyplýva, že šesť a viac exekúcii má 133 396. Z dostupných zdrojov nevieme určiť, či skutočne čelí viac ako desiatim exekúciám 50 tisíc ľudí, taktiež nie známy ani počet právnických osôb, ktorí čelia exekúciám. Oficiálna štatistika o počte právnických osôb s exekúciou nie je dostupná. Momentálne čakáme na oficiálne vyjadrenie Slovenskej komory exekútorov. Výrok hodnotíme zatiaľ ako neoveriteľný.

údajov


Zlepšilo sa hospodárenie nemocníc – znížilo sa tempo rastu dlhov 13 najväčších štátnych nemocníc. Ak by ostali v režime, ako fungovali za vlády I. Radičovej, zadlženie by bolo dvojnásobné. Viaceré nemocnice už nevytvárajú nové dlhy.

Záväzky po splatnosti v zdravotníctve neustále rastú, no ich tempo sa v roku 2014 mierne spomalilo. Ako uvádza Informácia o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva na rok 2014, tempo rasti zadĺženosti 13 najväčší štátnych nemocníc sa darí spomaliť. Zároveň je pravdou, že viaceré nemocnice nevytvárajú nové dlhy. Výrov ako celok však hodnotíme ako neoveriteľný, keďže na základe dostupných informácii nedokážeme posúdiť, ako by sa hospodárenie nemocníc vyvíjalo režime vlády I. Radičovej. Informácia o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva na rok 2014 uvádza: " Ministerstvo zdravotníctva prioritne sústreďuje svoje aktivity na 13 najväčších zdravotníckych zariadení vo svojej pôsobnosti - Univerzitnú nemocnicu Bratislava, Univerzitnú nemocnicu L. P. Košice, Univerzitnú nemocnicu Martin, Detskú fakultnú nemocnicu s poliklinikou Bratislava, Detskú fakultnú nemocnicu s poliklinikou Banská Bystrica, Detskú fakultnú nemocnicu Košice, Fakultnú nemocnicu s poliklinikou F.D.R. Banská Bystrica, Fakultnú nemocnicu Trnava, Fakultnú nemocnicu Trenčín, Fakultnú nemocnicu s poliklinikou J. A. R. Prešov, Fakultnú nemocnicu Žilina, Fakultnú nemocnicu Nitra a Fakultnú nemocnicu s poliklinikou Nové Zámky. Tempo rastu zadlženosti u týchto zdravotníckych zariadení sa už tretí rok po sebe darí výrazne znižovať. Nový dlh v roku 2014 netvorili tri nemocnice - Fakultná nemocnica Nitra, Detská fakultná nemocnica Košice a Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica. V roku 2013 to boli dve nemocnice ." ... " Zdravotnícke zariadenia transformované na akciové spoločnosti v roku 2014 nevykazujú záväzky po lehote splatnosti. Záväzky v lehote splatnosti sú v celkovej výške 63,58 mil. €, čo predstavuje pokles o 1,87 mil. € oproti roku 2013." Dátum zverejnenia analýzy: 17.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Informácia


Čo bolo sociálne na tých sociálnych podnikoch, za ktoré musíme ešte vracať peniaze?

Stanovisko Európske komisie z marca 2010 , ktoré uverejnil denník SME znie : "Pomoc pre sociálne podniky nerešpektuje podmienky zákonnosti a vhodnosti použitia fondov. Odporúča sa preto, aby bolo financovanie sociálnych podnikov zrušené a akékoľvek zálohy a refundácie nákladov vymáhané." Podľa informácii z júna 2010 ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny odstúpilo od zmluvy s Arvikom, Revúckym a Spišsko-Gemerským sociálnym podnikom. Ďalší sociálny podnik v Krompachoch bol zastavený mestom samotným. Ostatné štyri sociálne podniky (Horehronský, Gemerský, Veľkokrtíšsky a Agentúra rozvoja Slovenska) prešetruje aj Európska komisia (EK) pre údajnú nepovolenú štátnu pomoc. Sociálne podniky majú byť financované z Európskeho sociálneho fondu. Podľa informácii z októbra 2010 , po audite Európskej komisie už vyplatené peniaze, viac ako 10 miliónov eur, išli zo štátneho rozpočtu, pričom osem spomínaných sociálnych podnikov malo dostať až 95 percent z oprávnených nákladov z eurofondov. Dokopy sa jednalo o viac ako 25 miliónov eur. Suma summarum min. práce odstúpilo od zmlúv s troma podnikmi, štvrtý bol zrušený mestom Krompachy. Avšak 11 mil. eur už bolo sociálnym podnikom poskytnutých zo štátneho rozpočtu. Keďže sociálne podniky majú byť financované z Európskeho sociálneho fondu, Slovensku hrozí, že tieto peniaze nebudú Bruselom preplatené.

denník SME znie
z júna 2010
z októbra 2010
11 mil. eur
sociálnym podnikom


Po tomto týždni aj zhodnotenia Európskej komisie, ktorá jasne zodpovedala otázku, či sú tieto zdroje (eurofondy čerpané MIRRI, pozn.) čerpané adekvátne a nie sú.

Európska komisia mala podľa Vladimíry Marcinkovej zhodnotiť čerpanie eurofondov na Slovensku ako neadekvátne. Keďže verejnosti nie je prístupný pôvodný list od Európskej komisie, o ktorom informuje portál Euractiv, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Portál Euractiv Slovensko zverejnil informácie o liste Európskej komisie adresovanom Ministerstvu investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie (MIRRI). Podľa tohto článku Komisia označila systém čerpania eurofondov na Slovensku za ťažkopádny, neprehľadný a pomalý a kritizovala zložitosť procesov, ktoré brzdia regióny pri čerpaní financií.

Vtedajší minister MIRRI Richard Raši 2. januára 2025 vyhlásil , že čerpanie eurofondov je pomalé kvôli zle nastaveným procesom od bývalej vlády a že Slovensko musí v roku 2025 využiť 1,5 miliardy eur, inak hrozí prepadnutie časti financií. Uviedol, že ministerstvo výrazne zrýchlilo tempo vyhlasovania výziev.

Pri oznámení demisie 19. marca Raši uviedol , že jeho rezortu sa podarilo vyčerpať zostávajúce eurofondy z predošlého obdobia tak, aby neprepadli. Taktiež tvrdil, že čerpanie v novom programovom období je rozbehnuté a ministerstvo je „naštartované a funkčné“.

Vyjadrenie poslaneckej asistentky Vladimíry Marcinkovej pre Demagog.sk z 21. 3. 2025: „Pani poslankyňa primárne svojím výrokom narážala na list, ktorý adresovala Európska komisia MIRRI. Aj v článku portálu Euractiv, na ktorý sa odvolávate je uvedené, že aktuálny systém čerpania eurofondov EK hodnotí ako ťažkopádny a neprehľadný. Z uvedeného možno konštatovať, že zdroje nie sú na Slovensku čerpané adekvátne, tak ako uviedla pani poslankyňa v relácií Na telo. Pokiaľ sa pozrieme na význam slov, ktoré použila Európska komisia tak slovo neprehľadný možno rozumieť ako zložitý, komplikovaný, situácia, v ktorej je pre zložitosť nemožná orientácia. Slovo ťažkopádny možno chápať aj ako nedokonalý. Pani poslankyňa použila v relácii slovo neadekvátny, to možno vysvetliť, aj ako nevyhovujúci istým požiadavkám. Z uvedeného teda vyplýva, že ak by Európska komisia nemala výhrady voči čerpaniu eurofondov na Slovensku, nezasielala by list MIRRI a neoznačovala systém čerpania eurofondov za ťažkopádny a neprehľadný.”

zverejnil vyhlásil uviedol


Na druhej strane pán Trnka bol poslancom, teda bol generálnym prokurátorom zvoleným pred siedmimi rokmi aj vašou zásluhou, lebo bol nominantom aj, teda bol vlastne prezentovaný za Kresťanskodemokratické hnutie a bývalé SMK.

Denník SME na margo podpory uviedol : “...poslanci zvoli Trnku, ktorý dostal 84 hlasov, podporili ho KDH, SMK, Smer, ANO, KSS a nezávislí poslanci okolo Ivana Šimka“. Kto presne D. Trnku volil zostáva neoveriteľné, keďže voľba bola tajná.

Denník SME na margo podpory uviedol


Nie sú tam žiadne sankcie zo strany konzorcia a všetky tieto náklady budú využité následne, ale neviem kedy, čo zajtra, za rok, za desať rokov.

Ako sa uvádza v správe ČTK citovanej na portáli pluska.sk žiadne sankcie zo strany konzorcia za odstúpenie od zmluvy štátu nehrozia, takisto konzorcium nemá záujem viesť súdne spory so štátom.

pluska.sk


3 poslankyne (za OĽaNO, pozn.) si našli lepšie miesto dopredu kandidátky, v KDH napríklad.

Za KDH na 15. 16. a 17. mieste kandidujú bývalé poslankyne OĽaNO - Soňa Gaborčáková, Elena Červeňáková a Anna Verešová. Ak by znovu kandidovali za OĽaNO, zrejme by kandidovali z posledných priečok kandidátky , tak ako všetci bývalí poslanci. Tvrdenie Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivé.

KDH kandidátky


Veď pani Radičová, keď sa nechcem, aby som nepovedal zasa nejaké nepravdy, sa vyjadrila jednoznačne, že by bolo vhodné, aby túto pozíciu obsadil niektorý nominant SAS alebo Hídu.

Nepodarilo sa nám nájsť takýto výrok I. Radičovej.


...zachytil som mediálne vystupovať pána Bugára, ktorý hovorí, že on chce dopredať všetky strategické spoločnosti a doprivatizovať.

Nepodarilo sa nám nájsť mediálne vyjadrenie Bugára, v ktorom by skutočne prezentoval plán dopredania všetkých strategických podnikov. Na webe glob.sk sa však v decembri minulého roku objavil článok s názvom Most–Híd plánuje masívnu vlnu privatizácie štátneho majetku , ktorý mohol budiť tento dojem. Článok vychádzal z programového dokumentu Občianska vízia, nie z vyhlásenia Bélu Bugára. Tu sa v časti o hospodárskej politike skutočne hovorí aj o privatizácii určitých odvetví, sú tu však uvedené aj odvetvia a spoločnosti, ktoré by mali zostať v štátnom vlastníctve. Vzhľadom na to, že Most-Híd ani Béla Bugár nevyjadrili úmysel doprivatizovať všetky štátne spoločnosti, ale len ich časť, výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V programovom pláne (.pdf) strany Most-Híd sa privatizácii venujú nasledujúce dva body: " 6D. Navrhujeme prehodnotiť podnikateľské aktivity štátu. Štát nemá podnikať, ale vytvárať dobré podnikateľské prostredie. Preto navrhujeme uskutočniť dôsledný audit štátnych aktív a preskúmať možnosti predaja zvyšných podielov štátu, okrem prirodzených monopolov (SEPS, železničné trate, podiel v podnikoch Eustream a Transpetrol). Odštátnenie musí byť čo najviac transparentné, buď formou priameho predaja, kde o víťazoch sa rozhodne v medzinárodnej súťaži na základe najlepšej ponuky, alebo formou predaja akcií podnikov na burze. Príjmy z privatizácie odporúčame použiť na zníženie verejného dlhu a na výpadky v Sociálnej poisťovni v dôsledku existencie druhého piliera. 7D. Na železniciach okrem tratí treba privatizovať prepravné spoločnosti (nákladnú aj osobnú prepravu). Na regionálnych tratiach treba vypísať súťaže na prevádzkovateľov osobnej dopravy na základe vzoru RegioJet ." V podobne zavádzajúcom tóne od glob.sk prevzali informáciu napríklad aj parlamentnelisty.sk , ku ktorým tak Danko tiež mohol referovať. Ani v jednom prípade sa nejedná o dôveryhodný spravodajský zdroj a ani jeden z článkov necitoval iné vyhlásenie než vyššie uvedený dokument strany Most-Híd. Dátum zverejnenia analýzy: 11.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

glob.sk

programovom pláne

parlamentnelisty.sk


V Českej republike, pri všetkej úcte k českej politickej scéne, to je ich vnútorná vec, vláda rozhodla o ozdravných opatreniach, prakticky idú zvyšovať všetky dane. Do troch dní mali 120 tisíc ľudí na námestiach a protestovali proti vláde.

Masové demonštrácie proti vláde sa v Českej republike uskutočnili koncom apríla. Podľa odborov, ktoré patrili k hlavným organizátorom, sa protestov zúčastnilo približne 120 až 150 tisíc ľudí, podľa polície bolo zúčastnených približne 90 tisíc. Podľa spravodajského portálu ČT protestujúci požadovali demisiu vlády a predčasné voľby. Dôvody , pre ktoré protestovali sú najmä vyššia daň z pridanej hodnoty, zvýšenie daní pre ľudí s najvyššími príjmami a menšie rasty dôchodkov, ako sa vyjadrili odborári pre ČTK .

spravodajského portálu ČT
Dôvody
ČTK


Aj tam je medzičasom 23 koaličných poslancov, ktorí už vyhlásili, že euroval nepodporia. Samotná koalícia ani v Nemecku navýšenie eurovalu schváliť nedokáže.

Nemecký magazín Focus prišiel 28. augusta 2011 s informáciou o neistej podpore 23 koaličných poslancov z radov FDP a CSU eurovalu. Pre schválenie je potrebná väčšina 311 hlasov z celkových 620, pričom koalícia má spolu 330 hlasov. Poslancom sa nepáči, že pre Grécko nie je stanovený dlhodobý plán, alebo to, že neexistuje mechanizmus insolvencie euro-štátov. Ostatné zdroje ako napríklad Spiegel , agentúra Reuters prebrali počet z Focusu. Je pravda, že bez podpory 23 poslancov by koalícia nemala potrebnú väčšinu. Podľa uvedených zdrojov sa však nejedná o definitívne stanovisko odmietajúce podporiť euroval ako v prípade SaS na Slovensku, ale o "neistú podporu" podmienenú úpravami v eurovale.

Focus Spiegel Reuters


(...) bol jeden projekt, kde 49 škôl a potom ešte neskôr ďalších 177 dostali vybavenie učební približne v sume 170 až 200 miliónov eur.

Projekt Podpora polytechnickej výchovy na základných školách popisuje na svojich stránkach Ministerstvo školstva SR a aj denník Pravda . Prvý projekt vybavil od marca 2013 odborné učebne fyziky, techniky, biológie a chémie na 49 pilotných ZŠ v 7 VÚC okrem Bratislavského kraja. Nikde sa suma 170-200 miliónov eur neuvádza, pričom ďalších 177 škôl malo byť financovaných za necelých 17 miliónov eur. Ministerstvo školstva SR uviedlo, že projekty boli spolufinancované zo zdrojov EÚ, prvý projekt stál takmer 20 miliónov eur, zrkadlový projekt bol za necelých 17 miliónov eur. Kočan sa teda pomýlil v oboch číslach pridaním jednej nuly. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Ministerstvo školstva
Pravda


Ukrajina je ničená, devastovaná, ľudia sú tam zabíjaní, teraz sú odsúdení na zimu a tým, že vlastne je kritická infraštruktúra bombardovaná… Tá krajina je napadnutá, nie ona útočí na Rusko, Rusko útočí na Ukrajinu.

Ukrajina bola vo februári 2022 napadnutá ruským vojskom. Súčasťou ruskej ofenzívy bolo od začiatku aj bombardovanie civilných cieľov a kritickej infraštruktúry, čo momentálne vyústilo do výpadkov energií. O tom, že Ruská federácia je v tejto vojne agresorom, navyše panuje jasný medzinárodný konsenzus.

Už koncom roka 2021 sa na východnej hranici Ukrajiny začali sústreďovať ruské vojenské jednotky čo vyvolalo paniku na Ukrajine ale aj v mnohých ďalších krajinách. Masívnu vojenskú inváziu Rusko zahájilo 24. februára 2022. Na rozdiel od ruskej anexie Krymu a podpory separatistických republík na Donecku v roku 2014, kedy Rusko tvrdilo, že nemá žiadnu kontrolu nad prebiehajúcimi bojmi, v roku 2022 Vladimír Putin niekoľkokrát vo svojich verejných prejavoch uviedol, že Rusko napadlo Ukrajinu a v bojoch hodlá pokračovať. Ani prezident Ruskej federácie teda neskrýva intencie Ruska na Ukrajine. Konsenzus ohľadom toho, kto je v tejto situácii agresorom a kto napadnutým, panuje aj na úrovni medzinárodných organizácií. Už v marci 2022 reagovalo 141 štátov na Valnom zhromaždení OSN odsúdením ruskej agresie. Prezidentka Zuzana Čaputová má teda pravdu ak tvrdí, že to bolo práve Rusko, ktoré Ukrajinu napadlo.

Takisto má prezidentka Zuzana Čaputová pravdu, keď uvádza, že ruské vojsko bombarduje civilistov a kritickú infraštruktúru. Od začiatku ruskej invázie na Ukrajinu zaplavovali médiá fotografie so strelami zapichnutými v rezidenčných oblastiach a postupne správy o tom, že Rusko skutočne bombarduje civilné ciele boli verifikované nezávislými monitorovacími agentúrami. Kyjev tvrdí , že Rusko od februára poškodilo 32-tisíc civilných objektov a viac ako 700 zariadení ukrajinskej kritickej infraštruktúry.

Bombardovanie strategických civilných cieľov sa zo strany Ruska zintenzívnilo s prichádzajúcou zimou, čoho následkom ostali bez elektriny či tepla milióny Ukrajincov. Informácie britského ministerstva obrany navyše hovoria, že sa nejedná o náhodne zasiahnuté ciele, ale realizáciu vojenskej doktríny Moskvy. Stratégia má spočívať v použití rakiet dlhého doletu na zasiahnutie kritickej národnej infraštruktúry s cieľom demoralizovať civilné obyvateľstvo. Cielenie na civilné objekty pritom ide priamo proti Ženevským konvenciám, ktoré upravujú spôsob, akým sa vedie vojna a preto sú v očiach medzinárodného práva aj medzinárodnej komunity vojnovým zločinom. Tak ako tvrdí prezidentka, ľudia na Ukrajine sú zabíjaní a momentálne ešte čelia zime bez kúrenia a elektrickej energie.

zahájilo
neskrýva
reagovalo
bombarduje
verifikované
tvrdí
ostali
vojenskej doktríny
upravujú
čelia


Pri Rómoch je to 29 myslím. (počet obcí s Rómskou menšinou nad 15%, pozn.)

Žiaľ v súčasnosti nie sú k dispozícii nejaké novšie štatistiky ako tie z roku 2001. S týmito istými číslami pracuje aj publikácia Národnostné menšiny na Slovensku 2003 (.pdf).

Avšak v nariadení vlády č. 221/1999 Z. z., ktorým sa vydáva zoznam obcí, v ktorých občania Slovenskej republiky patriaci k národnostnej menšine tvoria najmenej 20 % obyvateľstva (.pdf) sa okrem iného píše:

Vláda Slovenskej republiky podľa § 2 ods. 2 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín nariaďuje:

§ 1

Zoznam obcí, v ktorých občania Slovenskej republiky patriaci k národnostnej menšine tvoria podľa posledného sčítania obyvateľov najmenej 20 % obyvateľstva, je uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu.

Podľa tohto nariadenia je teda určujúce posledné sčítanie ľudu. Takže počet obcí, na ktoré sa vzťahuje Zákon o používaní jazykov národnostných menšín (viac k tomuto zákonu môžete nájsť tu , pozn.) je odvodený od sčítania ľudu v roku 2001. Preto ja zavádzajúce, keď vicepremiér R. Chmel uvádza ako porovnanie 20 percentnú hranicu v roku 1999 a 15 percentnú hranicu v roku 2001. Správne porovnanie by teda malo byť medzi 20 percentnou a 15 percentnou hranicou z roku 2001.

Vyššie spomínaná publikácia (Národnostné menšiny na Slovensku 2003, str. 66, pozn.), nám ale takéto porovnanie ponúka.

Prinášame teda zoznam obcí, v ktorých by, podľa vicepremiérovho návrhu zákona o používaní jazykov národnostných menšín, mohli občania rómskej národnosti používať svoj materinsky jazyk v úradnom styku:

Pribylina

Šumiac

Čakanovce

Šíd

Kameňany

Nandraž

Valice

Chrámec

Včelince

Potok

Kesovce

Sútor

Martinová

Andrejová

Kurov

Varadka

Petrová

Huncovce

Kalinov

Jarovnice

Jakubany

Veľkrop

Vyšný Mirošov

Ondavské Matiašovce

Kapušianske Kľačany

Petrovce nad Laborcom

Brzotín

Čoltovo

Slavoška

Blatné Remety

Hrabušice

Boťany

Spolu teda 32 obcí.

Národnostné menšiny na Slovensku 2003

tu


No a nepodporili ste ho (zákon o službách zamestnanosti, pozn.). Ja si pamätám na ten jeho výrok, keď vás (predkladateľ Mihál, pozn.) osobne aj pána poslanca Kaníka pomenoval pravicovými populistami.

Vzhľadom na nepresné parafrázovanie výroku Mihála o pravicových populistoch označujeme výrok J. Richtera ako zavádzajúci. Mihál neoznačil osobne Kaníka ani Brocku ako pravicového pupulistu, ale hovoril o koaličných partneroch vo všeobecnosti.

Pravda


Začiatkom druhej vlny sme túto pomoc rozšírili na Prvú pomoc plus, v januári sme túto pomoc rozšírili o ďalších 40 000 000 mesačne na Prvú pomoc plus plus. Teraz máme na stole cestovnému ruchu ďalších 100 000 000, pretože to, čo pokrylo minulý rok, teraz potrebujeme pokryť práve ten výpadok tohto roku, takže to máme pripravené, máme pripravené podklady, ktoré sme prezentovali, a taktiež pomoc kultúre beží, tam je 50 000 000.

Vláda Igora Matoviča predstavila 29. marca 2020 opatrenia na podporu podnikateľov, SZČO a zamestnancov v čase koronakrízy. V októbri 2020 tieto opatrenia doplnila pod názvom Prvá pomoc+, vo februári 2021 schémy pomoci rozšírila a nazvala ich Prvá pomoc++. Okrem pridania nových opatrení vláda zakaždým navýšila aj objem poskytovanej pomoci. Pri ohlasovaní Prvej pomoci++ ministerstvo práce uviedlo , že mesačne plánuje rozdať o 40 miliónov eur viac ako doposiaľ. Súčasťou Prvej pomoci+ bola aj schéma pomoci cestovnému ruchu (vrátane gastroprevádzok) vo výške 100 miliónov eur. Minister dopravy Andrej Doležal sa vo februári vyjadril , že to nebude stačiť. V apríli vyhlásil , že žiada 157 miliónov eur na dofinancovanie. Ministerstvá kultúry a hospodárstva vyhlásili v januári výzvu na pomoc kultúre v hodnote 50 miliónov eur. Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme ako pravdivé.

predstavila doplnila rozšírila navýšila uviedlo bola vyjadril vyhlásil vyhlásili


Keď som nastupoval do funkcie, finančné zdravie nášho kraja bolo nedostatočné a malo hodnotu -0,1. Na konci minulého roka už sme mali finančné zdravie dostatočné a mali sme hodnotu 0,3.

Vladimír Maňka nehovorí správne čísla, keď v čase jeho nástupu do funkcie v roku 2009 kraj nemal finančné zdravie -0.1 (resp. 2,9), ale až 3,9, čo je dokonca viac ako počas nasledujúcich rokoch. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Momentálne INEKO hodnotí finančné zdravie na škále 0 - 6, avšak podľa starších údajov INEKO hodnotilo na škále -3 až +3, čo by odpovedalo škále na ktorej hodnotí finančné zdravie Maňka. (údaje sú dostupné po bezplatnej registrácii na stránke INEKO). Je síce pravda, že finančné zdravie minulý rok (2012) bolo vo výške 3,3, čo by odpovedalo hodnote 0,3 na pôvodnej škále. Vladimír Maňka však nastúpil do funkcie v roku 2009, kedy bolo podľa INEKA finančné zdravie ohodnotené na 3,9 bodov, čo by odpovedalo 0,9 na starej škále. Spomínaných -0,1 boda by odpovedalo roku 2011, kedy INEKO hodnotí finančné zdravie banskobystrického VÚC ako nedostatočné a na súčasnej škále dosahuje 2,9 boda. Vývoj finančného zdravia banskobystrického VÚC na škále 0-6 možno vidieť v nasledujúcej tabuľke: Rok 2009 2010 2011 2012 Finančné zdravie 3,9 3,1 2,9 3,3 Zdroj: INEKO Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

hodnotí
údajov
finančné zdravie
nastúpil
ohodnotené
odpovedalo
INEKO


Je tu zákon. Zákon, ktorý hovorí o automate v podobe 60 % … ktorý podporila Sme rodina, ktorý podporil pán minister (Krajniak, pozn.).

Podľa dnešných pravidiel sa minimálna mzda stanovuje automaticky vo výške 60 percent priemernej mzdy, ak sa firmy a zamestnanci nedohodnú inak. Tvrdenie Jána Richtera preto hodnotíme ako pravdivé. V októbri 2019 parlament prijal nové pravidlá pre stanovenie minimálnej mzdy. Od januára 2020 by sa mala určiť dohodou medzi zamestnávateľmi a zamestnancami. Ak sa im dohodnúť nepodarí, minimálna mzda bude automaticky vo výške 60 percent priemernej mesačnej mzdy (rok, ktorý dva roky predchádza rokovaním dotknutému roku). Za túto zmenu hlasovalo 133 poslancov parlamentu, medzi nimi aj celý poslanecký klub strany Sme Rodina vrátane Milana Krajniaka.

pravidlá mala bude 60 hlasovalo


...aj my máme v programe, že v budúcnosti by VUC-ky mohli byť zrušené.

V hlavnom programovom dokumente strany Most-Híd s názvom Občianska vízia 2016 (. pdf , s. 51) sa skutočne nachádza pasáž, ktorá za určitých podmienok pripúšťa zrušenie vyšších územných celkov ako ich poznáme v dnešnej podobe. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Analyzovali sme oba doterajšie volebné programy strany Most-Híd a najčerstvejší programový dokument strany po vstupe do vlády so Smerom a SNS. Zatiaľ čo v prvom volebnom programe (. pdf , s. 34) z roku 2011 a v programovom dokumente (. docx ) z jesene 2016 sme zmienku o rušení vyšších územných celkov (VUC) nenašli, v Občianskej vízii 2016 sa programoví odborníci strany venovali tejto téme pomerne obšírnejšie. Most-Híd v dokumente (. pdf , s. 51) predostiera víziu spájania obcí do prirodzených mestských regiónov, tzv. municipalít: "Podporujeme vznik municipalít na báze vzťahu a väzieb medzi obcami (a mestami). V rámci vzniknutých municipalít bude prebiehať spolupráca a dobrovoľné spájanie obcí, spolupráca samosprávy a podnikateľského sektora, spolupráca samosprávy a mimovládnych inštitúcií." Tieto novovzniknuté prirodzené územné celky by tak časom mohli prevziať úlohy, ktoré dnes plnia VÚC (. pdf , s. 51): "V prípade vzniku municipalít budeme presadzovať nové územné členenie na úrovni vyšších územných celkov zvýšením ich počtu, rešpektujúc výsledky práce mnohých geografov, historikov, urbanistov, ekonómov, ale aj výstupy celoštátne platných dokumentov (koncepcia územného rozvoja Slovenska – KURS) a očakávaných trendov." Teoreticky by tak podľa programu Občianskej vízie 2016 mohlo dôjsť k zrušeniu VÚC v takej podobe v akej ich poznáme dnes, nie však ich výslovným zrušením, ale skôr transformáciou. Keďže však Béla Bugár vo svojom vstupe hovorí o možnosti zrušenia VÚC-iek v kontexte vzniku municipalít, a táto možnosť sa v programe skutočne nachádza, tvrdenie hodnotíme ako pravdivé. Dátum zverejnenia analýzy: 06.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf docx pdf pdf


Po dvadsať rokoch sme prvou stranou, ktorá je skutočne nová a opakovane sa dostala do parlamentu čím sme vyvrátili všetky tie reči o   to, že by sme boli strana na jedno volebné obdobie.

Je samozrejmé, že opakovane sa dostali do parlamentu viaceré strany.

ZRS DÚ SMK SDKÚ KDH Most-Híd SMER-SD SAS SOP


74% pacientov, to konštatuje OECD, navštevuje urgenty na Slovensku preto, že nemali dostupnú primárnu starostlivosť. To je najvyšší pomer zo všetkých európskych krajín.

Najnovšou publikáciou OECD o zdraví obyvateľstva je „Health at Glance: Europe 2016“ . Tento dokument sa venuje aj problematike primárnej starostlivosti. Tou sa zväčša myslí obvodný lekár, ktorý slúži ako referenčný bod pre ostatné služby zdravotnej starostlivosti. V spomínanej analýze sa skutočne 74 % Slovákov vyslovilo, že navštívili urgentný príjem, pretože primárna zdravotná starostlivosť nebola dostupná ( .pdf , s. 47). Druhý najhorší výsledok dosiahlo Česko (51,9%) a tretí najhorší Slovinsko (41,6%). Dáta OECD sa zhodujú s Krajčího slovami, a preto výrok hodnotíme ako pravdivý. Štvrtá edícia publikácie Health at Glance: Europe prezentuje kľúčové indikátory zdravia a zdravotných systémov v 28 krajinách Európskej únie (EÚ), piatich kandidátskych krajínách do EÚ, Nórska, Švajčiarska a Islandu. Krajčí z nej čerpal v diskusii s Druckerom viackrát (pozri výrok o odvrátiteľnej hospitalizácii, pozn.).

Samotné OECD komentuje ukazovateľ návštevy urgentných príjmov (UP) nasledovne: „Nepotrebné využívanie nákladnej zdravotnej starostlivosti je jeden z ďalších ukazovateľov, ktorým je možné monitorovať prístupnosť primárnej zdravotnej starostlivosti. Významné množstvo návštev urgentného príjmu nie sú považované za nutné, a to pre problémy, ktoré by normálne nevyžadovali núdzovú starostlivosť“. ( .pdf , s. 46)

Centrum pre liečbu drogových závislostí dáta komentovalo s tým, že počet takýchto návštev na UP je jeden z dvoch ukazovateľov stavu primárnej starostlivosti: „Ukazovateľom nedostatočnej primárnej starostlivosti je počet návštev na urgentoch (urgentných príjmoch, pozn.) v nemocniciach. Slovensko je na tom najhoršie so 74 %-tmi pacientov, ktorí prišli na urgenty do nemocníc, lebo nebola pre nich dostupná primárna zdravotná starostlivosť. Na druhom mieste v Česku to už bolo iba 52 % a priemer EÚ je asi 25 % takýchto návštev. Druhým ukazovateľom úrovne primárnej zdravotnej starostlivosti je miera odvrátiteľných hospitalizácií pre chronické ochorenia (...)" ( .pdf , s. 7-8).

„Health at Glance: Europe 2016“
.pdf
.pdf
Centrum pre liečbu drogových závislostí
.pdf


Na rozdiel od pravice, my sme zintegrovali stredoľavý priestor… a zintegrovali sme alebo dali dohromady sedem politických strán do jedného politického subjektu, do Smeru.

Agentúra SITA píše: „Sobotňajší slávnostný snem Smeru-SD v Prešove zobral na vedomie integráciu s Ľavicovým blokom, pričom jeho členovia dostanú možnosť vstúpiť do Smeru-SD, vyhlásil to Róbert Fico. Ľavicový blok je po strane Stred, SOP, SDĽ, SDA a SDSS šiestym subjektom, ktorý Smer-SD pohltil.“ Siedmou stranou mala byť strana HZD. Agentúra SITA v tejto súvislosti uvádza: „Strana súčasného prezidenta republiky Ivana Gašparoviča - Hnutie za demokraciu (HZD) pravdepodobne do konca roka neukončí svoju činnosť, ako o tom rozhodli delegáti kongresu strany v Bratislave 20. februára." HZD sa teda nezintegrovala so Smerom-SD.

Agentúra SITA
HZD


Keď ideme s rodinou, ja idem so svojím dieťaťom, s rodinou do hotela, potrebujem byť v režimom OP+, ale keď ide o moje dieťa na lyžiarske zájazdy, je tam 30 rozličných deti z rozličných rodín, je režim OTP.

Richard Raši reaguje na opatrenia, ktoré sú platné od 19. januára 2022. Podľa nich totižto pre hotely naozaj platí režim OP+, kým pre lyžiarske zájazdy osôb do 18 rokov platí režim OTP . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

platí
režim OTP


naďalej budú mať politické strany hlavne slovo, kto pôjde, vlastne kto sa môže zúčastniť súťaže vo voľbách, kto bude zvolený, lebo nepristúpili na žiadne zníženie počtu krúžkov, ktoré treba na prekrúžkovanie.

Igor Matovič pravdivo zdôrazňuje, že sa nezmenili pravidlá pre prideľovanie preferenčných hlasov vo voľbách do NR SR, hoci sám predložil pozmeňovací návrh, ktorý mal takúto úpravu zabezpečiť. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zákon 333/2004 Z.z. (.doc) o voľbách do NR SR stanovil pre hranicu prihliadnutia na preferenčné hlasy 3 percentá z celkového počtu platných hlasov odovzdaných pre stranu (§ 43 ods. 5): "V rámci jednotlivých politických strán alebo koalícií kandidáti dostanú mandáty pridelené strane v poradí, v akom sú uvedení na hlasovacom lístku. Ak však voliči, ktorí odovzdali platný hlas pre túto politickú stranu alebo koalíciu, využili právo prednostného hlasu, dostane najskôr mandát ten z kandidátov, ktorý získal najmenej tri percentá prednostných hlasov z celkového počtu platných hlasov odovzdaných pre politickú stranu alebo koalíciu. Ak politickej strane alebo koalícii je pridelených viac mandátov a viac kandidátov splnilo podmienku podľa predchádzajúcej vety, mandáty dostanú kandidáti postupne v poradí podľa najvyššieho počtu získaných prednostných hlasov. Ak je rovnosť prednostných hlasov, je rozhodujúce poradie na hlasovacom lístku." Návrh zákona o podmienkach výkonu volebného práva, ktorý bol schválený 29.5.2014, na tejto formulácii nič nemení (§ 65 ods. 5). Medzi pozmeňujúcimi návrhmi k tomuto zákonu nájdeme aj jeden od Igora Matoviča, ktorý navrhuje práve zmenu § 65 ods. 5 a ďalších súvisiacich ustanovení tak, aby bola súčasná trojpercentná hranica na uplatnenie preferenčných hlasov zrušená. Pozmeňujúci návrh nebol schválený. Informácia o hlasovaní o tomto pozmeňovacom návrhu na webstránke NR SR nie je, čo môže byť spôsobené napr. tým, že sa o návrhu ani nehlasovalo. NR SR podľa Rokovacieho poriadku môže odmietnuť hlasovať o niektorých návrhoch, ak si to želá väčšina, a toto mohol byť ten prípad - t.j. plénum hlasovalo o pristúpení k tretiemu čítaniu, čím sa ukončila rozprava v druhom čítaní a nehlasovalo sa o zvyšných návrhoch.

Zákon
Návrh
návrhmi
Rokovacieho poriadku


...ale napríklad vo Versailles na nádvorí je jazdecká socha Ľudovíta XIV.

Doplnenie 24.9.: ako sme boli v diskusii upozornení p. Zavackou, socha Ľudovíta XIV., o ktorej hovoril poslanec Maďarič nestojí na námestí, ktoré plní rovnaký účel ako to pred Bratislavským hradom, na ktorom je umiestnený Svätopluk. Maďarič teda porovnáva neporovnateľné.

upozornení


Sú tu regióny, kde je miera nezamestnanosti vyššia ako 30%. Ja už som niektoré z nich spomínal. Či to je Poltár, Rimavská Sobota, Gelnica, Revúca, určite Trebišov. Teda je to najmä juh stredného a východného Slovenska.

R. Fico má správne informácie o nezamestnanosti v týchto regiónoch, čo potvrdzujú aj januárové údaje Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny, podľa ktorých nezamestnanosť v okrese Rimavská Sobota predstavuje 34,51% a ide o okres s najvyššou nezamestnanosťou na Slovensku. Za ňou nasleduje Revúca s 30,97% nezamestnanosťou a na treťom mieste sa umiestnila Rožňava s 28,85% nezamestnanosťou. Ďalej je to Kežmarok s 28,26%, Trebišov s 27,31%, Sabinov s 27,10% a Poltár s 26,74% nezamestnanosťou.

údaje


...prichádzame s novinkou, s tzv. virtuálnou registračnou pokladnicou, to znamená zadarmo štát poskytne akési webové sídlo, kde sa budete opäť cez moderné technológie vedieť pripojiť a tých pár operácií v mesiaci budete vedieť vykonať týmto spôsobom. Je tam limit dnes 600 operácií mesačne.

Je pravdou, že Ministerstvo financií chce zaviesť virtuálne registračné pokladnice. Návrh už prešiel prvým čítaním v NR SR. Nie je však pravdou, že by počet operácii (horný limit) bol na úrovni 600. V skutočnosti je o polovicu nižší. Virtuálnu pokladnicu má zaviesť novela zákona a dani z príjmov, ktorá už bola prerokovaná v parlamente (prešla prvým čítaním) a je vo výboroch NR SR. Návrh zákona uvádza, že počet operácii je maximálne 300. „§ 4a Požiadavky na virtuálnu registračnú pokladnicu (1) Na účely plnenia povinnosti podľa § 3 ods. 1 možno používať len virtuálnu registračnú pokladnicu, ktorá je zriadená na webovom sídle finančného riaditeľstva; na jedno predajné miesto môže byť vytvorený len jeden prístup do virtuálnej registračnej pokladnice. (2) Podnikateľ môže používať virtuálnu registračnú pokladnicu, len ak počet vydaných pokladničných dokladov v jednom kalendárnom mesiaci nie je viac ako 300 ." Ministerstvo financií v júli pripravovalo novinku - virtuálnu registračnú pokladnicu, ktorá bude bezplatne prístupná online. Ministerstvo v júli vyhlásilo: "Virtuálna pokladnica bude zriadená v prostredí Finančného riaditeľstva SR a bude tak fungovať na počítači, tablete, alebo iných zariadeniach schopných pripojenia na internet. Virtuálna pokladnica bude určená pre tých podnikateľov, ktorí vydajú menej ako tristo pokladničných dokladov v jednom kalendárnom mesiaci ." Podľa informácii z 19. septembra 2014 je limit na používanie registračných pokladníc nie 600 ale len 300 . Ak podnikateľ presiahne 300 operácii, Finančné riaditeľstvo deň nasledujúceho mesiaca po prekročení tohto počtu ukončí používanie virtuálnej registračnej pokladnice. Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

prerokovaná Ministerstvo informácii 300


Pokiaľ sa pýtate na Salviniho, ten robí na jednej strane rozhovory o tom, ako si majú krajiny rozdeliť migrantov, na druhej strane chce byť v spoločnosti s ľuďmi, ktorí ako prví odmietli kvóty. Ako sa Orbán alebo Kaczynski, ktorí veľmi vehementne vystupovali proti povinnému prerozdeľovaniu, chcú dať teraz dohromady s človekom, ktorý to považuje za jednu z podmienok na prijatie migračnej a azylovej politiky Únie.

Salvini, Orbán aj Kaczynski sa zhodnú na spoločnej proti-imigrantskej rétorike, pričom ich stretnutia naznačujú, že chcú v presadzovaní svojej európskej politiky spolupracovať. Nezhodujú sa však vo všetkom a to hlavne v otázke povinného prerozdeľovania migrantov, kde sú Kaczynski s Orbánom jednoznačne proti, naopak Salvini kvóty presadzuje. Matteo Salvini, taliansky minister vnútra, považuje za riešenie migračnej krízy, ktorá značne postihla južné štáty Európy vrátane Talianska, okrem iného aj prerozdelenie migrantov medzi jednotlivé členské štáty EÚ, teda takzvané kvóty. Príkladom je loď Ubaldo Diciotti, ktorej spolu s vyše stosedemdesiatimi žiadateľmi o azyl nebolo umožnené zakotviť v talianskom prístave, pretože Salvini žiadal garanciu, že títo migranti budú prerozdelení medzi členské štáty EÚ. Salvini vtedy povedal: “The ship may land in Italy, as long as the 177 migrants are distributed, in a spirit of solidarity by the EU.” Orbánovo Maďarsko a Kaczynskeho Poľsko boli spolu s Českom a Slovenskom prví kritici systému prerozdeľovania pomocou povinných kvót. Maďarsko a Slovensko podali na tento systém žaloby na Európsky Súdny dvor, ten ich však obe zamietol . Salvini spolu s Orbánom a Kaczynskim už absolvovali stretnutia, pri ktorých deklarovali budúcu spoluprácu. Takto opísal stretnutie Salviniho s Kaczynskim Orbán: “The Warsaw-Rome axis is one of the most wonderful developments of the year so far. I have high hopes for it.” Ten sa so Salvinim už stretol už v auguste 2018, kde hovorili o spojení najmä v boji s pro-imigračnými myšlienkami a politikmi.

riešenie loď kritici zamietol stretnutie stretol


je to zariadenie (vila údajne určená pre premiéra, pozn.), ktoré patrí ministerstvu zahraničných vecí a nie Úradu vlády.

Štátna akciová spoločnosť Správa služieb diplomatického zboru, ktorá vilu vlastnila, patrí pod Ministerstvo zahraničných vecí. Avšak podľa dokumentov zverejnených na portáli Sme.sk ministerstvo rokovalo s vtedajším šéfom Úradu vlády, ktorý prejavil záujem o túto vilu na účely ubytovania predsedu vlády, a to zámenou za objekt Miestodržiteľského paláca na hlavnom námestí v Bratislave.

Sme.sk


Ale návrh existuje a dokonca aj v paragrafovom znení...

Medialne.sk síce uvádza, že "Hoci už v najbližších dňoch chce minister predložiť paragrafové znenie do parlamentu, návrh zákona zatiaľ členovia pracovnej skupiny nevideli“. A však o tom, či paragrafové znenie naozaj existuje nevieme potvrdiť" , my sme paragrafové znenie nenašli.

Medialne.sk


Na pomery Slovenska, 5-miliónového národa, v roku 2004, 2003 a 2004 sme mali 10 000 jeden rok a 11 000 druhý rok, 20 000 utečencov v priebehu dvoch rokov.

Kaaliňák vo výroku referuje k počtu žiadateľov o azyl. O azyl žiadajú osoby na základe humanitárnych dôvodov alebo zo statusu utečenca vyplývajúceho zo Ženevského dohovoru, pričom udelenie azylu z humanitárnych dôvodov nie je podmienené právnym nárokom. V roku 2003 bolo podaných 10 358 žiadostí a v roku 2004 to bolo 11 359, pričom vyhovené bolo len 26 žiadostiam. Treba však poznamenať, že jedna osoba môže podať žiadosť o azyl viackrát, počet žiadostí tak nemusí reflektovať počet žiadateľov. Vzhľadom na bežné zamieňanie výrazov utečenec a žiadateľ o azyl a zhodu žiadostí s číslami, ktoré uvádza Kaliňák však hodnotíme výrok ako pravdivý.

Ministerstva vnútra
Európskej únie
toho
udeľuje
štatistík
štúdií


Ja som bol minulý týždeň na zasadnutí výboru pre financie a rozpočet. Pán predseda, neboli ste tam, ale ja som tam oznámi iniciatívu, že v septembri by sme chceli požiadať práve predsedu a Vás podpredsedov výboru, aby ste zvolali rokovanie vášho výboru a záležitosti a výboru pre európske záležitosti, lebo na pôde parlamentu chceme hovoriť o problematike väčšej integrácie v Európe, bankovej únii, to je jedna agenda a ďalšia agenda to je presne to čo ste spomínali. To znamená daňové úniky.

Uvedené informácie, ktoré uvádza minister financií sa nachádzajú v zápisnici Výboru pre financie a rozpočet zo 6. septembra 2012 .

Poslanci sa dohodli na uskutočnení neverejného neformálneho stretnutia výboru spolu s Výborom pre európske záležitosti, ministrom financií a (jeho spolupracovníkmi), guvernérom NBS a ďalšieho z odborných zástupcov NBS (p. Dvořáček - výkonný riaditeľ útvaru pre dohľad nad finančným trhom NBS), kde sa prediskutujú aktuálne témy a problémy eurozóny. Stretnutie sa uskutoční počas najbližšej schôdze NR SR.

6. septembra 2012


Na rozdiel od vás, ja som sa s predstaviteľmi živnostníkov dohodol, aj s komorou, aj so živnostenským zväzom.

Slovenská živnostenská komora uvádza: Dňa 14.06.2012 sa uskutočnilo posledné, rozhodujúce rokovanie na ktorom zástupcovia živnostenských organizácií veľmi ťažko vyjednali konečné dohody s ministrom Richterom a štátnymi tajomníkmi Burianom a Pelegrinim.

TASR (8.6.2012) uviedla: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny (MPSVR) SR sa dnes zo zástupcami živnostníkov – Slovenského živnostenského zväzu (SŽZ) a Slovenskej živnostenskej komory (SŽK) – dohodlo, že percento priemernej mzdy SR pre výpočet minimálnych odvodov živnostníkov sa zvýši legislatívnymi zmenami zo súčasnej úrovne 44,2 % na 50 %.

SITA (14.6.2012): Súčasné 40-percentné paušálne výdavky sa ohraničia stropom 420 eur mesačne. Ako informoval minister práce a sociálnych vecí Ján Richter, dohodli sa na tom zástupcovia ministerstva práce a rezortu financií s predstaviteľmi živnostenských organizácií.

Túto informáciu potvrdzujú i oficiálne zdroje strany SMER-SD Minister práce, sociálnych vecí a rodiny Ján Richter sa so živnostníkmi dohodol na percente pre výpočet odvodov živnostníkov. Percento priemernej mzdy SR pre výpočet minimálnych odvodov živnostníkov sa zvýši legislatívnymi zmenami zo súčasnej úrovne 44,2 % na 50 %. Uviedol to minister práce po rokovaní so zástupcami Slovenského živnostenského zväzu a Slovenskej živnostenskej komory.

A ďalej dohodu s predstaviteľmi živnostníkov potvrdzujú i spravodajské servery SME A Pravda

Napriek hľadaniu sa nepodarilo nájsť informácie, ktoré by potvrdzovali (ne)dohodu so živnostníkmi, v čase keď Ĺudovít Kaník vyjednával novelu Zákonníka práce.Najaktívnejší boli predstavitelia odborov, ktorí pred konečnou dohodou vstúpili i do štrajku.

Slovenská živnostenská komora uvádza:
TASR (8.6.2012)
SITA (14.6.2012):
oficiálne zdroje strany SMER-SD
SME
Pravda
novelu


A ten paradox je, že pár dní pred vraždou koalícia bez nášho súhlasu presunula tento zákon (zákon o partnerskom spolužití, pozn.) na ďalšiu októbrovú schôdzu.

Strana SaS v auguste predložila do parlamentu návrh novelizácie občianskeho zákonníka o tzv. „životných partnerstvách”. Predmetom zákona bolo zlepšiť legislatívu v oblasti majetkových práv osôb žijúcich v spoločnej domácnosti.

Zákon mali poslanci prerokovať na septembrovej schôdzi parlamentu, nakoniec bol však odsunutý až na októbrovú schôdzu. „V auguste 2021 sme ho zaslali koaličným partnerom a v auguste 2022 sme ho predložili, ale zhodou okolností bol odsunutý na októbrovú schôdzu,“ povedal predkladateľ zákona Ondrej Dostál. Jeho slová potvrdzuje aj oficiálny program schôdze, ktorý označuje stav zákona ako “presunutý bod programu”.

predložila návrh prerokovať povedal program


Robert Fico v roku 2006 vo volebnej kampani sľuboval a ešte aj v podstate v roku 2008, na to sú citáty, sľuboval, že za vlády Smeru-SD nedovolím akékoľvek zvyšovanie odchodu veku do dôchodku.

V roku 2006 strana Smer-SD vyhrala parlamentné voľby a predseda strany Robert Fico sa stal premiérom. Ak sa pozrieme na programové vyhlásenie vlády z roku 2006 ( . pdf ), teda vlády, ktorej predsedom bol Robert Fico, nájdeme tam aj kapitolu Sociálne zabezpečenie, v ktorom vláda odmieta zvyšovanie veku odchodu do dôchodku. Podľa článku denníka Sme z roku 2008 Fico počas svojej vlády viackrát povedal " pokiaľ budem predsedom vlády SR, tak vek pri odchode do dôchodku sa nebude predlžovať ". Na základe programového vyhlásenia vlády a vyjadrenia Roberta Fica hodnotíme výrok ako pravdivý.

. Sme .pdf .pdf .pdf článku