Tento rok 29 (pôsobenie Bugára v politike, pozn.).

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Béla Bugár sa stal aktívnou súčasťou politickej scény hneď po Novembri ´89, kedy sa spolupodieľal na založení politického subjektu MKDH (Maďarské kresťanskodemokratické hnutie). V roku 1990 sa Béla Bugár stal poslancom Federálneho zhromaždenia ČSFR a od roku 1992 až doteraz pôsobí ako poslanec NR SR ( TASR ).

Po zmene volebného zákona v roku 1998 bol spojením maďarských politických subjektov vytvorený spoločný subjekt v podobe SMK (Strana maďarskej koalície). V rámci nej pôsobil Béla Bugár až do roku 2007 ako predseda, kedy ho vo funkcii vystriedal Pál Csáky. V roku 2009 zo strany vystúpil a spoločne s ďalšími odídencami začal pracovať na formovaní nového politického subjektu vo forme Most-Híd, kde post predsedu zastáva až dodnes.

V roku 2010 získala v parlamentných voľbách strana Most-Híd 8,12 percenta hlasov voličov a stala sa súčasťou vládnej koalície, v ktorej Béla Bugár fungoval po druhýkrát ako podpredseda NR SR (najprv vo volebnom období 2002-2006, kedy na určité obdobie aj zastupoval predsedu NR SR). V predčasných voľbách v marci 2012 získal Most-Híd 6,89 percenta hlasov a pôsobila v opozícii.

V posledných voľbách do NR SR, ktoré sa konali 5. marca 2016, získala strana Most-Híd 6,50 percenta hlasov a stala sa súčasťou vládnej koalície spolu so Smerom-SD, Slovenskou národnou stranou a stranou #Sieť. Béla Bugár dnes opäť zastáva post podpredsedu parlamentu.

TASR
8,12 percenta
6,89 percenta
6,50 percenta


Nie je to nič neobvyklé a nič neštandardné (rozdelenie funkcie predsedu vlády a strany, pozn.). Keďže som neočakával nejakú súťaž na kongrese, tak som nepriniesol so sebou ani do tohoto štúdia podklady, aby som vám ukázal na príklade... ďalších severských štátov, že nič neobvyklého to nie je.

V prípade iných severských krajín ako je Fínsko, Švédsko a Dánsko to za posledných 20 rokov pravda nebola. Z uvedených príkladov je možné usúdiť, že obvyklé to nie je, ale existujú výnimky. Radičová je však pravdepodobne jediná premiérka, ktorá nikdy v minulosti nezastávala post predsedníčky strany, ktorá ju do premiérskeho kresla nominovala.


Podotýkam, že dnes ešte v inom zákone poberajú pri odchode do dôchodku prokurátori aj prokurátorský príplatok.

Prokurátori v Slovenskej republike majú podľa platnej legislatívy po skončení výkonu funkcie za splnenia zákonných podmienok nárok na príplatok za výkon funkcie prokurátora, ako aj na príplatok k dôchodku upravené v § 134 až § 137a zákona č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry.

Príplatok za výkon funkcie prokurátora patrí osobe, ktorej služobný pomer zanikol alebo bol prerušený spôsobom uvedeným v zákone, a ktorá zároveň má nárok na starobný, predčasný starobný alebo invalidný dôchodok.

Výška tohto príplatku sa vypočítava ako percentuálny podiel z priemerného platu prokurátora za každý rok započítateľnej praxe. Od roku 2007 predstavuje táto suma 0,8 % z priemerného platu za každý rok výkonu funkcie, pričom maximálne je možné započítať 35 rokov.

Príplatky vypláca generálna prokuratúra a ich výška sa upravuje v závislosti od rastu priemerného platu prokurátora. Právo na príplatok zaniká smrťou oprávnenej osoby, resp. prechádza v obmedzenom rozsahu na blízkych rodinných príslušníkov.

legislatívy zákona patrí vypočítava maximálne vypláca rastu zaniká prechádza


...a to sú také veci napríklad, ako si spomeniem na tie člny, o ktorých tak strašne rád a strašne veľa rozpráva pán minister, že boli objednané bez motorov, však nech si pozrie ako od jeho poradcu prišiel list, kedy sa povedalo, že sa motory do nich objednať nemajú.

Jedná sa o kauzu nákupu člnov, ktoré nemajú motory, takže podľa Galka boli nevhodné pre situácie ako sú povodne ( Sme.sk ). O odporúčaní ministrovho poradcu sa nám nepodarili nájsť žiadne informácie.

Sme.sk


Ale zoberte si tú kauzu s tými bytovkami, kde nechal deložovať niekoľko rodín. Úplne chudobní ľudia a on (Andrej Kiska, pozn.) absolútne bez mihnutia oka, bezohľadne, v Kysuckom Novom Meste ich nechal deložovať.

Kauza sa týka dvoch bytoviek v Kysuckom Novom Meste, ktoré v roku 1996 odkúpila firma TGI Orient. Jedným z jej spoluvlastníkov bol aj Andrej Kiska. Za každú z bytoviek mala firma zaplatiť 1 100 000 slovenských korún a po odkúpení z nich v krátkom čase malo byť vysťahovaných 48 rodín. Táto správa bola uverejnená na YouTube kanáli Fico2014 , ktorý Fico používal v rámci kampane pri prezidentských voľbách v roku 2014. Video bolo zverejnené 25. marca 2014, teda len 4 dni pred druhým kolom volieb, v ktorom súperili Kiska a Fico. Kiska vo svojej reakcii uviedol, že video poskytuje nepravdivé informácie a firma TGI Orient kúpila bytovky, ktoré slúžili ako podniková ubytovňa, v konkurze bez vecného bremena. Kiskovu verziu potvrdili pre denník SME viacerí pracovníci mesta. Výrok Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako nepravdivý. V súvislosti s prípadom Kiska povedal: " Ľuďom z ubytovne spoločnosť ponúkla odkúpenie za dnešných 3300 eur. V iných prípadoch sme napríklad v súčinnosti s mestským úradom ponúkli možnosť náhradného ubytovania. V žiadnom prípade nedošlo k vysťahovaniu zo dňa na deň, naopak, podarilo sa nám viacerým nájsť náhradné ubytovanie." Toto tvrdenie potvrdila aj bývalá pracovníčka mesta: " Mesto tam presúvalo neprispôsobivých a neplatičov. Keď to kupoval nový majiteľ, už mali zmluvy vypovedané, ale mohli si byty kúpiť. Nevysťahovali ľudí zo dňa na deň. " Na deložovaní sa mal podieľať aj vtedajší Kiskov švagor. Ten sa vyjadril, že bytovky kúpili v havarijnom stave, vyplatili všetky dlhy za neplatičov a ponúkli ľuďom byty na odkúpenie na splátky. Potom bytovky zrekonštruovali. " Riešili sme to od človeka k človeku. Ponúkli sme byty na odkúpenie. Veľa ľudí zostalo a roky ich splácali. Starým ľuďom sme vybavili miesta v domovoch dôchodcov, iným náhradné ubytovanie. Tým, ktorí nechceli pomoc, sme pomôcť nemohli, ale bolo ich len pár, " povedal. Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

spoluvlastníkov Fico2014 potvrdili Kiska


...a my (Smer-SD, pozn.) sme vyhrali štvrté parlamentné voľby za sebou, a vyhrali sme ich výrazným rozdielom od druhej politickej strany...

Z výsledkov uvedených na stránke Štatistického úradu Slovenskej republiky môžeme vidieť, že strana SMER-SD skutočne vyhrala posledné štyri parlamentné voľby s výrazným rozdielom.


Vy ste boli vo vláde v 98. Boli ste podpredseda SDĽ a vy viete, v akom stave sme preberali krajinu. Vy to viete. Vy viete, čo všetko bolo na stole. Vy sám veľmi dobre viete, koľko tam bolo nezaplatených faktúr, vy viete.

Robert Fico bol podpredsedom vládnej strany SDĽ v roku 1998 a 1999. Z vlády a strany odišiel v septembri 1999 a v decembri založil stranu SMER

podpredsedom odišiel SMER


Všetkých nie (nebola zhoda všetkých politických subjektov pri predchádzajúcich generálnych prokurátoroch, pozn.).

Za D. Trnku hlasovalo v tajnej voľbe 84 poslancov. Podľa kuloárnych informácií hlasovali za D. Trnku všetky poslanecké kluby okrem ĽS-HZDS a SDKÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 07.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

hlasovalo


Počtom pozitívnych už dobiehame Rumunsko a čoskoro Lotyšsko … dve krajiny, ktorým už skolabovali nemocnice.

V počte denných nových prípadov sme nastúpili na trend ako v Rumunsku a v Lotyšsku. V týchto krajinách je zdravotníctvo vo veľmi zlom stave, ako ukazujú články z domácich aj zahraničných médii, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Od publikovania výroku Igora Matoviča už Slovensko v počte nových denných prípadov COVID-19 prekonalo Rumunsko a 7-dňový trend ukazuje, že sa skutočne blížime k Lotyšsku. V grafe nižšie možno vidieť dáta, ktoré sú pre väčšiu prehľadnosť metodicky upravené relatívne k populácií daných krajín. Na vyznačenej časti z 28. októbra vidno, že Slovensko už v počte nových prípadov prekonalo Rumunsko. K danému dňu ešte nedosahujeme podobné čísla ako Lotyšsko.

V nasledujúcich dňoch, ktoré sme zaradili pre upresnenie kontextu výroku, však vidno trend, kde sa slovenské čísla približujú lotyšským. Časť výroku o počtoch pozitívnych prípadov preto hodnotíme ako pravdivú. ( Our World in Data )

BBC informuje , že v Rumunsku je nedostatok lôžok, pričom nemocnice sú preplnené a pacienti musia čakať na prijatie vonku. 50 kritických prípadov museli previezť do nemocníc v Poľsku a Maďarsku v dôsledku ochromeného zdravotníckeho systému.

V Lotyšsku je situácia podobná. Po zrušení plánovaných operácií z polovice októbra prišiel trojtýždňový lockdown celej krajiny, čo však stavu nemocníc dostatočne nepomohlo, pretože od 8. novembra je v Lotyšsku vyhlásený stav núdze na tri mesiace. Do nemocníc sú okrem Covid-19 pozitívnych ľudí prijímaní pacienti len so život ohrozujúcimi diagnózami. Zároveň je počet hospitalizovaných s Covid-19 najvyšší za celé trvanie pandémie. Preto môžeme považovať aj túto časť výroku za pravdivú.

Our World in Data
informuje
ochromeného
zrušení
lockdown
vyhlásený
najvyšší


...kto bol prvý a prišiel s verziou, že je potrebné prevziať moc? Bola to pani podpredsedníčka Nicholsonová, ktorá hovorila, že je potrebné urobiť revolúciu a svojim spôsobom ako prevrat.

Vyobrazeniu vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej ako zámienky na uskutočnenie štátneho prevratu, majdanu, destabilizácie štátu, zvrhnutia vlády a tiež prezentovaniu vyjadrení poslankyne Nicholsonovej ako nabádania alebo plánovania revolúcie sa venovali najmä konšpiračné, dezinformačné a propagandistické weby. Toto tvrdenie Blanára je však vybraté z kontextu celého vyjadrenia Nicholsonovej. Blogové a facebookové príspevky Nicholsonovej svedčia o tom, že poslankyňa mala na mysli personálne zmeny vo vláde a podporovala pokojný priebeh protestných zhromaždení. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

dezinformačný web infovojna
článok 1
článok 2
blogu
Facebook
rozhovore
iDnes.cz


...len na južnom Slovensku máme viac ako 5 tisíc Srbov (robotníkov, pozn.), (...).

Podľa štatistiky zamestnávania cudzincov na území Slovenskej republiky za mesiac marec evidovanej Ústredím práce sociálnych vecí a rodiny (ďalej len „ ústredie") pracuje na území SR 2 879 občanov Srbska s udeleným povolením na zamestnanie na území SR a 9 354 občanov Srbska s informačnou kartou, teda tých, ktorí nemusia mať povolenie na zamestnanie, no zamestnávateľ je povinný informovať o začiatku a skončení zamestnania príslušný úrad práce, sociálnych vecí a rodiny prostredníctvom tzv. informačnej karty. Spolu pracuje na území SR 12 233 štátnych príslušníkov Srbska ( .xls , tab. 1 a 11). Štatistiky ústredia síce obsahujú prehľad celkového počtu štátnych príslušníkov tretích štátov pracujúcich v jednotlivých okresoch ( .xls , tab. 2 a 15), avšak nemožno z nich zistiť počet štátnych príslušníkov jednotlivých štátov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.xls .xls


Učitelia na Slovensku sú niekde v priemere 750-800 eur.

Priemerná mzda pedagogických zamestnancov podla ÚIPŠ (Ústav informácii a prognóz v školstve, xls) v regionálnom školstve za rok 2011 je 758, 1 eur. Podľa webovej stránky Ministerstva školstva, vedy a výskumu (.pdf) bol priemerný plat pedagogických zamestnancov v školstve v prvých troch štvrťrokoch 2012 765,5 eura. Obidve čísla sú uvádzané v hrubom. R. Fico sa triafa do tohto intervalu, hoci interval je nastavený pomerne veľkoryso a skutočné čísla sú skôr na jeho dolnom ohraničení.

ÚIPŠ
Ministerstva školstva, vedy a výskumu


Pokiaľ ide o NKÚ, opozícia nie je schopná predložiť kandidáta, ktorý by získal väčšiu podporu ako povedzme 20, 30 hlasov (hlasov opozičných strán, pozn.).

V prvých troch voľbách bol počet opozičných hlasov aj po započítaní otáznych 10 hlasov SMER-SD od 43 až 53 hlasov. Výrok predsedu vlády R. Fica sedí len v prípade poslednej voľby šéfa NKÚ a to aj v prípade započítania 10 hlasov, ktoré strana SMER-SD sľúbila. R. Fico sa tak dopúšťa zavádzania. Podobný výrok sme overovali v už v minulosti ( O 5 minút 12 , 3. februára). Fico naráža na posledné voľby týkajúcej sa predsedu NKÚ. Údaje v nasledujúcej tabuľke vychádzajú zo stenografických prepisov schôdzí NR SR z 26.7.2012 , 18.9.2012 a 11.12.2012 . Dátum schôdze Kandidát Počet hlas. lístkov Neplatných Za Proti Zdržalo sa Počet potrebných hlasov 26.7.2012 Kamil Krnáč 146 9 53 33 51 74 18.9.2012 Kamil Krnáč 148 9 63 49 27 75 11.12.2012 Vladimír Klimeš 136 6 59 31 40 69 Keď vychádzame z predpokladu, že SMER dodržal svoje slovo a podporil v týchto voľbách jednotlivých kandidátov 10 hlasmi, tak Krnáč získal spomedzi opozície podporu 43 poslancov a v druhých voľbách 53 poslancov, zatiaľčo Klimeš 49 poslancov. Tento počet hlasov deklarovali predstavitelia SMER-SD v diskusných reláciách. Nedávno, 14. marca 2013, sa uskutočnila štvrtá voľba predsedu NKÚ. Opäť bol kandidátom opozície Vladimír Klimeš, ale získal len 39 hlasov: "Zo 124 odovzdaných hlasovacích lístkov bolo 28 neplatných. Z 96 platných hlasovacích lístkov overovatelia zistili, že o návrhu na voľbu Vladimíra Klimeša za predsedu Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky hlasovalo za 39 poslancov, proti 40 poslancov, zdržalo sa hlasovania 17 poslancov." Ak by sme započítali hypotetických 10 hlasov SMER-SD tak Klimeš získal 29 hlasov opozície. Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12

SMER

deklarovali

štvrtá voľba

získal


Máme 30, takmer 35 % územia, ktoré sú chránenými územiami. Máme 5 národných parkov, 4 chránené krajinné oblasti.

Na územie BBSK skutočne zasahuje 5 národných parkov (Veľká Fatra, Nízke Tatry, Slovenský raj, Slovenský kras, Muránska planina) a 4 chránené krajinné oblast (Cerová vrchovina, Ponitrie, Poľana, Štiavnické vrchy).

skutočne

enviromagazín.sk

uzemneplany.sk

stránka


Lebo verejne volia len v totalitných režimoch. Ak si pamätáte na zjazdoch komunistických strán bolo presne o tom, predstavitelia hlavní boli volení verejne. O to ide. O nezávislosť rozhodovania. Poslanci sú nezávislí a nesmú byť riadení príkazmi. Majú vykonávať svoju vôľu slobodne a ak je výber z viacerých kandidátov, ktorých sami navrhujete, tak každý poslanec má mať právo slobodne sa v tajnej voľbe vyjadriť. (odpoveď na otázku moderátora: prečo by to nemohla byť verejná voľba?, pozn.)

Robert Kaliňák to tentokrát pojal veľmi zoširoka. Existuje množstvo prípadov, kedy sa uplatňuje verejná voľba a nie je to v prípade totalitnej spoločnosti. V ČR je rada hlasovaní, v ktorých sa uplatňuje verejné hlasovanie.

rada


...my sme prebrali krajinu, keď 800-tisíc ľudí na Slovensku pracovalo na dohodu.

Podobný výrok sme už overovali 29. apríla a 30. septembra 2012. Ako uviedlo SME , podla Sociálnej poistovne pracovalo v decembri 2011 na dohodu približne 591-tisíc ludí. V apríli 2012, kedy Robert Fico zostavil vládu, ich bolo podla Ludovíta Kaníka až 800-tisíc. Pocet ludí pracujúcich na dohody a však mení každý mesiac – závisí to aj od rocného obdobia napr. pri sezónnych prácach. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

apríla septembra SME


Mesto Prešov kúpilo 20 nízkopodlažných autobusov, či trolejbusov, ktoré sú klimatizované.

V septembri tohto roku schválilo Mesto Prešov investíciu na kúpu klimatizovaných a nízkopodlažných 11 trolejbusov a 9 autobusov pre DPmP. Mesto však spomínaných 20 klimatizovaných trolejbusov a autobusov zatiaľ nekúpilo, samotná operácia má prebehnúť najskôr na budúci rok. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. SME , zo dňa 24.9.2014: "Prešovskí poslanci minulý týždeň schválili plánovanú investíciu na kúpu 11 trolejbusov a 9 autobusov, z ktorých bude 6 midibusov. Nové vozidlá by mali byť klimatizované a nízkopodlažné. Dĺžka jednotlivých vozidiel by mala byť 9, 12 a 18 metrov. Mesto ako stopercentný akcionár teda dalo dopravnému podniku zelenú, ale podľa riaditeľa Petra Janusa, reálny nákup vozidiel sa môže uskutočniť až na budúci rok. „Čaká nás ešte proces verejného obstarávania a samotná dodávka vozidiel od výrobcov trvá podľa doterajších skúseností asi šesť mesiacov,“ uviedol Janus." V Prešove sa v minulosti kúpili iné autobusy či trolejbusy. V roku 2003 kúpil DPmP 3 nové kĺbové autobusy. V roku 2008 kúpil Dopravný podnik mesta Prešov 8 nových nízkopodlažných trojelbusov a autobusov. 10 nových klimatizovaných autobusov malo pribudnúť SAD Prešov v roku 2013, v rovnakom roku DPmP plánoval kúpiť aj už ojazdené autobusy a trolejbusy. 4 nové autobusy kúpil SAD Prešov v apríli 2014. Tieto kúpy však nezodpovedajú presnému číslu 20, ktoré uvádza primátor Hagyari, prípadne nepredstavujú klimatizované nízkopodlažné autobusy. Zároveň sa jedná o dve spoločnosti - SAD Prešov a DPmP, pričom prvá z menovaných je vlastnená majoritne súkromným akcionárom, jej výsleky sa preto nedajú predkladať ako výsledky hospodárenia mesta. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME kúpil kúpil pribudnúť plánoval kúpil prvá


Teraz v súvislosti so zmenou mimochodom, ktorú zmenu zazmluvnili zase za vlády Roberta Fica na ministerstve financií, sa malo prejsť na informačný systém firmy IBM. Bol mimochodom predražený, keď sme prišli do vlády, tak sme znížili tu cenu o 60 %.

V januári 2010 spustilo MF pod vedením ministra Počiatka prvú fázu projektu UNITAS- jeho cieľom je zjednotenie výberu daní a odvodov. Systém mala technicky zabezpečiť spoločnsoť IBM, ktorá zvíťazila v tendri MF SR. Trojročný kontrakt s IBM rátal s nákladmi 56 mil. eur bez DPH.

IBM Mikloš dodatok


...policajný prezident, jeho vymenovanie, je v kompetencii ministra vnútra. Ministerstvo vnútra vpadá do gescie strany Smer-SD.

Podľa aktuálneho znenia zákona č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore, prezidenta Policajného zboru SR vymenúva a odvoláva minister vnútra. Ministra vnútra SR nominuje, podľa koaličnej zmluvy podpísanej stranami SMER-SD, SNS a MOST-HÍD, strana SMER-SD ( .pdf , s.16). Okrem ministra, nominantom SMER-SD je aj jeden zo štátnych tajomníkov MV SR. Druhého štátneho tajomníka nominuje SNS. Nakoľko riadiacou osobou na ministerstve, teda minister je nominantom SMER-SD, výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákona
.pdf
§ 6
členka
jedného
nominantom


Viete, akože ten ekonomický rast v tomto roku sa očakáva v priemere okolo 4,6 %, ten druhý kvartál, to nepovažujem to za nejaký veľký úspech zase, lebo 9 percentné navýšenie vzniklo z toho, že minulý, druhý kvartál roku 2022 (2020, pozn.) bol -11

Inštitút finančnej politiky očakáva v roku 2021 ekonomický rast na úrovni 4,6 %. V druhom kvartáli roku 2020 bol pre pandémiu ekonomický prepad na úrovni 10,9 %. Štatistický úrad preto očakával prudký medziročný nárast o 9,6 % v druhom kvartáli roku 2021. Tvrdenie Ladislava Kamenického preto hodnotíme ako pravdivé.

očakáva
druhom kvartáli


...kúpyschopnosť obyvateľov SR z európskych krajín OECD je najhoršia okrem Madarska…

Výrok Radoslava Procházku sme konfrontovali so štatistikou na stránkach OECD . Estónsko, Grécko, Maďarsko a Poľsko majú horšiu kúpyschopnosť na obyvateľa (ukazovateľ Per capita volume indices, Currents PPPs resp. Constant 2010 PPPs, 2015) ako Slovensko. Hodnotíme ho preto ako nepravdivý.

OECD


Ja si myslím, že pozícia pani premiérky je dostatočne silná, je jej vecou kedy a aký argument použije a nakoniec sa ukázalo, že pán Trnka nedostal jeden jediný hlas poslancov vládnej koalície. Čiže v tomto zmysle, je jasné, že jej politika bola pri voľbe generálneho prokurátora na ostatnom pléne NR úspešná, lebo dosiahla to, čo chcela presadiť.

Voľba prebiehala tajne, je teda možné odvolať sa len na vyjadrenia účastníkov. Trnka získal pri voľbe 70 hlasov, opozícia má v parlamente 71 hlasov, jeden hlas bol vyhlásený za neplatný. Trnka tak mohol získať koaličný hlas len v prípade, že by niekto z opozície hlasoval za kandidátov koalície, čo obe opozičné strany vylučovali.

získal pri voľbe


Vy zakladáte (Draxler, pozn.) teraz dva mesiace, mesiac pred voľbami pracovné skupiny, ktoré sa napríklad bavia o financovaní školstva. A pritom v pláne úloh legislatívnom vlády na rok 2013 bolo vypracovať komplexnú zásadnú zmenu zákona číslo 597/2003 o financovaní škôl.

Začiatkom januára minister Draxler oznámil, že v súvislosti s bodmi uvedenými medzi požiadavkami štrajkujúcich učiteľov ministerstvo pripravilo pracovnú skupinu, do ktorej pozýva aj zástupcov ISU. O akýchkoľvek predošlých pokusoch o pracovné skupiny dostupné údaje neexistujú. V pláne legislatívnych úloh vlády SR na rok 2013 sa ale spomína len prepracovanie nariadenia, ktoré sa týka len podrobností rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre školy a školské zariadenia, nemalo sa teda jednať o komplexnú zmenu zákona. Vypracovnia komplexnej zásadnej zmeny zákona o finacovaní škôl, bol až v legislatívnom pláne na rok 2014. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Začiatkom januára 2016 sa objavilo niekoľko správ o tom, že minister Draxler dáva dokopy pracovnú skupinu (SITA) so zameraním na financovanie školstva a kontinuálne vzdelávanie: " Minister školstva Juraj Draxler ponúkol zástupcom Iniciatívy bratislavských učiteľov a Slovenskej komory učiteľov, aby sa podieľali na práci pracovných skupín, ktoré na ministerstve formujú. Pracovné skupiny sa pritom majú stretnúť v januári a budú sa venovať najpálčivejším témam v regionálnom školstve, ako napríklad kontinuálnemu vzdelávaniu, modelu financovania slovenských škôl či učebnicovej politike. " Podľa dodatočne zaslaného vyjadrenia Branislava Kočana však minister nepozval zástupcov Iniciatívy bratislavských učiteľov tak, ako to tvrdí SITA. Túto informáciu však nedokážeme overiť z dostupných zdrojov, neinformuje o tom ani samotné ministerstvo. Predchádzajúce pracovné skupiny sa venovali napríklad zmene zákonov v oblasti športu alebo akreditácii vysokých škôl. O obdobnej pracovnej skupine sa však hovorí až teraz v roku 2016. Úlohou č. 19 plánu legislatívnych úloh vlády SR na rok 2013 ( .pdf , s. 29) pritom je: " Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 630/2008 Z. z. ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre školy a školské zariadenia v znení neskorších predpisov. " Ako dôvod pritom uvádza to, že: " Novela sa navrhuje na základe § 7 ods. 9 zákona č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení v znení neskorších predpisov a poznatkov z aplikačnej praxe súvisiace so skvalitnením normatívneho financovania škôl a štátnych školských zariadení. Ide o zmeny v jednotlivých kategóriách stredných odborných škôl v súvislosti so schválením nových odborov vzdelávania z experimentálneho overovania a v súvislosti s efektívnejším vynakladaním finančných prostriedkov na žiakov športových gymnázií. " V rámcovom pláne legislatívnych úloh(. pdf ,s.19), no v časti pre 2. štvrťrok roka 2014 (teda nie pre rok 2013) je ku zákonu o financovaní škôl a školských zariadení napísané nasledovné: " Navrhuje sa nový zákon o financovaní škôl a školských zariadení, ktorý bude obsahovať všetky pravidlá financovania v oblasti prenesených kompetencií a originálnych kompetencií. Cieľom novely zákona je jasne definovať kompetencie v oblasti školstva týkajúce sa samosprávy, štátnej správy a školskej samosprávy ." Dátum zverejnenia analýzy: 25.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

správ skupinu .pdf pdf


Veď sa pozrite na problémy vašej koalície, ktorá tu vládla 4 roky, kedy ste trikrát zaslúžili sa o výmenu ministra myslím v rezorte životného prostredia až nakoniec Smer celý tento rezort strane Slovenskej národnej strane odňal

Predseda byvalej vlády Robert Fico odvolal troch ministrov životného prostredia nominovaných stranou SNS. Prvým odstupujúcim bol Jaroslav Izák. Druhým Ján Chrbet a posledným ministrom bol Viliam Turský. Smer následne do pozície nominoval svojho nominanta Jozefa Medveďa .

odvolal
odstupujúcim
Jozefa Medveďa


Jedna je koordinácia v rámci NATO a druhé sú tie bilaterálne rozhovory, pretože keď si spomeniete na systém S300, tak tam sme taktiež ako prví odovzdali tento systém Ukrajine a taktiež to boli slová o tej hrozbe a nakoniec nič sa nestalo.

Heger správne uviedol, že Slovensko ako prvý štát od vypuknutia vojny darovalo systém protivzdušnej obrany S-300 Ukrajine. V tom čase existovali vyjadrenia opozície, ale aj Ruskej federácie o hrozbe vyplývajúcej z dodávky, ktorá sa však nakoniec nenaplnila.

8. apríla 2022 predseda vlády SR Eduard Heger potvrdil darovanie systému protivzdušnej obrany S-300 Ukrajine. Minister obrany Jaroslav Naď informoval , že darovanie prebehlo až po nájdení náhrady za systém S-300 a ochrana Slovenska tak zostala zabezpečená.

Je pravdou, že Slovensko darovalo systém protivzdušnej obrany ako prvá krajina vo svete.

V tom čase sa objavovali vyjadrenia o tom, že darovanie systému predstavuje hrozbu pre Slovensko. Predseda Smeru-SD Robert Fico uviedol , že týmto činom prezidentka SR Zuzana Čaputová a premiér Eduard Heger otvorene ťahajú Slovensko do vojny. a že sa jedná o vojnový čin s „nedozernými“ následkami pre Slovensko.

Strana Hlas-SD označila darovanie S-300 Ukrajine za ohrozenie obranyschopnosti Slovenska. Taktiež minister zahraničných vecí Ruskej federácie Sergej Lavrov varoval Slovensko pred dodaním systému S-300 na Ukrajinu a odkázal, že „nedovolia“, aby sme ho Ukrajine dodali.

Darovanie systému protivzdušnej obrany nezatiahlo Slovensko do vojny medzi Ukrajinou a Ruskom. Rovnako kvôli tomu pre Slovensko nevznikli žiadne ďalšie konzekvencie. Hrozby, o ktorých hovorili slovenskí politici, sa nenaplnili a Rusko nijak nezasiahlo pri dodávke protivzdušnej obrany.

Celý výrok tak môžeme označiť ako pravdivý.

potvrdil informoval prvá uviedol Hlas-SD varoval


Vy asi žartujete, pretože kauza emisií je kauza, ktorá vznikla od začiatku tejto vlády, dokonca sa upravoval zákon za tejto vlády. Boli predávané emisie za polovičnú cenu oproti tomu ako predávala Česká republika, Maďarsko, ale napríklad aj Ukrajina za tejto vlády...

Za tejto vlády sa upravoval Zákon o obchodovaní s emisnými kvótami (novela publikovaná v Zz. v marci 2007), dôvodová správa (.doc) k zákonu hovorí najmä o potrebe zosúladenia dovtedy platného stavu s nariadeniami a smernicami EÚ. Zákon v novele stanovuje, že emisie sa môžu predávať priamo, sprostredkovane alebo na dražbe kvót. Návrh novely predkladalo ministerstvo životného prostredia. K porovnaniu cien viď nižšie.

sa upravoval
dôvodová správa


Na druhej strane ďalším faktom je, že o spis sa začali zaujímať české policajné zložky a podľa internetového serveru českého týždenníka Euro mohla odvolaná šéfka Fondu národného majetku Anna Bubeníková ovplyvniť niektoré plánované nákupy českej spoločnosti.

Podľa portálu euro.cz "Slovenská Gorila zasahuje do českého byznysu Vedení fondu v čele s Bubeníkovou přinejmenším zbrzdilo vstup Energetického a průmyslového holdingu do plynárenského podniku SPP. Firma Daniela Křetínského chtěla koupit 49 % SPP od akcionářů E.on a Gaz de France. Podle ministra hospodářství Juraje Miškova ale fond odmítl EPH poskytnout během due diligence akcionářskou smlouvu SPP. Bez jejího prostudování nemohl EPH získat obraz o rozsahu svých budoucích pravomocí." "Výše uvedené příklady mohou být jedním z důvodů, proč se o slovenskou Gorilu zajímají také české bezpečnostní orgány. „O případu jsme informováni a sledujeme ho. Z taktických důvodů však nebudeme poskytovat žádné bližší informace,“ sdělila týdeníku Euro mluvčí policejního prezidia Pavla Kopecká."

euro.cz


...  ja som si pozeral hodnotenie Európskej komisie k programu stability a samotná komisia má pochybnosti o tom, že ako to s tou konsolidáciu verejných financií bude odhadujú iné deficity v budúcich rokoch a taktiež odhadujú aj iný dlh ...

Európska komisia kritizuje vo svojom hodnotení ( .pdf ) najmä to, že SR si stanovila krátkodobé ciele, nevidí aspoň strednodobé snahy o konsolidáciu a udržanie verejných financií. Konsolidácia ja od roku 2012 založená najmä znižovaním výdavkov, rezervy vidí EK v oblasti príjmov z daní a tiež v systéme financovania dôchodkov. Komisia sa obáva, že SR bude škrtať aj výdavky, ktoré podporujú ekonomický rast, ako je vzdelávanie a dopravná infraštruktúra.

.pdf .pdf .pdf


Sme jedna z mála krajín, ktorá nezmrazila dôchodky.

Ku zmrazovaniu dôchodkov na Slovensku skutčne nedošlo. Ohľadom iných krajín EU je nad naše kapacity zistiť či sme jedna z mála krajín nezmazujúca dôchodky. ČR napríklad dôchodky rovnako nezmrazila , avšak porastú iba mierne. Naopak dôchodky zmrazilo Grécko , Litva , alebo Slovinsko . Údaje z ďaľších krajín Európy je možné nájisť na stránkach globalpensions.com .

nezmrazila Grécko Litva Slovinsko globalpensions.com


Slovenská republika vytvorila špeciálnu takzvanú zahraničnú policajnú jednotku, ktorá sa volá HRAD. Máme tam 300 ľudí (...)

Tento výrok sme už overovali V politike 10. januára 2016. V súvislosti s utečeneckou krízou vláda SR schválila na návrh ministra vnútra R. Kaliňáka opatrenia na posilnenie Policajného zboru. Samotný návrh, schválený v novembri 2015 na mimoriadnom zasadnutí vlády, obsahoval zriadenie zahraničnej policajnej jednotky hraničného dozoru (HRAD) v počte 300 ľudí k 1. januáru 2016. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

V politike
schválený
zriadenie
1. januáru
vytvorilo
HRAD
vyjadril
budú


Čo urobila vládna koalícia pokiaľ ide o regulačnú politiku za posledné tri mesiace? Viete o tom? Táto vládna koalícia vyradila z regulačného procesu ministerstvo hospodárstva. To ministerstvo hospodárstva, ktoré za Ľuba Jahnátka tak bojovalo s monopolmi.

V § 14 ods. 2 zákona č. 276/2001 Z. z. (.pdf) o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o regulácii“), ktorý bol naposledy regulovaný v roku 2010 sa uvádza: "Účastníkom cenového konania je regulovaný subjekt, ktorý predložil cenový návrh, a ministerstvo. Účastníkom cenového konania začatého z podnetu úradu je regulovaný subjekt, ktorému úrad doručí oznámenie o začatí cenového konania a ministerstvo."

zákona č. 276/2001


...pokiaľ ide o zvýšenie platov učiteľov, tak sme zvýšili platy učiteľov o 22 %. Je to najvyššie zvýšenie platov učiteľov zo všetkých pracovníkov verejnej správy. A dosiahli sme cieľ, ktorý sme chceli, aby mali učitelia vyšší plat ako je priemerný zárobok v národnom hospodárstve.

Portál UIPS prináša informácie o platoch učiteľov v regionálnom školstve a na vysokých školách. V roku 2012 bola priemerná výška platov pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve celkovo 797,82 eur. UIPS prináša údaje len po rok 2014, kedy bola priemerná výška platov pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve 908,26 eur.Nárast platov v tomto období predstavuje 13,84%. Nasledujúca tabuľka ukazuje výšku priemernej mesačnej mzdy pedagogických zamestnancov v regionálnom školstve a priemerné mesačné mzdy v národnom hospodárstve. Percentuálny rozdiel vo výške platov v roku 2012 a 2015 je pri pedagogických zamestnancoch regionálneho školstva 19,36%. Priemerná mesačná mzda pedagogického zamestnanca v regionálnom školstve je pre rok 2015 v hodnote 952 eur. Pokiaľ rátame s plánovanou valorizáciou platov pre rok 2016 o 4%, mala by byť priemerná mzda 990,08 eur. Oproti roku 2012 by to predstavovalo nárast o 24,09%. Samozrejme takto zjednodušene sa nedá výška priemernej mzdy pre rok 2016 započítať, spoľahlivejšie ju zistíme pravdepodobne až v roku 2016.

Na záver je potrebné dodať, že tak ako sme overili v októbri 2015 u ministra Draxlera, nejedná sa o razantnejšie zvyšovanie platov ako v minulosti. V tabuľke nižšie môžme taktiež vidieť prehľad zvýšení pre jednotlivé kategórie pedagogických a odborných pracovníkov v porovnaní s priemernou mzdou v národnom hospodárstve. Vidíme tu, že zamestnanci financovaní zo štátneho rozpočtu vyrovnávali až prevyšovali priemernú mzdu už od roku 2006.

Zdroj: Inštitút vzdelávacej politiky ( Rehúš a Toman 2015 .pdf)

Ministerstva školstva
financií
UIPS
októbri 2015
Rehúš a Toman 2015


Dôležité je, že medziročne narastú verejné zdroje v zdravotníctve, teda peniaze, ktoré poisťovne môžu minúť na zdravotnú starostlivosť, o 180 mil. €. Tzn., o 4,5% narastú disponibilné zdroje v porovnaní s týmto rokom. Narastú aj zdroje za poistencov štátu zhruba o 20 mil. € plus k tomu pribudne aj ročné zúčtovanie zdravotného poistenia medziročne 65 mil. €.

Podľa portálu hnonline.sk, zdroje v slovenskom zdravotníctve narastú v roku 2012 medziročne o 4,5%, respektíve zhruba o 180 miliónov eur ( zdroj ). Reálne bude daný nárast však predstavovať len 71 miliónov eur, pretože v roku 2011 zdravotníctvo zaznamenalo výpadok financií vo výške zhruba 100 miliónov eur. Platby sa poistenov štátu sa v štátnom rozpočte na rok 2012 navýšili o 24 miliónov eur (zdroj Trend, 7. októbra 2011 ). Údaje o ročnom zúčtovaní zdravotného poistenia sa nám získať nepodarilo.

zdroj
Trend, 7. októbra 2011


Dá sa to zjednodušiť, že navýši sa rozpočet agentúry FRONTEX, ktorá, ona má smiešny rozpočet. Keď si pozrieme, že oni majú 300 miliónov a napríklad na poľnohospodársku politiku, ktorá je nezmyselná, dá Európska únia 200-násobok alebo 180-násobok, to sú, to je šialený nepomer.

Rozpočet organizácie Frontex na rok 2015 je 114 000 000 eu r. V roku 2014 to bolo ešte menej - 97 miliónov eur. Takže údaj, ktorý uvádza Richard Sulík nie je správny. Rozpočet Európskej Únie pre poľnohospodárstvo na rok 2015 je 63 miliárd eur (39,49 % rozpočtu EÚ), čo je dokonca viac než 500 násobok rozpočtu Frontexu. Aj keď má Richard Sulík pravdu, že rozpočet EÚ na poľnohospodárstvo je výrazne väčší ako rozpočet na ochranu vonkajších hraníc, hodnoty ktoré uvádza, nie sú presné. Keďže Sulíkom uvádzaný údaj o rozpočte Frontexu je väčší, ako je skutočnosť, a presahuje toleranciu Demagog.SK pre číselné údaje +-5 %, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

114 000 000 eu
r.
2014
63 miliárd eur
zaradiť


... Novičok, ktorý je vystopovateľný, že kedysi ho vyrábal Sovietsky zväz...

Podla svedectiev bývalých ruských chemikov a nálezov amerických expertov v Uzbekistane sa potvrdilo, že Sovietsky zväz v minulosti vyrábal novicok, pricom boli nájdené v Uzbekistane (bývalej republike Sovietskeho zväzu) pocetné zásoby tejto látky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Názov novicok pomenúva skupinu nervových látok vyvynutých v Sovietskom zväze v 70. a 80. rokoch minulého storocia, ktoré sú známe ako 4. generácia chemických zbraní a boli vyvinuté v rámci sovietskeho programu s názvom Foliant. Existencia novicoku bola odhalená chemikom Mirzayanovom v 90. rokoch cez ruské médiá. Chemik neskôr odišiel USA, kde zverejnil aj formulu na vyrobenie takejto látky.

novicok
odmietajú potvrdit
svedectvá vedcov
Uzbekistan
pomáhali s odstránením
BBC
OPCW
expertka
britskí a americkí experti


Pamätám si dobre, keď nastupoval Pavol Frešo za predsedu SDKÚ, jeho prvé 4 vyhlásenia boli, štyrikrát sa klaňal a ospravedlňoval živnostníkom, za to, ako s nimi narábala a ako sa k nim chovala vláda Ivety Radičovej.

Z prvých štyroch vystúpení Freša sa len v jednom prípade ospravedlnil konkrétne živnostníkom. Nie je preto pravdou, že v prvých štyroch vyhláseniach sa Frešo vždy ospravedlnil živnostníkom. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Za prvé vyhlásenie Pavla Freša sa dá považovať jeho vystúpenie po vnútrostraníckych voľbách, ktorého súhrn ponúka SDKÚ-DS v archíve tlačových konferencií. Na tlačovej besede sa vyjadruje k výsledkom volieb, k budúcnosti a smerovaniu strany. Frešo ako nový predseda strany sa neospravedlňoval živnostníkom. Druhé dostupné vyhlásenie (videozáznam) je z 28. mája 2012. Pavol Frešo hovoril okrem iného o tom, že SDKÚ-DS chce hájiť záujmy ľudí strednej vrstvy, od ktorej táto strana dostala mandát a ktorú podľa Frešových slov "v istej chvíli opustili". V tomto vyhlásení sa predseda SDKÚ-DS ospravedlnil za pád vlády Ivety Radičovej všeobecne voličom tejto strany. Hoci už na tlačovej konferencii konštatoval zlú situáciu živnostníkov a informoval o predloženej novele zákona, ktorá mal život živnostníkov uľahčiť, nevyslovil špeciálne ospravedlnenie živnostníkom. Vo vyhlásení z 29. mája 2012 (videozáznam) sa Pavol Frešo zaoberal návrhom zákona o oddialení nárastu poplatkov v sociálnych zariadeniach. Vyjadrenie Pavla Freša z 30. mája 2012 (videozáznam) hovorí o snahe SDKÚ-DS pomôcť živnostníkom a hoci v úvodnom texte k archívnemu záznamu sa píše: "SDKÚ-DS pociťuje svoj dlh voči živnostníkom a preto im podávame pomocnú ruku," v samotnom zázname toto vyjadrenie, resp. priame ospravedlnenie sa nie je. Možno to však považovať za ospravedlnenie. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

súhrn
besede
Druhé dostupné vyhlásenie
vyhlásení z 29. mája 2012
Vyjadrenie Pavla Freša z 30. mája 2012


Je nechcem komentovať tú históriu, tam o tom rozhodnú audity, ktoré ale dopadli pozitívne. Inými slovami SDKÚ DS má zauditované účtovníctvo a všetky tieto veci.

Výrok P. Freša hodnotíme ako pravdivý, pretože všetky Výročné správy SDKÚ za posledné roky boli posúdené nezávislým audítorom ako pravdivé a objektívne. Zároveň je treba podotknúť, že nezávislý audit potvdzuje pravdivosť a objektívnosť učtovníctva, teda či sedia faktúry. Audit nedokáže účinne odhaliť či sú všetky finančné toky v medziach zákona.

Všetky zverejnené Výročné finančné správy za roky 2001 až 2010, boli zhodnotené náhodne vyžrebovaným audítorom ako účtovné uzávierky poskytujúce pravdiný a objektívny pohľad na finančnú situáciu SDKÚ. Dá sa preto povedať, že účtovnictvo strany preslo nezávislým auditom a tento audit dopadol pozitívne.

Na druhej strane je potrebné dodať, že hoci je účtovne všetko v poriadku, financovanie strán nemusí byť úplne čisté. Denník Pravda 24. februára 2010 citoval jedného z nezávislých auditorov:

"Jedna z firiem, ktorá robila pre SDKÚ audit, potvrdila, že všetko bolo kryté faktúrami, nebolo teda možné na podvod prísť. "To by audit musel trvať rok," povedal audítor, ktorý si neželal byť menovaný, pretože posudzuje správy rôznych parlamentných strán. ...Firmy, ale aj strany podľa audítora ulievajú peniaze napríklad tak, že sa dohodnú s dodávateľom. Ten im dá potvrdenie o službách, ktoré nevykonal, a o peniaze sa rozdelia. V účtovníctve je však všetko v správnych položkách."

Výročné finančné správy
Pravda


Čistý dlh my sme zvýšili počas troch krízových rokov len o 4,6 % a bolo to výrazne menej, ako priemerná krajina Európskej únie a výrazne menej ako priemerná krajina eurozóny. Preto my čistý dlh momentálne máme na 48 %.

Časť Matovičovho výroku o výške nášho čistého dlhu fakticky zodpovedá údajom, ktoré uvádza Rada pre rozpočtovú zodpovednosť. Pre časť výroku ohľadom veľkosti čistého dlhu krajín Európskej únie a Eurozóny sme však nenašli spoľahlivé dáta, ktoré by sme vedeli porovnať s tými slovenskými. Túto časť výroku preto hodnotíme ako neoveriteľnú.

Hrubý dlh predstavuje konsolidovaný súčet všetkých záväzkov sektora verejnej správy. Čistý dlh je rozdiel medzi hrubým dlhom a likvidnými finančnými aktívami. Predstavuje schopnosť štátu splatiť svoj dlh na základe speňaženia najlikvidnejších finančných aktív ako sú zlato, cenné papiere hotovosť, alebo akcie.

Podľa údajov rozpočtovej rady predstavoval slovenský čistý dlh za rok 2019 hodnotu 43,1 % HDP. Za rok 2022 dosiahol čistý dlh hodnotu 47,7 % HDP, čo predstavuje nárast o 4,6 p.b. HDP. Pre rok 2023 odhaduje rozpočtová rada čistý dlh Slovenska na úrovni 48,9 % HDP.

Podľa údajov Medzinárodného menového fondu stúpol v Európskej únii čistý dlh z 63,37 % HDP v roku 2019 na 68,36 % HDP v roku 2022, čo predstavuje nárast o 4,9 p.b. . V niektorých krajinách však stúpol čistý dlh aj o viac ako 11 p.b. Eurozóna zaznamenala nárast zo 69 % HDP v roku 2019 na 74,8 % HDP v roku 2022, čo predstavuje nárast o 5,8 p.b.

Pri údajoch za Európsku úniu a Eurozónu sa nejedná o priemery čistých deficitov krajín ale o kumulovaný údaj za spoločenstvo ako celok. Eurostat vo svojom datasete neponúka indikátor čistého dlhu a Medzinárodný menový fond nemá dostupné všetky aktuálne údaje, k dispozícii tak nemáme dostatok údajov, aby sme tento výrok mohli vyhodnotiť.

Hrubý dlh
Čistý dlh
údajov
údajov
stúpol
zaznamenala
datasete


Ja hovorím o dvojcifernom preto, lebo sme mali posledné 3 roky dvojciferné výsledky v regionálnych, komunálnych aj európskych voľbách.

Podiel zvolených poslancov v komunálnych voľbách 2014, ktorí kandidovali za KDH je 10,55%. Vo voľbách do VÚC 2013 získali koalície, ktorých súčasťou bolo aj KDH, 38,21 % hlasov. Percentuálny zisk pre KDH vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 bol 13,21%. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Komunálne voľby 2014: Podiel poslancov: 10,55 % Podiel starostovia a primátori KDH: 4,19 % (niekoľko starostov a primátorov bolo zvolených aj z koalícii, ktorých súčasťou bola KDH, no tieto zisky navyšujú podiel pre KDH len o niekoľko stotín percent) Voľby do VÚC 2013 - kandidáti boli v týchto voľbách pod hlavičkou koalícií, v jednotlivých krajoch boli rozličné koalície, pripájame zoznam koalícií, ktorých súčasťou bolo aj KDH, a ich percentuálny podiel hlasov : KDH, Most-Híd, SDKÚ: 4,65 % KDH,OKS, SaS, NOVA, Most-Híd, SDKÚ-DS: 1,96 % KDH, SDKÚ-DS: 1,71 % KDH, SDKÚ-DS, Most-Híd: 3,67 % KDH, SDKÚ-DS, SaS, Most-Híd: 3,92% SDKÚ-DS, SZ, OKS, SMK-MKP, SaS, Most-Híd, KDH: 8,33% SMER-SD, KDH: 13,97% Dokopy ide o podiel 38,21%. Pokiaľ vychádzame z oficiálnej straníckej príslušnosti kandidátov, počty pre KDH sú nasledovné: Bratislavský: 9 zo 44 poslancov Banskobystrický:1 zo 49 poslancov Trnavský:4 zo 40 Trenčiansky: 2 zo 45 Žilinský: 11 z 57 Nitriansky: 13z54 Prešovský: 10 zo 62 Košický: 7 z 57 Z celkového počtu 408 poslancov VÚC má KDH 57 poslancov (so straníckou príslušnosťou KDH), čo je 13,97 %, čiže v tomto prípade tiež dvojciferný výsledok. Dvaja kandidáti strany KDH (Mikolášik a Záborská) boli vo voľbách v roku 2014 zvolení za poslancov Európskeho parlamentu , čo predstavuje 15,38 % z celkového počtu (13) poslancov za Slovensko v Európskom parlamente. Z celkového počtu odovzdaných hlasov získali kandidáti KDH 13,21 % hlasov. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

VÚC 2013

percentuálny podiel hlasov

Európskeho parlamentu


Čo sa týka riešenia (energetickej situácie, pozn.), ktoré predstavila Európska komisia, pravdou je, že to riešenie nerieši problém na Slovensku. Práve preto, práve preto trochu dlhšie trvá príprava paragrafového znenia, pretože my pripravujeme, samozrejme vlastné riešenie. Ak by sme sa spoliehali na Európsku úniu, ak by sme sa spoliehali na riešenie z Bruselu, tak jednoducho to riešenie pre nás neznamená nič.

Učiteľom sa platy od januára 2023 zvýšia o 10 % a od septembra 2023 o ďalšich 12 %, uvádza denník E. Od nového roka stúpnu platy štátnych a verejných zamestnancov o 7 %, od septembra 2023 o ďalších 10 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

stúpnu


Európska únia v piatok (10.1.2020, pozn.) povedala rovnako, že je treba posilniť úlohu v Iraku.

Ministri zahraničných vecí sa na zasadnutí 10. januára 2020 zhodli na potrebe deeskalácie situácie na Blízkom Východe. Zároveň sa zhodli aj na potrebe zvýšeného angažovania EÚ v regióne. Ministri mimoriadne zasadli po napätej situácií po tom, ako americký útok zabil veliteľa elitných iránskych jednotiek Kásima Sulejmáního. Napätie sa ešte zvýšilo po odvetnom útoku Iránu na americké základne v Iraku. Tvrdenie Eduarda Chmelára hodnotíme ako pravdivé.

zasadnutí
zhodli
zabil
zvýšilo po odvetnom


My sme uvažovali aj o napríklad zelenine, ale zelenina a ovocie strašne tam stúpajú a klesajú ceny podľa sezónnosti..

Ponuka a dopyt ovocia a zeleniny sú odlišné počas sezóny, závisia najmä od toho, aká je úrod. Preto považujeme tento výrok za pravdivý. Podľa analytika Martina Baláža zo Slovenskej sporiteľne príchodom novej úrody ceny ovocia a zeleniny klesajú, aj keď výnimkou sú letá, kedy je suché počasie a teda zlá úroda, vtedy môžu cneu stúpnuť, ako to bolo napríklad aj v júni 2012. nakoľko v júni 2012 ceny vzrástli aj kvôli zlej úrode a suchému počasiu. Analytička Poštovej banky Eva Sadovská vysvetľuje " že za drahými potravinami je aj vývoj cien na svetových komoditných trhoch, " uvádza zdroj aktuálne.sk . V roku 2013 sa pri ovocí a zelenine spomína dobrá úroda a teda nižší rast cien oproti tomu, aký bol všeobecný trend nárastu cien potravín celkovo. Dátum zverejnenia analýzy: 12.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

analytika

aktuálne.sk


Z 1,1 milióna dôchodcov 500 000 dôchodcov žije pod hranicu chudoby. Keď vyplatia náklady na teplo, keď vyplatia náklady na lieky, 500-tisíc dôchodcom zostáva 0,50 EUR na deň na stravu.

Na tlačovej konferencii vo februári 2023 Jednota dôchodcov Slovenska a Inštitút pre výskum sociálno-ekonomických rizík IVRA uviedli, že až 487-tisíc dôchodcov na Slovensku žije z dôchodku pod hranicou chudoby, teda nižšieho než 423 eur. Po zaplatení základných výdavkov týmto dôchodcom zostáva na deň len 50 centov.

Podľa prieskumu EU SILC bolo v roku 2023 ohrozených príjmovou chudobou 9,9 % ľudí vo veku od 50 do 64 rokov, čo predstavuje približne 530 tisíc osôb, a 9,6 % ľudí vo veku 65+ rokov, čo je približne 514 tisíc osôb. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Denisa Saková odkazuje na tlačovú konferenciu z februára 2023 predsedu jednoty dôchodcov Slovenska (JDS) a Inštitútu pre výskum sociálno-ekonomických rizík IVRA, kde uviedli, že na Slovensku je približne 487 tisíc dôchodcov žijúcich z dôchodku pod hranicou biedy, teda z dôchodku nižšieho než 423 eur.

„Prepočítavali sme, koľko takému dôchodcovi vychádza na deň. Ak zaplatí napríklad lieky, teplo, byt, vodu, elektrinu, tak mu ostáva na deň zhruba 50 centov," vyčíslil na tlačovej konferencii vo februári 2023 predseda JDS Michal Kotian.

Za hranicou chudoby sa začiatkom roku 2022 nachádzalo 494-tisíc seniorov. Toto číslo sa oproti roku 2021 výrazne zvýšilo.

Začiatkom roka 2021 sa nachádzalo pod touto hranicou približne 306-tisíc seniorov, čo predstavuje nárast o 188-tisíc. Dôvodmi prepadu sú podľa Martina Halása z Inštitútu pre výskum sociálno-ekonomických rizík IVRA nízke dôchodky, nedostatočná pomoc štátu a zdražovanie.

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny v roku 2023 pre portál Demagog.SK uviedlo, že podľa Inštitútu sociálnej politiky ISP je údaj, „že cca 480-tisíc starobných dôchodcov poberá dôchodok menej ako 423 eur mesačne”, približne pravdivý.

Rezort však zdôraznil, že „hranica chudoby a samotné ohrozenie chudobou sa počíta na úrovni domácností, nie na úrovni jednotlivcov. Vychádza to z medzinárodnej metodiky.”

Podľa ministerstva sa preto nedá pozerať na jednotlivé dôchodky a len na základe nich konštatovať, že daná osoba žije pod hranicou chudoby.

Podľa prieskumu EU SILC z roku 2024, ktorý odráža príjmy z roku 2023, bolo v roku 2023 chudobou ohrozených 14,3 % populácie, čo je približne 766 tisíc osôb (s. 8). V prieskume „miera rizika príjmovej chudoby predstavuje podiel osôb (v percentách) v celkovej populácii, ktorých ekvivalentný disponibilný príjem sa nachádza pod hranicou rizika chudoby. Hranica rizika chudoby je stanovená ako 60 % mediánu národného ekvivalentného disponibilného príjmu.“

Prieskum meral chudobu na úrovni domácností. Hranicou rizika bol pre domácnosť s jedným človekom príjem 461 eur mesačne. Pre domácnosť dvoch dospelých s dvomi deťmi do štrnásť rokov bola hodnota hranice rizika príjmovej chudoby na úrovni 967 eur na mesiac.

Podľa tohto prieskumu bolo chudobou ohrozených 9,9 % ľudí vo veku od 50 do 64 rokov, čo predstavuje približne 530 tisíc osôb, a 9,6 % ľudí vo veku 65+ rokov, čo je približne 514 tisíc osôb (s. 15).

Zdroj: EU SILC 2023 .

dôchodcov
vyčíslil
hranicou
nachádzalo
ohrozených
meral
prieskumu
EU SILC 2023


je dobré zúžiť imunitu sudcov tak ako sme ju zúžili poslancom.

Výrok bývalej ministerky spravodlivosti Žitňanskej hodnotíme ako pravdivý. Poslanci si odsúhlasili zrušenie trestnoprávnej imunity v roku 2012, avšak ponechali si právo byť nepostihnuteľní za výroky prednesené v parlamente, orgánoch NRSR a za hlasovania a to aj po zániku ich mandátu. Tieto informácie priniesol denník SME vo svojom článku zo dňa hlasovania a agentúra SITA v deň podpisu návrhu predsedami všetkých poslaneckých klubov. Za zmenu ústavy hlasovalo 144 zo 145 prítomných poslancov.

hlasovania podpisu


Do programového vyhlásenia dali sľub, že zmenia zákon o štátom občianstve, čo našťastie vďaka dvom poslancom koalície neprešlo.

Programové vyhlásenie vlády (.pdf): "V oblasti nadobudnutia štátneho občianstva vláda SR stanoví prísne pravidlá a kontrolu jeho udeľovania. Zmení zákonnú úpravu, ktorou Slovenská republika reaguje na zákon Maďarskej republiky o dvojakom občianstve, tak, aby zmena eliminovala nežiaduce negatívne účinky tohto zákona na občanov Slovenskej republiky."

Programové vyhlásenie vlády
neprešiel


...minulý rok sa začal predĺžovať ten vek odchodu do dôchodku, v roku 2017, o 76 dní, tento rok o 63.

Opatrenie č. 269/2016 Z. z. Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky z 19. septembra 2016 o úprave dôchodkového veku a referenčného veku na rok 2017 predĺžilo vek odchodu do dôchodku z hranice 62 rokov na 62 rokov a 76 dní. K ďalšiemu zvyšovaniu došlo aj od 1. januára 2018, kedy sa dôchodkový vek posunul na 62 rokov a 139 dní, teda sa zvýšil presne o 63 dní, ako to tvrdí aj Jurzyca. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

269/2016 Z. z.
predĺžilo
zvyšovaniu


Moderátor: "Ak by sme mali hovoriť konkrétne, je teda nejaký nájomník, ktorý býva dnes vo veľkometrážnom byte v Starom meste bratislavskom, platí okolo 250 eur nájomného, hoci tá trhová cena je okolo 1300 eur v Bratislave. Aký byt dostane?" J. Figeľ: "Dostane byt primeranej kategórie podľa dnešných obecných bytov ako sa stavajú, a teda podľa počtu osôb, ktoré v tomto byte žijú. So žiadateľom sú posudzované osoby, ktoré zákon vymedzuje ako osoby žijúce v spoločnej domácnosti a podľa toho koľko ich je, takú kategóriu bytov môžu od obce dostať."

Návrh zákona o ukončení a spôsobe usporiadania niektorých nájomných vzťahov k bytom o doplnení zákona č. 18/1996 Z.z o cenách v znení neskorších predpisov hovorí: "§12 ods. 1: Obec je povinná poskytnúť bytovú náhradu žiadateľovi, ktorý je zapísaný v zozname podľa § 9 ods. 8 , do 31. decembra 2017 okrem prípadov podľa odsekov 2 a 3. §12 ods.5 Ak obec neposkytne bytovú náhradu podľa odsekov 1 až 3, každý mesiac zaplatí prenajímateľovi sumu rovnajúcu sa polovici výšky mesačného nájomného vypočítaného podľa § 4 ods. 1 až do poskytnutia bytovej náhrady; povinnosť žiadateľa platiť nájomné tým nie je dotknutá. Tento nárok si uplatní prenajímateľ od obce písomnou žiadosťou; prílohou žiadosti sú podklady preukazujúce odôvodnenosť výšky nároku. " Zákon ďalej nehovorí či žiadateľ dostane primeraný byt, ani či sú v tomto prípade posudzované osoby spoločne tvoriace domácnosť. Ak o prideľovaní primeranej bytovej náhrady alebo o posudzovaní osôb hovorí iný zákon, túto informáciu radi doplníme.

Návrh zákona


Len doplniť, že našťastie bol prijatý nový mechanizmus, takzvaný distribučný kľúč, kde sa zmenili tie kritériá, ktoré boli nelogické, lebo dva krát viac ako bohaté Luxembursko. Ale na margo toho opäť Slovensko by bolo ukrátené, ak by išiel mechanizmus v tom pôvodnom o 1,17 miliardy eur.

Tzv. distribučný kľúč, teda spôsob prispievania do eurovalu jednotlivými krajinami, bol skutočne zmenený, a to v marci 2011. Rafaj cituje správne ministra financií Ivana Mikloša, ktorý odhaduje, že Slovensko ušetrí touto zmenou približne 1,17 miliardy EUR.

cituje


To sú najmä ceny potravín, ceny energií, ceny bývania, ktoré rástli výrazným spôsobom. (oproti celkovej inflácii, pozn.)

Podľa údajov Štatistického úradu SR vzrástli vo februári 2011 medziročne najviac ceny potravín a nealkoholických nápojov o 6,6%, nasledovali ceny v doprave (5,5%) a ceny bývania, vody, elektriny, plynu a iných palív (4,1%). Podľa údajov zverejnených Eurostatom (.pdf), ročná inflácia vo februári 2011 v eurozóne bola na úrovni 2,4%, v Európskej únii 2,8%. Slovensko bolo nad týmto priemerom s 3,5%. Vyššiu infláciu ako my malo napríklad Rumunsko (7,6%), Estónsko (5,5%) alebo Bulharsko (4,6%).

Štatistického úradu SR
Eurostatom


Ale veď predsa my sme povedali veľmi jasne, že v roku 2010 sa musí konsolidovať verejný okruh a naša úloha... (Radovan Slobodník: To je pravda.) A my by sme to boli bývali dosiahli, 5,5 %. Čiže... (Radovan Slobodník: Z tých 6,95 na 5,5 je reálne?)

Fico o konsolidácii hovoril už pri schvaľovaní rozpočtu na tento rok, alebo v polovici mája 2010 : „Predseda vlády zároveň verejne prisľúbil, že deficit verejných financií v roku 2010 bude nižší, ako bol v roku 2009. Slovensko minulý rok dosiahlo nominálne rekordný deficit štátneho rozpočtu. "Rok 2010 musí byť rokom konsolidácie verejných financií, ale tu potrebujeme aj vašu spoluprácu," poznamenal premiér. Podľa schváleného rozpočtu by Slovensko v roku 2010 malo hospodáriť s deficitom 5,5 percenta, odhady ekonómov hovoria o vyšších číslach.“

schvaľovaní


Nebudeme sa presviedčať pán redaktor o tom, pretože o tom je nejaká dilema že či sú alebo nie sú zastavené diaľnice. Diaľnice sú zastavené...

R. Fico opäť zveličuje, keď generalizuje zastavanie dvoch projektov (cca 100 km) na všetky projekty. Na stránke ndsas.sk sú dostupné ďalšie rozostavané úseky (cca ďalších 95 km), ktoré súčasná vláda nezastavila.

ndsas.sk


Aj pred voľbami v roku 2006, keď sme povedali, zoberme poplatky v zdravotníctve, zobrali sme, zoberieme zisk súkromným poisťovniam, zobrali sme, zoberieme stiahneme vojakov, urobili sme.

Poplatky

Volebný program SMER-u, 2006 :

s.6: - SMER presadí okamžité zrušenie 20,- Sk a 50,- Sk poplatkov v ambulanciách a nemocniciach. INEKO :

Poplatky za návštevu lekára a pobyt v nemocnici vláda zrušila od septembra 2006. Vláda tiež znížila poplatok za vydanie lieku z 0,66 eur (20 Sk) na 0,17 eur (5 Sk). Bez zmeny ponechala poplatok za návštevu pohotovosti vo výške 1,99 eur (60 Sk), ako aj poplatok za prepravu sanitkou vo výške 0,07 eur (2 Sk) za kilometer. Pacienti tiež platia poplatky za kúpeľnú liečbu vo výške 1,66 až 7,30 eur na deň v závislosti od diagnózy.

Zisk zdravotných poisťovní

s.6: - vráti verejnoprávny charakter zdravotným poisťovniam, pretože zásadne nesúhlasí s tým, aby sa verejné prostriedky od štátu a občanov určené výhradne na zabezpečovanie poskytovania zdravotnej starostlivosti zhromažďovali v zdravotných poisťovniach - akciových spoločnostiach orientovaných na maximálny zisk aj na úkor rozsahu a kvality zdravotnej starostlivosti;

Aktualne.sk : Zisk poisťovní sa nemohol vyhnúť kritike opozičného Smeru-SD. Ten ho totiž v roku 2007 skrz svojho ministra zdravotníctva Ivana Valentoviča zakázal. Nepozdávalo sa mu, že súkromný sektor činí zisk z verejných financií.

ČTK :

Vláda potvrdila definitívne stiahnutie slovenských vojakov z Iraku. Do konca roka by mali z krajiny odísť aj poslední dvaja vojaci z veliteľstva operácie Iracká sloboda.

Takmer stočlennú jednotku ženistov Slovensko stiahlo z Iraku už začiatkom roka. Formálne ukončenie slovenskej misie v Iraku musí ešte odsúhlasiť parlament. O odchode vojakov vlani na jeseň totiž rozhodla iba vláda a predchádzajúci súhlas parlamentu s vyslaním jednotky naďalej platil.

Volebný program SMER-u, 2006
INEKO
Aktualne.sk
ČTK


Inštitút pre finančné otázky, ktorý je v rámci ministerstva financií, upresňoval na tento  rok hospodársky rast. A nielenže sme odovzdali krajinu v júni s najvyšším hospodárskym rastom v Európskej únii, ale tento inštitút ešte povedal, že v roku 2010 tento rast bude vyšší, ako sme plánovali my. Čiže pýtam sa o akom rozvrátenom hospodárení, o akom šafárení tu hovoríme, keď sme v takomto stave odovzdali krajinu?

Najnovšia správu Inštitútu finančnej politiky (nie Inštitút pre finančné otázky) stále nie je zverejnená a preto rovnako ako minulý týždeň, nevieme čo konštatuje. Posledná správa , z júna 2010, ktorá ale bola zhotovená ešte za minulej vlády, predpovedá optimistickejšiu prognózu oproti februáru a i vyšší rast HDP. Taktiež potvrdzuje najvyšší rast našej ekonomiky v EU.

správa


Takisto som nebol vyšetrovaný a takýto pokyn generálny prokurátor nikdy nedal a v tej veci sa nekoná, generálna prokuratúra to už trikrát zastavila, trikrát povedala, že je to v poriadku a že je to legálne a trikrát dal samozrejme pán Rajtár nové a nové návrhy...

Hoci minister vnútra Robert Kaliňák nebol prokuratúrou nikdy trestne stíhaný, vyšetrovanie vo veci prevodu časti akcií firmy B.A. Haus na jeho osobu prebiehalo. Informáciu o trojnásobnom zastavení vyšetrovania prokuratúrou nemáme a rovnako tak ani podanie troch návrhov v tejto kauze zo strany poslanca Jozefa Rajtára. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

vzala zverejnil .pdf vyjadril podal zistil


Most-Híd má obavy z toho, že po privatizácii by došlo k nejakému navyšovaniu cien za dodávky tepla.

Portál hnonline.sk uvádza: "O výhodnosti privatizácie nie je presvedcený ani líder Mosta-Híd Béla Bugár. Preto o tom chce hovorit v pondelok na Koalicnej rade. 'Musím vidiet, ci je to výhodné. Je to vec, ktorá súvisí aj s inými otázkami,' poznamenal." Pravda.sk uvádza: "Predseda Mostu Béla Bugár sa obával, že teplo po privatizácii zdražie. 'Urcite položím koalicným partnerom otázku, ci privatizácia nespôsobí zdraženie tepla,' povedal."

hnonline.sk

Pravda.sk


Na základe tejto zmluvy nevstúpi na územie Slovenskej republiky ani noha, či už americká alebo ktoréhokoľvek cudzieho štátu, lebo myslím je to dôležité povedať pre občanov Slovenskej republiky, táto zmluva nijakým spôsobom neobmedzuje kompetenciu a právomoc Národnej rady a vlády rozhodovať o každom jednotlivom vstupe, či už amerických alebo iných ozbrojených síl na územie Slovenskej republiky. Žiadna, žiadny nástup ozbrojených síl na územie Slovenskej republiky sa nebude diať na základe tejto zmluvy, bude sa diať na základe ústavou zverené kompetencie Národnej rady a vlády Slovenskej republiky.

Dohoda o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických je len rámcovou dohodou. To znamená, že pri nej treba brať do úvahy slovenskú legislatívu, podľa ktorej je na vstup cudzích vojsk potrebný súhlas parlamentu alebo vlády. Výrok Ivana Korčoka preto hodnotíme ako pravdivý.

Prítomnosť cudzích vojsk na území slovenskej republiky upravuje ústava . Čl. 86 a Čl. 119 hovoria o tom, že vysloviť súhlas s prítomnosťou zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky, môže len Národná rada Slovenskej republiky, respektíve vláda.

O podriadenosti slovenskému právnemu systému hovorí aj samotná zmluva vo svojej preambule: „uznávajúc, že pôsobenie ozbrojených síl USA na území Slovenskej republiky je so súhlasom Slovenskej republiky a s plným rešpektovaním Ústavy Slovenskej republiky a iných slovenských zákonov,..” (. docx , s. 3).

Ministerstvo obrany k dohode uviedlo : „Keďže dohoda je právnym rámcom, nepredstavuje neobmedzený súhlas Slovenskej republiky s prítomnosťou ozbrojených síl Spojených štátov amerických na území Slovenskej republiky. O prítomnosti cudzích ozbrojených síl na území Slovenskej republiky budú naďalej rozhodovať príslušné orgány podľa potreby.”

ústava zmluva docx uviedlo


Veď sám Robert Fico v 2017 hovoril, že akákoľvek diskusia o neutralite sú bájky.

Robert Fico v roku 2017 naozaj skonštatoval, že predstavy o neutralite krajiny sú vymyslené bájky bez opodstatnenia. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Po diskusii s gymnazistami na tému Slovenska a Európskej únie 10. februára 2017 v Žiline Robert Fico uviedol : „A v tomto duchu je veľmi dôležité, aby sme našim mladým ľuďom vysvetľovali, že predstavy o izolovanosti alebo nejakej neutralite Slovenska sú iba vymyslené bájky, ktoré nemajú žiadne opodstatnenie.”

Ficov výrok sa spomína v súvislosti s iným, ktorý odznel 17. júna 2025. Fico vyhlásil , že „Slovensku by veľmi svedčala neutralita.“ Ako jeden z hlavných dôvodov svojho stanoviska uvádza rastúci tlak na zvyšovanie investícií do obrany v rámci NATO. Jeho členské štáty totiž diskutujú o cieli piatich percent HDP, namiesto súčasných dvoch.

Viacerí odborníci toto tvrdenie v aktuálnom bezpečnostnom prostredí označili za nezodpovedné. Toto tvrdenie je v aktuálnom bezpečnostnom prostredí považované za nezodpovedné. Zástancovia neutrality v tejto súvislosti poukazujú na Rakúsko a Švajčiarsko, ktorých výdavky na obranu sú na úrovni jedného percenta. Tento argument však opomína zásadné skutočnosti, a to, že obe krajiny majú vďaka silnejším ekonomikám v absolútnych číslach vyššie rozpočty na obranu a na rozdiel od Slovenska uplatňujú povinnú vojenskú službu.

Fico výrokom rozporuje aj Programové vyhlásenie vlády z októbra 2023, v ktorom sa jeho vláda zaviazala „podporovať plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva v Severoatlantickej aliancii (NATO).“ A ďalej deklaruje, že „Slovenská republika bude naďalej dôveryhodným a solidárnym spojencom.” ( .pdf , s. 82).

uviedol vyhlásil piatich Viacerí bezpečnostnom poukazujú .pdf


...pán Holko, na ministerstve obrany, kde je zase jeden netransparentný tender na obranu, však tam je miliarda dve sto miliónov a pán Holko je prepojený s pánom Vadalom.

Ján Hoľko je generálny tajomník služobného úradu Ministerstva obrany SR. Medzi jeho kompetencie patrí manažment ľudských zdrojov na ministerstve a dohliadanie na 1,2 miliardový nákup transportérov pre slovenskú armádu. Ohľadom týchto nákupov sa objavilo mnoho podozrení, podmienky súťaže sa menili a pravdepodobne ani nevyhrala najlepšia ponuka. Zákazky dostali firmy na Slovensku, ktoré mnohé majú napojenie na vládne strany. Musíme podotknúť, že ide o nákup, ktorý má do činenia s obranou Slovenskej republiky, preto je normálne, že niektoré skutočnosti sú utajované. Objavili sa taktiež podozrenie, že Ján Hoľko mal väzby na Antonina Vadalu. Hoľko vo svojom stanovisku poprel akýkoľvek priateľský vzťah s Vadalom so slovami : "Vylučujem akékoľvek priateľské vzťahy s uvedeným pánom. Opak je pravdou. Spoločnosť Sofos bola podvedená a oklamaná firmou uvedeného pána pri nákupe výpočtovej techniky. Pohľadávka od firmy uvedeného pána bola zo strany firmy Sofos vymáhaná a tovar vrátil. Uvedenú skutočnosť preveril v danom čase aj Daňový úrad v Košiciach. Žiadny kontakt s uvedeným pánom neudržiavam a dôrazne to odmietam.“ Ján Hoľko podľa portálu Finstat bol v minulosti riaditeľom a aj konateľom vyššie spomínanej akciovej spoločnosti SOFOS. Nakoľko žiadnym relevantným dôkazom nevie potvrdiť alebo vyvrátiť tvrdenia Hoľka, výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Hoľko kompetencie dohliadanie objavilo poprel slovami portálu


Ja som bol účasťou v roku 2004 a 2005 keď sa zakladal v Žiline Vedecko-Technologický park. Výšší územný celok pristúpil do tohto voľného združenia v roku 2006.

VTP Žilina - samotný park resp. inkubátor bol spustený na prelome rokov 2003 a 2004. Samotná organizácia VTP Žilina bola založená už v roku 2001. Informáciu o tom, kedy ŽSK do VTP Žilina vstúpil Demagog.SK nedokázal zistiť. Demagog.SK taktiež nezistil či sa Ryban nejakým spôsobom podieľal na vytváraní VTP Žilina. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný Stanovy záujmového združenia právnických osôb VTP Žilina zo dňa 27. apríla 2012 uvádzajú aj informáciu o jeho založení v Čl. 1: "Združenie Vedecko- technologický park Žilina (v skratke VTP Žilina) je založené rozhodnutím zakladateľov združenia zakladateľskou zmluvou zo dňa 10. augusta 2001 podľa ust. § 20f. a nasl. Občianskeho zákonníka." Meno Igor Rybana sa v tejto súvislosti nikde nespomína. Samotný technologický park resp. inkubátor vznikal postupne koncom roka 2003 až 2004. HN (22.10 2003 - tlačené vydanie): "V Žiline v týchto dňoch vrcholia prípravy na otvorenie technologického inkubátora, ktorého zriaďovateľom a správcom je tunajší Vedecko-technologický park (VTP). Na jeho prístrojovom vybavení a stavebných rekonštrukčných prácach, ktoré si vyžiadajú 2,7 milióna korún." J. Kavecký - riaditeľ VTP Žilina v rozhovore uviedol, že samotný park - inkubátor finguje od rok 2003. Rozhovor noviny Liptov (20. marca 2007, tlačené vydanie): "O blížiacej sa konferencií na tému inovácií v regiónoch sme sa rozprávali s Jurajom Kaveckým, riaditeľom Vedecko-technologického parku Žilina. * Mohli by ste nám predstaviť činnosť Vedecko-technologického parku Žilina (VTP)? Ide o záujmové združenie právnických osôb, ktorého členmi sú Žilinská univerzita, Mesto Žilina, Stredoslovenská energetika, Zväz elektrotechnického priemyslu SR, Živnostenské spoločenstvo Žilina, Nadácia 21.storočia Žilina a spoločnosť C. L. E. A. Dôvodom pre jeho založenie v roku 2001 bola hlavne snaha jeho zakladateľov podporovať rozvoj inovatívnych podnikateľských zámerov najmä z prostredia Žilinskej univerzity. * Darí sa Vám napĺňať tento cieľ? Myslím, že čiastočne áno. Po úvodných ťažkostiach sa nám podarilo v roku 2003 začať prevádzku Technologického podnikateľského inkubátora , ktorý má začínajúcim firmám pomáhať v najťažšom období podnikania. Dnes máme v inkubátore 25 firiem, kde väčšina z nich je založená absolventmi Žilinskej univerzity, v ktorých pracuje približne sto ľudí. Firmám poskytujeme základné služby pre ich podnikanie, ako je prenájom priestorov, hlasové a dátové služby, poradenstvo a kancelárske služby, napríklad poštu, fax, tlač a kopírovanie." VTP Žilina medzi svojimi členmi uvádza: · ·Žilinská univerzita v Žiline · ·Žilinský samosprávny kraj · ·Mesto Žilina · ·Stredoslovenská energetika, a.s. · ·Zväz elektrotechnického priemyslu SR · ·Živnostenské spoločenstvo Žilina · ·Zväz priemyselných výskumných a vývojových organizácií Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Stanovy
VTP Žilina


A tak isto by som zamlčal podstatnú vec, keby som nepovedal, že my sme nijakým spôsobom nemenili tie pravidlá, ktoré boli prijaté za druhej Dzurindovej vlády a ktoré garantovali nezávislosť súdov. Ktoré však začala meniť táto súčasná vláda.

Nemáme priestor na komplexnú analýzu zákonov o súdnictve v jednotlivých obdobiach. Avšak vzhľadom na zmeny v obodbí, keď bol ministrom spravodlivosti Štefan Harabín došlo ku niekoľkým zásahom do nezávislosti súdnictva. Kľúčovú úpravu kompetencií ministra spravodlivosti počas vlády koalície SMER, HZDS a SNS predstavoval zákon č. 517/2008 Z.z. z 5. novembra 2008, ktorým sa menili a dopĺňali zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a zákon č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich. Malý dodatok k § 38 zákona č. 757/2004 Z.z. o súdoch umožnil ministrovi spravodlivosti odvolať predsedu súdu nielen pri neplnení svojich povinností, ustanovených zákonom, ale aj " z iných závažných dôvodov po prerokovaní so súdnou radou. " Táto zmena uľahčila vtedajšiemu ministrovi Harabinovi odvolávanie predsedov súdov (hneď po nástupe do funkcie v 2006 roku ich vymenil vyše pol tucta - zdroj TREND, 2. decembra 2008 ). Okrem toho vyššie spomenutá novela zákona v malej miere rozšírila niektoré kompetencie Najvyššieho súdu SR v oblasti tvorby rozpočtu súdnictva (§ 86 zákona č. 757/2004 Z.z.) a kompetencie Súdnej rady SR v oblasti menovania a odvolávania sudcov (§ 11, § 13 a § 22 zákona č. 385/2000 Z.z.).

zákon č. 517/2008 Z.z.
zákon č. 757/2004 Z.z.
zákon č. 385/2000 Z.z.
TREND, 2. decembra 2008


Hneď, ako to bolo možné, zriadili sme aj kvôli pandémii aj dopadom pracovnú skupinu, kde sme zapojili čo najväčšiu oblasť umelcov, tzn. naozaj takmer z každého segmentu.

Začiatkom apríla prebehlo na Ministerstve kultúry prvé stretnutie dočasnej pracovnej skupiny pre riešenie následkov ochorenia COVID-19 v oblasti kultúry. Do skupiny sú pozvaní zástupcovia audiovízie, hudby, literatúry, vizuálneho umenia a dizajnu, divadla a tanca či médií. Rokovania sa zúčastnili ľudia z Audiovizuálneho fondu, Fondu na podporu umenia, Creative Industry Fóra a Únie miest Slovenska. Tvrdenie Natálie Milanovej preto hodnotíme ako pravdivé.

prebehlo sú zúčastnili


Čo sa týka zbraní, tak to je opäť definované medzinárodnými zmluvami a nemôžu to byť žiadne jadrové zbrane ani nič podobné. Čo sa týka vzdušného priestoru, opäť máte v zmluve napísané jednotlivé pravidlá, že sa nevzdávame vzdušného priestoru a že to je v rámci našej gescie.

Dohoda o obrannej spolupráci s USA je rámcovou dohodou, ktorej súčasťou je rešpektovanie Ústavy a zákonov SR, ako aj medzinárodných záväzkov obidvoch zmluvných strán. Tie jasne definujú, že umiestnenie jadrových zbraní na našom území nie je možné bez rozhodnutia vlády a parlamentu. Zároveň sa dohodou nevzdávame kontroly a zvrchovanosti nad vzdušným priestorom Slovenskej republiky, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Preambula dohody o obrannej spolupráci s USA uvádza: „takáto spolupráca je založená na plnom rešpektovaní suverenity každej Strany a vzájomných záväzkov Strán vyplývajúcich z iných medzinárodných dohôd vrátane Charty Organizácie Spojených národov,”, ako aj „pôsobenie ozbrojených síl USA na území Slovenskej republiky je so súhlasom Slovenskej republiky a s plným rešpektovaním Ústavy Slovenskej republiky a iných slovenských zákonov” (. docx , s. 3). Dohoda umožňuje ozbrojeným silám USA umiestniť po dohode so Slovenskom materiál, vybavenie a zbrane. Nemôže tak však urobiť v rozpore s našimi zákonmi a medzinárodnými záväzkami. Článok 4, odsek 1: „Pri plnom rešpektovaní suverenity a zákonov Slovenskej republiky môžu ozbrojené sily USA prepravovať, rozmiestňovať a skladovať obranné zariadenia, zásoby a materiál (ďalej len „rozmiestnený materiál“) v dohodnutých zariadeniach a priestoroch a na iných miestach podľa vzájomnej dohody. Strany alebo ich výkonní zástupcovia konzultujú činnosti podľa tohto článku v potrebnom rozsahu.”

Slovenská republika ako aj Spojené štáty Americké sú strany medzinárodnej zmluvy „Zmluva o nešírení jadrových zbraní (Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons, skratka NPT).“

Do platnosti taktiež minulý rok (20. januára 2021) vstúpila Zmluva o zákaze jadrových zbraní (TPNW) - hoc väčšina krajín EÚ a NATO ju neratifikovala, zmluva sa stala medzinárodne platnou nakoľko za ňu vo Valnom zhromaždení OSN hlasovalo dostatok štátov (122) a ratifikovalo ju 50 štátov (potrebný počet, aby vstúpila do platnosti).

20. januára vyhlásila prezidentka Zuzana Čaputová, že zmluvu podpíše spolu s interpretačnou doložkou, ktorá ju vykladá nasledovne : „Táto dohoda neumožňuje na území Slovenskej republiky prítomnosť jadrových zbraní, biologických alebo chemických zbraní, vzhľadom na to, že by to bolo v rozpore s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.”

Je tak jednoznačne vylúčené, aby USA na Slovensko umiestnilo jadrové zbrane na základe dohody o obrannej spolupráci.

O povolení pre lietadlá amerických ozbrojených síl k preletu, tankovaiu, pristátiu a vztetu hovorí článok 11:

Článok 11, odsek č. 1: „Lietadlá, plavidlá a vozidlá prevádzkované ozbrojenými silami USA, alebo výlučne pre ne môžu vstupovať na územie Slovenskej republiky, odchádzať z neho a voľne sa na ňom pohybovať pri dodržiavaní príslušných pravidiel bezpečnosti a prevádzky.“

V odseku č. 2 článku 11 stojí: „Lietadlá prevádzkované ozbrojenými silami USA alebo výlučne pre nemajú právo preletu, právo vykonávať tankovanie počas letu, pristávať a vzlietať na území Slovenska.“

Toto povolenie však neznamená, že sa vzdávame kontroly nad vzdušným priestorom, iba zjednodušuje ozbrojeným silám USA prístup na letiská. V zmluve to nie je explicitne napísané, odvoláva sa však na zákony a medzinárodné záväzky, z ktorých to vyplýva.

docx
sú strany medzinárodnej zmluvy
Zmluva o zákaze jadrových zbraní (TPNW)
vyhlásila
nasledovne


Máme dotazník na webe a všetky prihlášky vlastne idú elektronickou formou, vyplňuje sa ten dotazník. Pýtame sa na motiváciu, prečo vlastne niekto by chcel byť členom Siete, na profesnú skúsenosť, na členstvo v politických stranách, a tak isto na prípadné členstvo v štruktúrach, kde bývalé členstvo je nezlučiteľné s členstvom v Sieti, mám na mysli najmä ŠtB.

Podľa webu strany Sieť je pravdou, že jediným dostupným spôsobom ako sa stať členom strany Sieť je elektronickou formou, vyplnením dotazníka . Výrok hodnotíme teda ako pravdivý.

webu dotazníka


A nakoniec Kováčika sme nenominovali my, ale bol zvolený za vlády Mikuláša Dzurindu.

Dušan Kováčik vykonával funkciu špeciálneho prokurátora spolu až trikrát. Prvý raz sa ním stal počas druhej Dzurindovej vlády na návrh vtedajšieho generálneho prokurátora, ktorý bol do funkcie navrhnutý poslancom SDKÚ. Druhýkrát v roku 2009 sa postup opakoval, ale v roku 2014 ho do funkcie nominoval generálny prokurátor Jaromír Čižnár, ktorého do čela Generálnej prokuratúry nominovala strana Smer-SD. Kováčika tak síce zvolili do funkcie špeciálneho prokurátora aj za vlády Mikuláša Dzurindu, ale rovnako tak aj počas vlády Smeru-SD. Preto hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Poslanci NR SR zvolili Kováčika za špeciálneho prokurátora prvý raz v máji 2004 počas druhej vlády Mikuláša Dzurindu. Zo 138 prítomných poslancov parlamentu zaňho hlasovalo 118 zákonodarcov.

Kováčika na post nominoval vtedajší generálny prokurátor Dobroslav Trnka. Táto skutočnosť budí dojem nestraníckej nominácie do funkcie. Samotného Trnku však na post nominoval poslanec SDKÚ Ivan Šimko, čo spája osobu Kováčika s touto politickou stranou.

Druhýkrát sa stal špeciálnym prokurátorom v roku 2009 za prvej vlády Roberta Fica, kedy získal 117 hlasov z prítomných 139 poslancov, pričom ho do funkcie opäť nominoval Dobroslav Trnka.

Po tretíkrát ho do funkcie zvolili v máji 2014 počas druhej vlády Roberta Fica, kedy za Kováčika hlasovalo 92 zo 118 poslancov. Bývalý špeciálny prokurátor bol nominovaný generálnym prokurátorom Jaromírom Čižnárom, ktorého na pozíciu nominoval SMER-SD.

Cez osobu Jaromíra Čižnára tak nachádzame spojenie medzi stranou Smer-SD a nomináciou Kováčika do čela špeciálnej prokuratúry. Z tohto dôvodu hodnotíme Kaliňákov výrok ako zavádzajúci.

zvolili nominoval získal zvolili nominoval


...daňovo-odvodové zaťaženie, zaťaženie práce, ktoré už dnes patrí k najvyšším v eurozóne a v Európskej únii.

Slovensko má podľa najnovších dát z roku 2023 spomedzi všetkých štátov v Európskej únii siedme najvyššie daňovo-odvodové zaťažanie práce a nachádza sa nad priemerom EÚ. Vyššie daňovo-odvodové zaťažanie než Slovensko má Belgicko, Nemecko, Rakúsko, Francúzsko, Taliansko a Fínsko. Zvyšné krajiny V4 majú daňovo-odvodové zaťaženie nižšie ako priemer EÚ.

Daňovo-odvodové zaťaženie predstavuje rozdiel medzi celkovými nákladmi práce na zamestnanie pracovníka a čistými príjmami pracovníka. Vyjadruje sa súčtom daní a odvodov, ktoré zaplatia pracovník a zamestnávateľ v percentuálnom podiele celkových nákladov na prácu, teda daní spolu s odvodmi a hrubou mzdou. Podľa Európskej komisie môže vysoké daňovo-odvodové zaťaženie negatívne ovplyvniť pracovný trh, keďže znižuje snahu ľudí hľadať si prácu a ochotu zamestnávateľov prijímať nových zamestnancov.

Najnovšia analýza Európskej komisie o zdanení v Európskej únii ukazuje, že Slovensko má v súčasnosti siedme najvyššie daňovo-odvodové zaťaženie v EÚ ( pdf , s. 123). Priemer EÚ bol v danom období 41,6%, Slovensko malo daňovo-odvodové zaťaženie vyššie než tento priemer. Za posledných 10 rokov je v Európskej únii naopak klesanie tohto zaťaženia, najviac bolo daňovo-odvodové zaťaženie znížené v Maďarsku, Holandsku a Rumunsku ( pdf , s. 122).

Daňovo-odvodové zaťaženie práce človeka s priemernou mzdou, 2023 a 2013, zdroj: Európska komisia

predstavuje
súčtom
negatívne
pdf
pdf
Európska komisia


Pred dvomi týždňami Kaliňák prišiel na ten istý výbor (Výbor NRSR pre nezlučiteľnosť funkcií, pozn.) a (...) odhlasovali, že úver nie je úver. Že kontokorentný úver Kaliňáka (...) nie je úver. A vybavené (...), žiadna pokuta, žiadna strata mandátu.

Na Kaliňáka podali podnet Veronika Remišová a Ľubomír Galko za neúplné informácie v majetkovom priznaní. Výbor pre nezlučiteľnosť funkcií sa s prípadom začal zaoberať v júni, ale na septembrovom zasadnutí sa poslanci nakoniec nezhodli na žiadnom uznesení. Kaliňák na rokovaní fyzicky prítomný nebol. Výborom určený spravodajca Peter Kresák sa skutočne vyjadril, že v prípade kontokorentného úveru ide o bežné čerpanie finančných prostriedkov. Výbor sa s prípadom ďalej nebude zaoberať a Kaliňákovi neodsúhladili žiadnu pokutu. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Výbor NRSR pre nezlučiteľnosť funkcií začal riešiť prípad Roberta Kaliňáka na zasadnutí 16. júna 2016. Na Kaliňáka podali podnet Veronika Remišová a Ľubomír Galko z dôvodu porušenia ústavného zákona o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov, malo ísť o neúplné oznámenie. Na tomto zasadnutí sa výbor dohodol na začatí konania za "neúplné oznámenia podávané za roky 2014, 2015 a 2016 verejným funkcionárom Róbertom Kaliňákom podpredsedom vlády a ministrom vnútra a za spravodajcu výboru vo všetkých troch konaniach navrhol p. poslanca Kresáka ." (zdroj: Zápisnica z 3. zasadnutia výboru , (.doc))

ústavného zákona
Zápisnica z 3. zasadnutia výboru
Zápisnica VNF 4. schôdza
Výpis zo zápsnice
pokutu


Ja si pamätám niektoré veci z tohto obdobia práve preto, lebo sme tam mali človeka, ktorý bol našim nominantom. Ako generálny riaditeľ Transpetrolu. A viem, že napr. 49% podielu Transpetrolu sa predalo skoro za takú hodnotu, aká bola odhadovaná hodnota celého podniku.

Vláda v júni 2000 schválila koncepciu privatizácie Transpetrolu, a.s., Bratislava. Predaj minoritného podielu Transpetrolu sa mal uskutočniť formou predaja 34- -percentného balíka akcií strategickému investorovi a 15 percent sa malo umiestniť na kapitálovom trhu. Cena, za ktorú mal štát Transpetrol predať, mala vychádzať z faktu, že na predaj je iba minoritný podiel spoločnosti. Okrem zvýšenia efektívnosti spoločnosti prechodom do súkromných rúk sa cieľom stalo aj získanie zdrojov na úhradu dlhopisov Fondu národného majetku. Riaditeľom Transpetrolu bol v tom čase nominant SMK Štefan Czucz. V medzinárodnom tendri sa hlavným kritériom pri posudzovaní ponúk stala cena. Cenová ponuka predstavovala až 60% z kritérií.

privatizácie


Tradične sme národ, ktorý migroval v minulosti…

Slováci počas značnej časti svojej existencie ako národa migrovali do rôznych kútov sveta, a to hlavne za prácou, lepšími životnými podmienkami či štúdiom. Tento trend trvá až dodnes. Výrok hodnotíme ako pravdivý. O migrácii Slovákov do zahraničia môžeme hovoriť už od konca 17. storočia, kedy Slováci migrovali hlavne na takzvanú Dolnú zem. Išlo o pohyb v rámci vtedajšieho Uhorska, ktorý trval až do 19. storočia, pričom po rozpade Rakúsko-Uhorska sa títo dolnozemskí Slováci rozdelili do štátov ako Maďarsko, Srbsko, Chorvátsko, Bosna a Hercegovina, Rumunsko a Bulharsko. Ďalšie záznamy emigrácie Slovákov do zahraničia sú z konca 19. a začiatku 20. storočia. V tomto období emigrovali Slováci z vtedajšieho Rakúsko–Uhorska najmä do USA. Ako sa píše v článku na portáli magistra-historia.sk: „Určiť presný počet slovenských vysťahovalcov do USA je veľmi zložité z viacerých dôvodov. Prvým je to, že až do roku 1899 sú všetci emigranti z Rakúsko-Uhorska evidovaní sumárne. Bez ohľadu na národnosť a ďalší problém predstavujú nezrovnalosti v evidencii. Čísla udávané v uhorských zápisoch, v sumároch dopravných spoločností prepravujúcich našincov do zámoria a štatistika imigračného úradu USA sú rozdielne. Aspoň približnú predstavu o množstve slovenských emigrantov ponúka tabuľka vyhotovená Dillinghamovou komisiou, v ktorej sa uvádza, že v rozmedzí rokov 1899 až 1910 uviedlo slovenskú národnosť 377 527 prisťahovalcov, čo predstavuje 4% všetkých imigrantov v tomto období.“ Migrácia Slovákov do zahraničia sa však týmto obdobím nekončila. Podľa článku denníka N počas prvej Československej republiky aj napriek kvótam USA „emigrovalo takmer 205-tisíc obyvateľov Slovenska.“ Taktiež je tu zmienka o približne 126 000 až 136 000 ľuďoch, ktorí počas komunistickej éry opustili územie Slovenska. Ich cieľom bola Škandinávia, Nemecko, Rakúsko, Veľká Británia, USA aj Kanada. V súčasnosti, podľa údajov, ktoré zverejnilo Ministerstvo financií SR v roku 2017, klesol počet ľudí žijúcich na Slovensku „za posledných 15 rokov o 300 tisíc, čo predstavuje približne 5 % obyvateľstva, a každý rok naďalej klesá.“ MF SR ďalej dodáva, že viac ako polovica z týchto ľudí má menej ako 30 rokov.

migrovali článku článku zverejnilo


...Peťo Pollák s Európskou komisiou vyrokoval, že pri akomkoľvek verejnom obstarávaní, keď si dedina robí verejné obstarávanie, tak môže si dať podmienku, že zamestnáš našich dlhodobo nezamestnaných, čo doteraz nebolo možné.

Zákon o verejnom obstarávaní, ktorého novelu sa splnomocnenec Pollák snaží presadiť ako povinnosť je len v štádiu riešenia. Novela zákona - tzv. sociálny aspekt funguje momentálne na báze dobrovoľnosti. Ten zavádza podmienku zamestnať dlhodobo nezamestnaných v lokalitách, kde chcú mestá čerpať a používať eurofondy na zákazky zamerané na marginalizované rómske komunity. Napriek tomu, že zákon ešte neplatí ako povinnosť, ale je založený na dobrovoľnosti, hodnotíme výrok ako pravdivý, keďže eurofondy sú skutočne čerpané na podporu tohto programu a tým pádom nám Európska komisia povolila a finančne podporila tento projekt.

Európska komisia

Podľa odpočtu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity za rok 2015

ponúknu

tlačových správ z ministerstva vnútra

ponúknu

rozbehol

zapojilo

Ministerstva zahraničných vecí

zdôrazňoval


Odmietam tú tézu, že je priamy vzťah obsahu zákonníka práce a tvorby nových pracovných miest. Pán poslanec dokonca aj váš kolega v poslaneckom klube v parlamente tento výrok potvrdil. Myslím pána Beblavého, ktorý tiež povedal, že nevidí priamu súvislosť s obsahom zákonníka práce k vytváraniu nových pracovných miest.

Ján Richter nepresne cituje vystúpenie poslanca Beblavého, ktorý v ňom reaguje na tvrdenie Branislava Ondruša tak, že jeho argumentáciu nepovažuje za dostatočne presvedčivú. K samotnej téme potom Beblavý hovorí, že Zákonník práce je jedným z faktorov, ktoré ovplyvňujú vývoj zamestnanosti. Výrok Miroslava Beblavého, ktorý Ján Richter spomína, je zo dňa 18. mája 2011, kedy na 18. schôdzi parlamentu reagoval na Branislava Ondruša (Smer-SD), ktorý hovoril o vzťahu navrhovanej novely Zákonníka práce a zamestnanosti. Ondruš povedal, že: "Najčastejšie ako dôvod, prečo je treba prijať novelu Zákonníka práce..... je argument, že keď zvýšime flexibilitu, tzv. flexibilitu na trhu práce prostredníctvom ustanovením v Zákonníku práce, ktoré zhoršia podmienky pre zamestnancov, vytvoríme tým lepšie podmienky pre ich zamestnávanie." Ondruš následne tvrdí, že: " Nie je pravda, že Zákonník práce môže znížiť nezamestnanosť, nie je pravda, že flexibilita dosiahnutá tým, že sa znižujú sociálne a ďalšie ekonomické práva zamestnancov, prináša zvýšenie zamestnanosti. Zvýšenie zamestnanosti, vážené kolegyne a kolegovia, prináša vývoj hospodárstva. Zvýšenie zamestnanosti prináša ekonomická, hospodárska politika vlády. Zvýšenie zamestnanosti nemôže priniesť zbedačovanie ľudí prostredníctvom takého Zákonníka práce, ktorý zhoršuje ich pracovné pozície, ktorý zhoršuje ich pracovné podmienky a ktoré v konečnom dôsledku zhoršuje aj ich životnú úroveň ." Beblavý na Ondrušove vystúpenie odpovedal, že: "...musím povedať, že za interpretáciu tej tabuľky, ktorú ste predviedli, by vás naozaj vyhodili z každej normálnej ekonomickej školy už v prvom semestri, pretože dokazovať vzťah Zákonníka práce a zamestnanosti cez jednoduchý vzťah noviel v čase k zamestnanosti bez analýzy vplyvu ekonomického cyklu je niečo, čo, hovorím, tak v prvom ročníku by ani už neprešlo, a je mi ľúto, že sa snažíte zavádzať občanov týmto spôsobom, dúfam, že aspoň seba ste týmto nezaviedli." Beblavý následne tvrdí, že na vývoj na trhu práce majú vplyv viaceré faktory vrátane vývoja globálnej ekonomiky. Jedným zo vplývajúcich faktorov je podľa poslanca aj Zákonník práce. Dátum zverejnenia analýzy: 23.04.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Ondruša Beblavý


Ja vám poviem prognózy v roku 2008 a 9 Európskej komisie na rok 2009, ktorý bol kľúčový. Na jar 2008 EK hovorila, že budeme rásť 6,2 %, na jeseň 4,9, vtedy sme my upravovali tiež v novembri prognózu na 4,7 a pripravili sme rozpočet, na jar 2009 hovorila o mínus 2,6, na jeseň 2009 mínus 5,8. Výsledok bol skoro mínus 5 %.

Peter Kažimír hovorí pravdu, ked tvrdí, že na jar 2008 Európska komisia predpovedala pre Slovensko rast vo výške 6,2% HDP (zdroj: prognóza EK, strana 107 ) a neskôr na jeseň toho istého roku danú prognózu upravila na úroveň 4,9% HDP (zdroj: prognóza EK, strana 111 ). Na jar 2009 túto prognózu ďalej zmenila na -2,6% HDP (zdroj: prognóza EK, strana 103 ) a neskôr na jeseň znova na -5,8% HDP (zdroj: prognóza EK, strana 146 ). Podľa údajov Ministerstva financií SR v roku 2009 HDP Slovenska klesol o 4,9% , teda takmer 5%. Dňa 26. novembra 2008 Ministerstvo financií SR opublikovalo aktualizáciu makroekonomickej prognózy , v ktorej bol upravený rast v roku 2009 na 4,6% HDP.

prognóza EK, strana 107

prognóza EK, strana 111

prognóza EK, strana 103

prognóza EK, strana 146

aktualizáciu makroekonomickej prognózy


Prezidentka sa vždy otočila chrbtom tomuto národu a celému Slovensku (...), či to bolo referendum, kde 600 000 ľudí poslala niekam.

Prezidentka sa pre prvé Ficovo referendum o predčasných voľbách obrátila na Ústavný súd, ktorý rozhodol, že referendová otázka je v rozpore s Ústavou SR. Tvrdenie, že 600-tisíc ľudí poslala niekam, je preto nepravdivé.

Robert Fico hovorí o petícii za referendum o predčasných voľbách, ktorú strana Smer-SD doručila prezidentke v máji 2021 s viac ako 600-tisíc podpismi.

V tomto referende žiadali položiť otázku: „Súhlasíte s tým, aby sa skrátilo VIII. volebné obdobie Národnej rady Slovenskej republiky tak, aby sa voľby do Národnej rady Slovenskej republiky vykonali do 180 dní odo dňa vyhlásenia výsledkov tohto referenda?”

Prezidentka sa obrátila na Ústavný súd a ten 7. 7. 2021 rozhodol , že referendum je protiústavné.

V roku 2022 vyzbieral Smer-SD 406-tisíc podpisov na ďalšie referendum o bezodkladnom podaní demisie vlády a o zmene spôsobu, akým je možné vyhlásiť predčasné voľby.

Čaputová opäť využila svoje ústavné právo na to sa opýtať, či je prvá otázka referenda v súlade s ústavou. Ústavný súd rozhodol, že prvá otázka je protiústavná. Referendum s druhou otázkou sa konalo 21. januára 2023 a bolo neplatné , zúčastnilo sa ho 27,25% oprávnených voličov.

doručila
rozhodol
vyzbieral
Ústavný súd
neplatné


Pán Kažimír povedal, že v zdravotníctve je peňazí dosť, len sa nesmie kradnúť.

Keď Peter Kažimír ako minister financií v roku 2016 pracoval na oddlžení zdravotníctva, v relácií Braňo Závodský Naživo povedal (10:45-11:30), že „peňazí je relatívne dosť, ale (že) máme (problémové) oblasti, napríklad predpisovanie liekov, kde sme o jednu tretinu vyššie ako v ČR.” Podľa Kažimíra sú to „stovky miliónov eur, ktoré skončia na jednej strane vo vreckách farmaceutických firiem a na druhej strane v smetných košoch našich pacientov.“ Kažimír teda nehovoril o „kradnutí”, ale systémových chybách (nadbytočné predpisovanie liekov) resp. neefektivite nakladania so zdrojmi. Medzi nedostatočnou efektivitou a kradnutím je veľký rozdiel - z pohľadu opatrení na zlepšenie aj z pohľadu zákonnosti. Výrok Štefana Harabina preto hodnotíme ako nepravdivý.

relácií


… lotéria je vlastne odmena pre tých, ktorí sa zaočkovali, to je v poriadku, ale je tam ešte ten sprostredkovateľský bonus, kde je zaregistrovaných 100 000 ľudí, tzn., že 100 000 ľudí presvedčilo minimálne jedného človeka, aby sa nechal zaočkovať.

Z verejne dostupných informácií nie je zrejmé, koľko ľudí bolo ku dňu relácie registrovaných ako sprostredkovateľov, ani to, či naozaj niekoho aj presvedčili na očkovanie. Rezort financií na žiadosť o vyjadrenie nereagoval. Tvrdenie Vladimíra Lengvarského preto hodnotíme ako neoveriteľné. Ministerstvo financií spustilo lotériu 1. augusta. Od tohto momentu do vysielania relácie sa nechalo zaočkovať asi 190-tisíc ľudí - nedá sa však povedať, či práve vďaka lotérii. Štát nevráti peniaze všetkým zaočkovaným ľuďom, iba tým, ktorí sa zaregistrovali do lotérie a následne vyhrali. Podľa rezortu financií má byť odmenených 110-tisíc ľudí v celkovej sume 21 000 000 eur. ( 7:37 ) Pred spustením očkovacej lotérie 1. júla Igor Matovič v parlamente uviedol : „Tento návrh je o tom, aby sme najmä z môjho pohľadu odškodnili ľudí za to, že urobia niečo, do čoho sa im príliš nechce (...) Tento návrh je nasmerovaný na to, aby sme oslovili túto časť ľudí. Tých, ktorí nie sú apriori proti očkovaniu, čiže sú ochotní sa dobrovoľne očkovať, ale ak ich dajako nepomkneme k tomuto rozhodnutiu, tak to rozhodnutie neurobia. (...) Poďme teda motivovať tú strednú skupinu…” 26.augusta, keď sa začalo ukazovať, že lotéria zásadne nezvýšila zaočkovanosť, Igor Matovič povedal : „Lotéria bola ohlásená ako prostriedok na odmenu zaočkovaných. Či sa kvôli tomu nejakí ďalší ľudia zaočkujú, to je ich slobodné rozhodnutie. Ale ako vidíme aj príklady zo sveta, určite to nebude markantný nový podiel ľudí, ktorí sa kvôli tomu zaočkujú (...) Priorita bola odmeniť zaočkovaných.” Sprostredkovateľský bonus si môže uplatniť sprostredkovateľ, ktorý presvedčil inú osobu na očkovanie. Táto zaočkovaná osoba sa zaregistruje na Bytzdravyjevyhra.sk a získa špecifický kód, ktorý poskytne sprostredkovateľovi. Sprostredkovateľ môže získať bonus za minimálne jednu a maximálne 50 zaočkovaných osôb. K 30. augustu 2021 požiadalo o kód 19 239 presvedčených zaočkovaných, pričom na kód od zaočkovanej osoby čakalo 12 789 sprostredkovateľov a 6 392 sprostredkovateľov si kód už uplatnilo. Koľko ľudí je zaregistrovaných ako sprostredkovatelia ku koncu septembra a koľkí z nich niekoho naozaj presvedčili na očkovanie, sa portálu Demagóg.SK nepodarilo zistiť. Ministerstvo financií neodpovedalo na žiadosť o vyjadrenie, dôkaz pre svoje tvrdenie neposkytol ani Vladimír Lengvarský.

nechalo

uviedol

povedal

Bytzdravyjevyhra.sk

30. augustu


Väčšie percento peňazí ide z ekonomicky aktívnych obyvateľov. Ak sa pozrieme na počet obyvateľov za ktorých platí štát, tak to je väčšie, ale ten podiel štátu za deti, dôchodcov, nezamestnaných, odsúdených je menší prepočítaný na hlavu.

Podľa Štatistického úradu SR v roku 2015 68 % príjmov zo zdravotného poistenia vo výške približne 2,8 mld. eur pochádzalo z odvodov zamestnaných, a to konkrétne od zamestnancov, zamestnávateľov, samostatne zárobkovo činných osôb a nerezidentov. V tom istom roku podiel štátu činil 32 % vo výške približne 1,3 mld. eur. Pri prepočítaní na hlavu, na jedného zamestnaného pripadá ročne 1 160 eur, zatiaľ čo na osoby, za ktoré platí zdravotné odvody štát, pripadá zhruba 440 eur. Je nutné spomenúť, že podľa metodiky Štatistického úradu SR sa za ekonomicky aktívne obyvateľstvo považujú aj nezamestnaní, tým pádom, Drucker sa dopustil nepresnosti v terminológii. Budeme však uvažovať, že mal na mysli iba vyššie spomínané skupiny osôb - zamestnaných, ktorí vykazujú zárobkovú činnosť. Na základe týchto údajov hodnotíme výrok Tomáša Druckera za pravdivý. V roku 2015 ekonomicky aktívne obyvateľstvo na Slovensku sa pohybovalo okolo 2,738 tis., z ktorých 314 tis. tvorili nezamestnaní a 2,423 tis. zamestnaní. Podiel týchto zamestnaných na odvodoch do zdravotného poistenia činil 68 % v celkovej výške 2,822.4 mil. eur. Jeden zamestnaný človek teda zaplatil zdravotné odvody vo výške približne 1 160 eur. Na druhej strane, štát sa zaväzuje platiť zdravotné odvody za ekonomicky neaktívne obyvateľstvo, ktoré tvoria deti, študenti, osoby poberajúce starobný alebo invalidný dôchodok či poberatelia dávok v hmotnej núdzi. Zdravotné poistenie neplatia taktiež nezamestnaní, ktorí sú evidovaní na úrade práce. Dobrovoľne nezamestnaní si zdravotné poistenie hradia sami. Konkrétny zoznam poistencov štátu nájdete tu. V roku 2015 štát zaplatil 32 % z celkových zdravotných odvodov vo výške 1,332.4 mil. eur za viac ako tri milióny ľudí. Z celkového počtu obyvateľov (5 436 352 z roku 2015) sme odčítali počet zamestnaných ľudí, ktorí si podľa zákona platia zdravotné poistenie sami alebo ich zamestnávatelia, čo činí 3 002 352 ľudí. Pri prepočítaní na hlavu, ročne štát zaplatí zdravotné odvody vo výške 443.79 eur. Pre presnosť je nutné uviesť, že v databázach Štatistického úradu SR sa nám nepodarilo nájsť presné údaje o dobrovoľne nezamestnaných. var embedDeltas={"100":539,"200":450,"300":450,"400":425,"500":425,"600":400,"700":400,"800":400,"900":400,"1000":400},chart=document.getElementById("datawrapper-chart-Wy9Ub"),chartWidth=chart.offsetWidth,applyDelta=embedDeltas[Math.min(1000, Math.max(100*(Math.floor(chartWidth/100)), 100))]||0,newHeight=applyDelta;chart.style.height=newHeight+"px"; Dátum zverejnenia analýzy: 09.10.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu SR
metodiky Štatistického úradu SR
tu.


Teraz sme vo vláde len dva mesiace, rokovalo sa už s pánom Ficom o imunite...

Iveta Radičová s Robertom Ficom rokovala napríklad 29.7.2010.

rokovala


... keď našli teda mŕtve telá, tak prezident sa ani neráčil vrátiť z dovolenky a celý týždeň lyžoval v Rakúsku.

Novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenicu Martinu Kušnírovú zavraždili 21. februára vo večerných hodinách. Ich mŕtve telá našla polícia v ich dome vo Veľkej Mači v nedeľu 25. februára. Prezident Andrej Kiska v tom čase bol podľa informácií denníka Plus jeden deň na dovolenke v rakúskom Innsbrucku, odkiaľ sa vrátil 2. marca v piatok. Hoci sa v čase zverejnenia prípadu vraždy Kiska nenachádzal na Slovensku, ešte 26. februára vyjadril " úprimnú sústrasť príbuzným, priateľom, známym a kolegom Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej " na svojej facebookovej stránke. Vo svojom príspevku zároveň vyzýva k čo najrýchlejšiemu dolapeniu páchateľov. Po návrate na Slovensko 2. marca 2018 sa prezident zúčastnil spomienkového pochodu v Bratislave a o dva dni neskôr mal mimoriadne vystúpenie vo vysielaní RTVS. Vzhľadom na trvanie pobytu prezidenta Kisku na dovolenke v Rakúsku označujeme výrok ako pravdivý.

zavraždili našla dovolenke príspevku zúčastnil mimoriadne


Teraz v máji má predložiť zoškrtanie rozpočtu, verejných rozpočtov o vyše 300 miliónov eur.

Týmto výrokom J. Figeľ nadväzuje na tvrdenie o výške verejného dlhu. Pri prekonaní výšky 55 % skutočne nasleduje povinnosť ministra financií navrhnúť škrty v rozpočte vo Figeľom spomínanej výške a čase. Výrok hodnotíme výrok ako pravdivý. Ako uvádza článok komentujúci nedávno zverejnený údaj o výške dlhu, "podľa výsledkov európskeho štatistického úradu Eurostat náš dlh dosiahol kritickú hranicu 55,4 percenta. Vládu teraz čakajú tvrdé sankcie z ústavného zákona. Musí zoškrtať tri percentá výdavkov a ušetriť 300 miliónov eur." Uvedenú skutočnosť potvrdzuje 27. apríla 2014 aj sám minister financií P. Kažimír:

uvádza potvrdzuje nájdeme


... a preto aj prvú vec, ktorú po vyhlásení výsledkov volieb oficiálnych som povedal, že nikdy našich poslancov v klube nebudem nútiť aby hlasovali v rozpore so svojim svedomím a presvedčením.

V marci roku 2012 poskytol pre TASR Igor Matovič rozhovor, v ktorom sa otvorene vyjadril, že od svojich poslancov (tých ľudí): " ... nechcem a ani nikdy nebudem chcieť, aby hlasovali v rozpore so svojím svedomím a presvedčením." Išlo o odpoveď na otázku, či sa neobáva, že po voľbách sa mu kandidáti jeho politickej strany neobrátia chrbtom.

TASR


A naďalej platí, že sme jediná politická strana, ktorej neodišiel jeden jediný poslanec (z parlamentu, pozn.) za celú históriu.

Podobný výrok sme overovali viackrát (napríklad 11. januára 2015 V politike , 12. apríla 2015 V politike ) . Naďalej platí, že žiadny poslanec alebo poslankyňa zo strany SMER-SD sa nevzdal mandátu a neodišiel zo strany. Jedinou výnimkou na pravicovom spektre je strana Most-Híd. Avšak z klubu Most Híd odišiel Andrej Hrnčiar. Výrok Fica hodnotíme ako pravdivý. Je pravda, že poslanecký klub Smeru-SD sa vyznačuje nadštandardnou stabilitou. Na individuálnej úrovni existujú príklady odchodov radových členov alebo bývalých poslancov, čo však nemožno považovať za "delenie strany". Podobný výrok predsedu vlády sme overovali už februári 2014 a veľká časť jeho odôvodnenia platí aj dnes: "Prehľad počtu poslancov v jednotlivých poslaneckých kluboch za roky 1994 až 2012 nájdete TU . Z tohto prehľadu je možno vidieť, že z poslaneckého klubu strany SMER-SD počas jej pôsobenia v NR SR (2002 — 2014) neodišiel ani jeden poslanec. (...) Z poslaneckých klubov KDH , SDKÚ-DS , SAS , OĽaNO naozaj odišli viacerí poslanci. Rozpad poslaneckého klubu KDH nastal po odchode Daniela Lipšica a Jany Žitňanskej, ktorí založili stranu Nová väčšina, a tiež po odchode Radoslava Prochádzku. Zo strany SDKÚ-DS odišli v aktuálnom volebnom období Lucia Žitňanská, Miroslav Beblavý a Magdaléna Vášáryová. Zo strany SAS odišli Kollárovci a založili Liberálnu dohodu . Z hnutia OĽaNO odišiel Alojz Hlina." Od februára, kedy sme premiérov výrok označili za zavádzajúci, však odchod zaznamenal aj poslanecký klub strany Most-Híd; odišiel z neho Andrej Hrnčiar, ktorý sa stal členom strany Sieť (Hrnčiar zároveň odišiel z parlamentu, nahradila ho Edita Pfundtner). Celková bilancia kresiel pre Most-Híd sa však o jedno zvýšila, pretože sa k strane pridala Lucia Žitňanská. Ďalšie odchody zaznamenali aj viaceré opozičné strany: Z OĽaNO odišli Mária Ritomská a Mikuláš Huba , z SDKÚ-DS odišli Mikuláš Dzurinda a Ivan Mikloš. Z uvedených údajov je zrejmé, že súčasná realita interpretáciu R. Fica potvrdzuje. Je však nutné upozorniť, že na úrovni radových členov v minulosti odchody zaznamenané boli: spomenúť môžeme Jozefa Behýla čo Bohumila Hanzela , ktorý bol dokonca vo vedení strany v čase jej začiatkov a neskôr sa jeho meno objavilo v kauze údajných informácií o finančných operáciách v strane Smer-SD. Tieto odchody sa však neodohrali z poslaneckej pozície a keďže z nich nevznikli nové strany, nemožno ich považovať za príklad "delenia strany". Ostatné politické strany pôsobiace v parlamente stratili niektorých členov, s výnimkou strany Most-Híd, z ktorej neodišiel nikto. Dátum zverejnenia analýzy: 29.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

V politike
V politike
overovali
TU
KDH
SDKÚ-DS
SAS
OĽaNO
Liberálnu dohodu
odišiel
nahradila
pridala
Ritomská
Huba
SDKÚ-DS
Behýla
Hanzela
vedení
informácií


A čo to zároveň znamená, že sa po prvýkrát spúšťajú sankcie, konkrétne sankcie vo forme škrtov, zákazov a aj limitov pre budúci rok 2015 v štátnom rozpočte, respektíve v rozpočte obecných a regionálnych samospráv.

Podľa správy agentúry SITA z 23. apríla 2014, "(Hrubý verejný dlh) dosiahol 55,4 % hrubého domáceho produktu, čo znamená prekročenie ďalšieho pásma ústavnej dlhovej brzdy. Povinnosťou vlády je tak už budúci mesiac viazať 3 % výdavkov očistených o niektoré položky a taktiež predložiť budúci rok rozpočet, ktorý nebude počítať s rastom časti výdavkov . Ani v tomto minister financií problém nevidí. Viazanie výdavkov sa podľa neho udeje v polovici mája v objeme zhruba 300 mil. eur, jednotlivé položky sa budú ešte upresňovať." Podľa ústavného zákona o rozpočtovej zodpovednosti: 5) Ak výška dlhu dosiahne 55 % podielu na hrubom domácom produkte a zároveň nedosiahne 57 % podielu na hrubom domácom produkte, okrem realizácie postupu podľa odseku 4 c) vláda nesmie predložiť národnej rade taký návrh rozpočtu verejnej správy, ktorý obsahuje medziročný nominálny rast konsolidovaných výdavkov verejnej správy oproti rozpočtu verejnej správy na predchádzajúci rozpočtový rok , okrem výdavkov na správu štátneho dlhu, prostriedkov Európskej únie, prostriedkov štátneho rozpočtu na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie, odvodov do Európskej únie a okrem výdavkov na likvidáciu škôd spôsobených živelnými pohromami. Je teda pravdou, že sankcie kvôli verejnému dlhu prinášajú obmedzenia v rozpočte verejnej správy. Dátum zverejnenia analýzy: 28.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správy zákona


Vy ste robili dokonca radu vlády pre bezpečnosť a neviem čo všetko ste zvolávali, keď tu pochodovali, prepáčte, nejakí egreši oblečení v uniformách historických.

Ako uviedli hnonline.sk kvôli stúpajúcim aktivitám extrémistov na našom území mimoriadne zasadala Bezpečnostná rada štátu. Aj pravda.sk uviedla,že Fico dal zvolať Bezpečnostnú radu štátu, kde chcel riešiť "export maďarského extrémizmu" na Slovensko.

hnonline.sk

pravda.sk