povedal som to aj verejne a povedal som to včera na rokovaniach, že viaceré veci nepovažujeme za korektné, aj nejaké obviňovanie, že sme nepustili techniku do našej stanice vo Veľkých Kapušanoch, čo tiež nie je pravda, a hovoril som o tom, že keď máme problém, tak rokujeme, a nevydávame tlačové vyhlásenia.

Je pravdou, že ukrajinský minister Prodan verejne vyslovil kritiku voči Slovenskému blokovaniu projektu na spustenie reverzného toku plynu. Je tiež pravda, že slovenský minister Lajčák sa voči tomu verejne ohradil a vyjadril nádej, že rokovania túto situáciu vyjasnia. Podľa agentúry SITA ukrajinskému ministrovi prekážalo, že slovenská strana stranu ukrajinskú nechce informovať o technických parametroch kompresorovej stanice vo Veľkých Kapušanoch a nechce ich pustiť prezrieť si tamojšie plynovody. " Momentálne máme vážne otázky so Slovenskom. Žiaľbohu, oni prakticky nie sú riešené zo slovenskej strany. Oni nás nechcú pustiť spolu so slovenskými expertmi na územie slovenskej kompresorovej stanice Kapušany, aby sme si mohli pozrieť technickú dokumentáciu a fyzicky prezrieť plynovody, " povedal podľa ukrajinskej tlačovej agentúry Ukrinform minister Prodan, zatiaľ čo "Slovenský prepravca plynu, spoločnosť Eustream, však podľa hovorcu Vahrama Chuguryana nezaznamenal žiadny záujem zo strany Ukrajiny navštíviť slovenské plynárenské objekty, ani kompresorovú stanicu vo Veľkých Kapušanoch. "Akékoľvek tvrdenia opačného charakteru sú jasným výmyslom," uviedol." Minister Miroslav Lajčák naopak v súvislosti s danou témou počas pracovnej návštevy v Odese 7.4.2014 upozornil na nekorektné obvinenie: " Hovorí sa o nej v Bruseli, v Bielom dome a hovorí sa o tom spôsobom, o ktorom som presvedčený, že nie je vo vzťahu ku Slovensku korektný a že ukrajinskí partneri veľmi často nehovoria pravdu." Správa TASR z 9. apríla 2014 uvádza, že "Minister zahraničných vecí zopakoval, že Slovensko má viacero výhrad na adresu vyjadrení Prodana, ktorý obvinil SR, že blokuje začatie reverzných dodávok plynu cez svoje územie na Ukrajinu." Lajčák tiež zdôraznil dôležitosť rokovaní: "Sme pripravení rokovať a poskytnúť naše kapacity, len to musí mať nejaké pravidlá. Nemôže to ísť na úkor našich medzinárodných záväzkov, ale som presvedčený, že sa dohodneme," Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 14.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA Ukrinform upozornil Správa


...ten pôvodný už schválený zákon (zákon na podporu vlastenectva, pozn.), ktorý pán prezident republiky vrátil pán predseda národnej rady dal ako posledný bod rokovania, na čo nebol dôvod.

Zo schváleného programu schôdze, za ktorý mimo iných hlasovali po úvodných obštrukciách v podobe návrhu zmeny programu a odídení z jednacej miestnosti pri prvotnom hlasovaní aj poslanci SNS vyplýva, že prezidentom vrátený zákon nebol posledný na programe. Avšak nie je možné dohľadať program schôdze pred obštrukciami a implementáciou zmien do programu schôdze.

schváleného programu
v podobe návrhu zmeny
prvotnom hlasovaní


V piatok vyšla správa komisie, hovorí: "...necenovú konkurencieschopnosť Slovenska nepriaznivo ovplyvnili dlhodobé obavy týkajúce sa kvality podnikateľského prostredia verejnej správy a súdnictva. Toto zhoršenie sa prejavuje najmä nízkou účasťou domácich spoločnosti na globálnom dodávateľskom reťazci".

Správa Európskej komisie, ktorú má Radoslav Procházka na mysli pochádza zo dňa 26. februára 2016, a týka sa odporúčaní pre Slovenskú republiku. V nej sa uvádza (s. 4): "Although Slovakia has succeeded in attracting new investment from foreign companies, long-standing concerns about the quality of the business environment, public administration and judicial system have dented its non-price competitiveness. This deterioration is reflected especially in a low participation of the domestically-owned companies in the global supply chain." Výrok hodnotíme ako pravdivý

Správa


Ak mám presné informácie alebo aktuálne informácie, pretože medzitým mohla Ukrajina splatiť ďalšiu časť dlhu, tak ide o miliardové sumy dlhu vo vzťahu k Gazpromu...

Dlh Ukrajiny voci ruskej firme Gazprom je skutocne podla dostupných informácii rádovo v miliardách USD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Portál TASR uviedol 26. marca 2014:

TASR BBC RT Bloomberg


Vaše prvé vyhlásenie, ak keď kríza začínala bolo, že ekonomická kríza sa Slovenska nedotkne. To bolo prvé a keď ste skončili, tak ste tvrdili, že všetky tie negatívne dopady, ktoré sú na Slovensku, spôsobila len ekonomická kríza.

V správe Sita z novembra 2008, Fico uvádza, že dopady hospodárskej krízy na SR budú minimálne . Fico v relácii o 5M12 okrem iného povedal: "My sme dali (Cargu, pozn.) pôžičku preto, lebo sme povedali, že ľudia v Cargu nemôžu za to, že poklesli výkony. Za to môže svetová kríza" Nič relevantnejšie som k tomu nenašiel. Abrhanov výrok, že Fico tvrdil že sa nás kríza nedotkne (to sa dá hneď spochybniť, tým že Fico hovoril o minimálnych dopadoch), alebo že krízou teraz Fico všetko odôvodňuje sa dá ľahšie spochybniť, keď to postavil do takejto interpretačnej roviny. Aj keď je pravdou, že sa často odvolával na krízu. A inak nemá tam byť náhodu obrázok Abrhana?

minimálne
o 5M12


Môže sa stať samozrejme, niekedy, napríklad u špecialistu, že má určitý limit výkonov a tie výkony sú nejakým spôsobom urobené vo vyššej miere, môže sa to samozrejme stať. Ale v drvivej väčšine a poisťovne potom s tými lekármi vždy rokujú. V prípade, že lekár má jeden rok viac pacientov a dokázateľne dokladuje tej zdravotnej poisťovni, že naozaj odliečil viac pacientov a tak ďalej, tak samozrejme je tu vždy šanca a reálne sa deje, že sa týmto lekárom zvýši tento limit.

Zdravotné poisťovne skutočne určujú pre špecialistov limity na počet preplatených vyšetrení, a tento počet je flexibilný. Po prečerpaní limitu môže lekár písomne žiadať poisťovňu o uhradenie ošetrení nad limit, alebo jeho navýšenie. Viaceré zdroje však upozorňujú na komplikácie, ktoré tento systém lekárom spôsobuje a na problémy so zvyšovaním limitov. Nakoľko toto Uhliarik opomína hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Hospodárske článku tu tu


Ja ministra odvolať nemôžem, odvoláva ho buď teda parlament, alebo môže podať demisiu sám, alebo pán premiér môže byť v tomto aktívny.

Podľa Ústavy SR prezident odvoláva jednotlivého člena vlády ak podal demisiu sám, ak návrh na jeho odvolanie podal predseda vlády, alebo ak mu Národná rada vyslovila nedôveru. Prezident teda ministra odvolať môže, nie však z vlastnej iniciatívy, ale len za určitých podmienok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odvoláva


Vystúpil z Asociácie nemocníc(J.Blanár, predseda žilinského VÚC pozn.), pretože ste odštátnili iba štátne nemocnice a vôbec ste nepristúpili k pomoci nemocniciam vo VÚC. Odmieta transformáciu.

Podľa TASR predseda žilinského VÚC Juraj Blanár chce vyzvať riaditeľov štyroch nemocníc pôsobiacich na území žilinského samosprávneho kraja, aby z Aliancie nemocníc Slovenska (ANS) vystúpili. Dôvodom jeho konania je skutočnosť, že ANS navrhla vláde a Ministerstvu zdravotníctva Slovenskej republiky zavedenie poplatkov v zdravotníctve, ktoré Blanár zásadne odmieta.Doteraz však nemocnice patriace pod Žilinský samosprávny kraj z ANS nevystúpili.

Je však pravda, že J. Blanár transformáciu odmieta. Agentúra TASR uvádza nasledovné:„Bolo to tak aj v máji, kedy naši zástupcovia razantne odmietli spoplatnenie zdravotníctva. Namiesto toho, aby sa ANS starala o zmenu financovania, aby boli odstránené diskriminácie vo financovaní medzi súkromnými nemocnicami, štátnymi a krajskými nemocnicami, neustále presadzuje jedinú tézu, a to je spoplatnenie zdravotníctva,“ argumentuje Blanár.

Ďalej konštatuje: „Z neustálych tlakov na MZ je zrejmé, že vedenie ANS nereprezentuje verejné nemocnice, ale predovšetkým reprezentuje majiteľov súkromných nemocníc.“

TASR nevystúpili.


Vo vládnom materiály, ktorý hovorí o tom, ako bojovať proti únikom, je citát, ktorý spomína, že na Slovensku boli daňové úniky v roku 2006 na úrovni 1,3 miliardy eur, a v roku 2010 na úrovni 2,3.

V súvislosti s "vládny materiálom" sa nám podarilo vyhľadať štúdiu IFP MF SR. J. Figeľ na základe tejto štúdie hovorí pravdu, i keď by bolo presnejšie hovoriť o tzv. daňovej medzere, ktorá nezahŕňa len daňové úniky, ale aj neúmyselné nepriznanie daňovej povinnosti. Zjednodušenia sa dopustili aj médiá. Slovenský rozhlas vo svojom príspevku cituje analýzu Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií SR: "Pokiaľ by sa úniky DPH dostali na úroveň priemeru Európskej únie, vyzbieralo by sa viac ako miliarda eur navyše, čo je 1,6 % HDP. Výber DPH sa podľa zistení inštitútu prudko zhoršuje od roku 2006 . Ján Tóth: „Zatiaľ čo celková strata pri výbere DPH bola za roky 2000-2005 stabilne okolo 18 %, táto daňová strata začala relatívne prudko rásť - až na úroveň 36 % v roku 2010 ( čo predstavuje 2,3 mld. Eur , pozn. demagog.sk) .“ Ak by sa suma 1 mld. eur použila na zníženie DPH, DPH by sa mohla znížiť zo súčasných 20 % na 14,3 %. Riaditeľ inštitútu Ineko Peter Goliaš: „Existujú presne popísané štruktúry alebo metódy, akým spôsobom súkromníci podvádzajú štát. Treba sa zamerať na ich odhaľovanie.“ Inštitút finančnej politiky skúmal aj vzťah únikov DPH u ostatných krajín Európskej únie. Tu sa potvrdilo, čím je vyššia DPH, tým je viac únikov." Spomínanú analýzu (.pdf) o daňovej medzere je možné nájsť aj na webovej stránke Inštitútu. V roku 2006 (s.19) sa celková strata príjmov rovnala hodnote 1,381 mld. eur. Daňová medzera (celková strata príjmov očistená o nevymoženú DPH) v tomto roku sa rovnala 993 mil. eur. V roku 2010 bola už celková strata príjmov 2,338 mld. eur. Daňová medzera bola na úrovni 2,226 mld. eur. Sumu 1,3 mld. z roku 2006 ako stratu z neodvedenej DPH potvrdzuje aj štúdia vypracovaná spoločnosťou Reckon (s.9) , ktorá sa k nej dopracovala rozličnou metodikou. Novšie údaje nie sú k dispozícii, keďže analyzovala údaje len do roku 2006.

príspevku
analýzu
stránke
Reckon (s.9)


Už teraz sú v platnosti rôzne nástroje, ktoré sú podobné tej e-pay karte, síce sú menšie. Ako napríklad inštitút osobitného príjemcu...

Nástrojom resp. inštitútom podobným e-pay kariet je inštitút osobitného príjemcu, účelom ktorého je zabezpečiť, aby poskytovaná štátna sociálna dávka plnila svoj účel. Za ďalší podobný nástroj možno považovať automat na vodu, ktorý funguje v Plaveckom Štvrtku na princípe čipových kariet. Výrok Ábel Ravasza hodnotíme ako pravdivý.

.pdf
Inštitút osobitného príjemcu
pdf
názoru
Plaveckom Štvrtku


Reforma zdravotníctva pred nami je, či sa nám to páči, či sa nám to nepáči a ja ako predseda vlády som sa za ňu postavil aj za pani ministerku Kalavskú, ... len na rozdiel od pána Lengvarského, my sme nemali žiadne dopredu zoznam, ktorých nemocníc by sa to mohlo dotknúť. Naopak, my sme povedali, 2 roky ideme veľmi detailne skúmať, čo sa v ktorej nemocnici robí

Peter Pellegrini podporoval stratifikácu nemocníc, jeho spolustraníci a viacerí koaliční partneri však nie. Ministerstvu zdravotníctva unikol pracovný zoznam rozdelenia nemocníc. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé. Stratifikácia nemocníc za Petra Pellegriniho Plán reformy nemocníc sa zostavoval 3 roky do roku 2019. Vtedajšia ministerka zdravotníctva Andrea Kalavská predstavila tzv. stratifikáciu nemocníc s tým, že pokiaľ by bola schválená parlamentom, malo sa s jej implementáciou začať od roku 2020. „ Začiatkom by bol zber údajov či sledovanie indikátorov kvality,” povedala Prvé dva roky by mali mať nemocnice priestor na stanovenie a dosiahnutie limitov, ktoré si mali samé určiť podľa množstva výkonov. Až podľa ich (ne)splnenia sa malo rozhodnúť o tom, či im zdravotné poisťovne zazmluvnia dané výkony. Peter Pellegrini predstavoval ako premiér reformu zdravotníctva spoločne s vtedajšou ministerkou Andreou Kaľavskou. Po nepredložení reformy na rokovanie vlády 3. júla 2019 sa Pellegrini nechcel k reforme vyjadrovať, v auguste vyzdvihol stratifikáciu ako „ veľmi potrebnú”. Po stiahnutí reformy z rokovania parlamentu Kaľavská podala demisiu, od ktorej sa ju snažil Pellegrini neúspešne odhovoriť . Stratifikácia nemocníc za Vladimíra Lengvarského Podľa neoficiálneho zoznamu, ktorým koloval medzi novinármi a má ním disponovať minister zdravotníctva, sa majú nemocnice rozdeliť do piatich úrovní „od najvyššej národnej úrovne, cez koncovú, komplexnú a regionálnu až po najnižšiu, komunitnú úroveň”, na základe ktorých by mali niektoré nemocnice zmeniť zameranie svojho výkonu. Hovorkyňa ministerstva zdravotníctva nepotvrdila ani nevyvrátila pravosť zoznamu. Ministerstvo existenciu interného zoznamu pripúšťa, no jeho zverejnenie plánuje až po diskusii s povolanými subjektmi. O existencii zoznamu hovoria aj riaditelia nemocníc. O tajnom zozname, podľa ktorého by sa mali niektoré nemocnice rušiť , verejne hovoril Pellegriniho spolustranník Richard Raši. Spoluautor reformy nemocníc, Oskar Dvořák, v rozhovore pre Denník N oznámil, že žiaden konečný zoznam nemocníc zatiaľ neexistuje a oficiálne rozdelenie stratifikácie nemocníc bude zverejnené až po komunálnych voľbách budúci rok, najpravdepodobnejšie v decembri 2022.

predstavila schválená priestor predstavoval nechcel vyzdvihol odhovoriť neoficiálneho rušiť rozhovore


Pán Počiatek:, vy keď ste nastúpili do vlády ste povedali, že znížite verejné výdavky...

Uznesenie vlády SR z októbra 2006 stanovuje cieľ Č.15. zabezpečiť 20 % zníženie plánovaného počtu zamestnancov v štátnych rozpočtových organizáciách a v príspevkových organizáciách s cieľom dosiahnuť úsporu finančných prostriedkov kapitol štátneho rozpočtu a súčasne zabezpečiť zefektívnenie vynakladania verejných prostriedkov s prihliadnutím na individuálne potreby jednotlivých rozpočtových kapitol

Uznesenie vlády


A jedna poznámka k tým pôžičkám. Nuž ta grécka cesta viedla za vašej vlády, keď sme mali 8% deficit. Ak by sme takýmto spôsobom ďalej pokračovali, tak sa dostaneme presne na cestu Grécka alebo na cestu Maďarska a dneska Maďarsko zvyšuje dane tak, že bude mať najvyššie daňové zaťaženie v Európskej únii.

Daňové systémy jednotlivých krajín EÚ sú rozdielne. Napriek tomu má EÚ snahu na základe jednotnej metodiky porovnávať výšku daní členských štátov. Tomuto bol venovaný aj publikácia Vývoj daňových systémov v EU (.pdf). (Taxation trends in the European Union - Data for the EU Member States, Iceland and Norway)

Napr. výška celkového daňového zaťaženia ako percento z HDP bola v Maďarsku za rok 2009 na úrovni 39,5% HDP, čo predstavuje vrámci porovnávaných krajín deviate miesto. Publikácia zatiaľ neuvádza celkové daňové zaťaženie za rok 2010, avšak pri určitých druhoch daní sú už spracované aj tieto údaje.

Je pravda, že pri niektorých druhoch daní patrí Maďarsko k špičke v EÚ (napr. v celkovej výške nepriamych daní patrí Maďarsku tretia priečka), ale celkovo sa nedá vyvodiť záver, že Maďarsko zvyšuje dane tak, že bude mať najvyššie daňové zaťaženie, resp. spôsob porovnávania rôznych daňových systémov a jeho metodika sú natoľko komplikované, že aktuálne údaje nie sú momentálne k dispozícií.

Pavol Abrhan by mal pravdu, ak by uviedol, že Maďarsko bude mať najvyššiu sadzbu DPH v rámci EÚ. Minulý týžden maďarská vláda predložila návrh o zvýšení sadzby DPH na 27% a stane sa tak krajinou s najvyššou sadzbou tejto dane. (nasleduje Švédsko a Dánsko so základnou sadzbou 25%)

Vývoj daňových systémov v EU
Minulý týžden
najvyššou


Jasne, existuje stránka statistics.sk. Je to oficiálna stránka Štatistického úradu. Tam je presne vidieť ktorý obvod, ktorá dedina kde koľko sme získali presne hlasov. Nepozeral som si konkrétne Luník 9, ale predpokladám, že sme tam nemali žiaden hlas.

Podľa údajov ŠÚSR strana SAS získala na Luníku IX štyri hlasy a v Letanovciach 65 hlasov Počet hlasov pre občianske hnutie Obyčajných ľudí na Luníku IX a Letanovciah nie je možné zistiť, keďže občianske hnutie obyčajní ľudia sa uchádzali o post poslanca na kandidátskej listine strany SAS. S istotou môžeme povedať, že občianske hnutie Obyčajní ľudia dosiahli celkovo v parlamentných voľbách v roku 2010 počet 118 177 platných prednostných hlasov.

Luníku IX
Letanovciach


... my máme napríklad tzv. kontrolný výkaz sme zaviedli (...) Keď to zaviedli v Dánsku, tak sa im podarilo vybrať na DPH o 80% viac ako rok predtým než ho mali. Keď sme to zaviedli my, tak sa to podarilo o nejakých 20-30% a toto sú práve tie peniaze do rozpočtu, naposledy 2,3 miliardy eur...

Podávanie kontrolných výkazov sa na Slovensku zaviedlo od roku 2014. Výber daní z DPH sa pritom nezvýšil v takej miere, ako to uvádza Eduard Heger. Medzi rokmi 2013 a 2014 došlo k približne 6 % nárastu. Údaje o tom, kedy a ako boli zavedené kontrolné výkazy v Dánsku, nemáme k dispozícii. Podľa údajov poskytnutých Európskou komiciou, od roku 2007 nedošlo k tak extrémneho medziročnému nárastu vo výbere daní z DPH. Kvôli týmto nezisteným informáciam hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Podávanie kontrolného výkazu pre platiteľov DPH bolo na Slovensku zavedené od 1.1.2014. Kontrolné výkazy predstavujú podrobný súhrn informácií o všetkých transakciách platiteľov DPH. Na základe toho môže Finančná správa odhaliť podozrivé transakcie.

zavedené
Európskej komisie
.pdf
Európska komisia
Podľa


Ja som tiež všeličo počul,ale pokiaľ vychádzate zo zákona, tak presné znenie zákona je také, že povinnosť oznámiť spáchanie trestného činu máte viete kedy? Keď sa to dozviete hodnoverným spôsobom.

V § 340 Neoznámenie trestného činu Trestného zákona sa píše: " Kto sa hodnoverným spôsobom dozvie, že iný spáchal zločin, na ktorý tento zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou najmenej desať rokov, alebo niektorý z trestných činov korupcie uvedených v treťom diele ôsmej hlavy osobitnej časti, a taký zločin alebo trestný čin neoznámi bez odkladu orgánu činnému v trestnom konaní alebo Policajnému zboru , alebo namiesto toho, ak ide o vojaka, svojmu nadriadenému alebo služobnému orgánu, a ak ide o osobu vo výkone trestu odňatia slobody alebo vo výkone väzby príslušníkovi Zboru väzenskej a justičnej stráže, potrestá sa odňatím slobody až na tri roky. " Tvrdenia D. Krajcera potvrdzuje aj vyjadrenie právničky Transparency International Slovensko Zuzany Bukvišovej v denníku SME 6. apríla 2010: „ Treba vždy zvážiť, či sme sa o korupcii dozvedeli hodnoverne . Ak len niečo tušíme a nemáme to overené, nemáme povinnosť oznámiť to," vysvetľuje právnička Zuzana Bukvišová z právnej protikorupčnej poradne Transparency International Slovensko. Dátum zverejnenia analýzy: 27.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Trestného zákona
SME


Strana Hudackého vládla od roku 1998 desať rokov.

Strana KDH, ktorej členom je aj Hudacký, bola vo vláde od roku 1998 až do roku 2006. KDH bola aj vládnou stranou počas vlády I. Radičovej v rokoch 2010 až 2012. Ide teda približne o 10 rokov pôsobenia KDH ako vládnej strany. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Uvádzame zloženie vlád od roku 1998: 1998-2002: vláda Mikuláša Dzurindu - strany: HZDS, SDK , SDĽ, SMK, SNS, SOP* 2002-2006: vláda Mikuláša Dzurindu - strany: HZDS, SDKÚ, SMK, KDH , ANO** 2006-2010: vláda Róberta Fica - strany: SMER-SD, SNS, ĽS-HZDS 2010-2012: vláda Ivety Radičovej - strany: SDKÚ-DS, SaS, KDH , Most-Híd 2012- : vláda Róberta Fica - SMER-DS * Slovenskú demokratickú koalíciu vytvorilo 3. júla 1997 päť opozičných politických strán, vtedy ešte ako volebnú koalíciu. Tvorili ju Demokratická únia (DÚ), Kresťanskodemokratické hnutie ( KDH ), Demokratická strana (DS), Sociálnodemokratická strana Slovenska (SDSS) a Strana zelených na Slovensku (SZS). ** vo februári 2006 KDH vystúpilo z vládnej koalície a do konca volebného obdobia (do júna 2006) ostalo v opozícii. Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

členom
vlád
SDK
Slovenskú demokratickú koalíciu


Poviem príklad. Objednávať si v Prešove strážnu službu za 800 tisíc eur...

Je pravdou, že Fakultná nemocnica v Prešove si objednávala strážnu službu na dva roky za sumu takmer 800 tisíc eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Trend


táto vláda jednoducho si vybrala spôsob, že nejde plošne podporiť ekonomiku, hoci tvrdila, že 1,5 miliardy pôjde každý mesiac do našej ekonomiky. Zhruba dnes je vyplatených 588 000 000 a už sme 6 mesiacov pomaly od prvej vlny, takže to je veľmi malé číslo

Vláda Igora Matoviča je ďaleko od pôvodne deklarovaného cieľa, podľa ktorého mal štát poslať do ekonomiky postihnutej koronakrízou mesačnú pomoc vo výške 1,5 miliardy eur. Doteraz vyplatená suma 588 miliónov eur je však len časť z vládnej pomoci, ktorú dostali firmy a živnostníci na udržanie pracovných miest. Ďalšie stovky miliónov eur dostali zamestnanci cez tzv. pandemické OČR-ky a PN-ky, a tiež firmy cez štátne bankové záruky. Keďže Peter Pellegrini povedal pravdu, no nie celú pravdu a chýbajúce informácie skresľujú celkový obraz, hodnotíme jeho tvrdenie ako už zavádzajúce. 29. marca 2020 vláda predstavila plán ekonomických opatrení s názvom „ Prvá pomoc ”. Chcela ním zmierniť sociálne a ekonomické dôsledky pandémie koronavírusu. Plán počítal s miliardou eur ako s mesačnými výdavkami na udržanie pracovných miest. Ďalších 500 miliónov malo do ekonomiky ísť cez záruky bankám na poskytovanie úverov. K 23. septembru Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny poslalo zamestnávateľom a živnostníkom takmer 558 miliónov eur. To sú však iba peniaze v rámci tzv. nástroja kurzarbeit, ktorý štát vypláca cez dohody o poskytovaní pomoci. Ďalšie stovky miliónov eur úrady vyplatili na tzv. pandemickom ošetrovnom či pandemických PN-kách. 15 októbra minister práce Milan Krajniak hovoril o 220 miliónoch vyplatených na týchto opatreniach (12:40). Milióny eur do ekonomiky pritiekli aj cez tzv. bankové antikorona záruky Slovak Investment Holdingu.

predstavila
plán
Prvá pomoc
malo
poslalo
vypláca
stovky
vyplatili
hovoril
pritiekli


Ročne prídeme na peniazoch, ktoré od ľudí vyberieme o pol miliardy v dôsledku korupcie.

Radoslav Procházka právne interpretuje zistenie projektu Protikorupčnej iniciatívy. Jedným z hlavných zistením Publikácie (pdf., s.6) uverejnenej v marci 2013 s názvom Opatrenia na obmedzenie korupcie v podnikateľskom prostredí a vypracovanej v rámci projektu Protikorupčnej iniciatívy Podnikateľskou alianciou Slovenska, Transparency International Slovensko a Inštitútom pre ekonomické a sociálne reformy INEKO je, že len na verejných zákazkách cez korupciu stratí až pol miliardy euro:

Publikácie


...on (Emmanuel Macron, pozn.) má aj veľký náskok v tých ďalších preferenciách. Tam mal v niektorých dokonca vyše 60%, Marine Le Pen ani len 40.

Prvé kolo francúzskych prezidentských volieb sa konalo 23. apríla 2017. Do druhého kola postúpili nacionalistka Marine Le Pen a centralista Emmanuel Macron. Podľa konečných výsledkov mal Macron 23,75 %, Le Penová 21,5%. Rozhodujúce 2. kolo volieb sa uskutoční 7. mája. Prieskum spoločnosti Elabe (dňa 5.5.2017) predpovedá v druhom kole pre Le Pen 38% a pre Macrona 62%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Prvé predpovedá


Ja chcem pripomenúť, že posledné štyri, posledné dve volebné obdobia generálnych prokurátorov, boli generálni prokurátori zvolení širokým spektrom politickým, na základe veľkého konsenzu aj opozíciou aj koalíciou bol zvolený pán nebohý pán Hanzel a bol zvolený pán Trnka.

Za D. Trnku hlasovalo v tajnej voľbe 84 poslancov. Podľa kuloárnych informácií hlasovali za D. Trnku všetky poslanecké kluby okrem ĽS-HZDS a SDKÚ. Poslanci týchto dvoch strán zrejme hlasovali za J. Bernáta (šéfa Úradu špeciálneho prokurátora), ktorý získal 58 hlasov. Bernáta navrhol poslanec ĽS-HZDS T. Cabaj. ČTK k voľbe Hanzela za GP 19.januára.1999 napísala (nie je dostupné online pozn.): "V čele Generální prokuratury Slovenské republiky stane od 1. února Milan Hanzel, někdejší ministr spravedlnosti ve vládě Jozefa Moravčíka z roku 1994. Návrh vládních stran na Hanzelovo jmenování včera v tajném hlasování podpořilo 78 poslanců 150členné slovenské sněmovny. Hanzel nahradí Michala Vaľa, který se po dohodě s vládou sám vzdal funkce k 31. lednu. Vláda premiéra Dzurindy se od nástupu netajila snahou o výměnu v čele prokuratury s odůvodněním, že Vaľo bránil šetření politicky citlivých případů." Koalícia v prípade voľby Hanzela za GP vtedy disponovala 93 hlasmi, takže o širokej podpore sa nedá hovoriť. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže len D. Trnka bol zvolený naprieč politickým spektrom.

hlasovalo


Ak si pamätám ten graf, ktorý som videl, tak to bolo možno 68% študentov, ktorí reálne obsadili tie vlaky a chodia do škôl.

Tlačová správa ZSSK z roku 2016 uvádza, že za desať mesiacov roku 2016 bezplatnú prepravu využilo vyše 22 miliónov osôb. Z toho 69,4 % (15,4 mil.) tvorili žiaci, študenti a deti do 15 rokov. V štatistike ZSSK sú však zarátané aj jednorázové cesty žiakov a študentov, nie len dochádzanie do škôl. ZSSK doteraz nevydali novšiu správu o počte žiakov a študentov cestujúcich zadarmo pre roky 2017 a 2018. Zverejnený bol iba fakt, že v systéme na bezplatnú prepravu tvorili k 31. augustu 2018 z celkovo 1 160 443 zaregistrovaných osôb 45,4 % žiaci a študenti a 54,6 % dôchodcovia. Koľko percent cestujúcich zadarmo predstavujú žiaci a študenti nie je známe. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu


Anton Marcinčin napríklad formuloval prvú časť, takú nosnú ekonomickú časť programu KDH do volieb...

Ekonomickú časť volebného programu KDH formuloval Anton Marcinčin.

Ekonomickú časť


...máme tam politické nominácie a straníkov, ktorí vedú nemocnice (v TSK, pozn.)...

Členstvo v politických stranách nie je verejne dostupná informácia, preto okrem príslušníkov strán už s nejakou funkciou (napr. krajský poslanec) nie je možné túto informáciu zistiť. Demagog.SK nevie a nebude hodnotiť, či pri obsadení postov riaditeľov daných nemocníc došlo k politickým nomináciam. Keďže aspoň jeden z troch riaditeľov nemocníc je zároveň miestnym poslancom za politickú stranu, hodnotíme výrok ako pravdivý. Do zriaďovateľskej pôsobnosti Trenčianskeho samosprávneho kraja radíme tri všeobecné nemocnice - NsP Prievidza so sídlom v Bojniciach, NsP Považská Bystrica a NsP Myjava. Riaditelia nemocníc patriacich pod spomínanú pôsobnosť menuje predseda TSK , ktorým je momentálne Jaroslav Baška, poslanec v politickej strane Smer-SD. Riaditeľom nemocnice v Považskej Bystrici je MuDr. Igor Steiner, kto je zároveň poslancom v Považskej Bystrici za stranu Smer-SD. Menovaný za riaditeľa bol 2. septembra 2016 Jaroslavom Baškom. V NsP Myjava je štatutárny zástupca poverený riadením nemocnice MuDr. Henrich Gašparík , avšak štatutárnym zástupcom je Jaroslav Baška. Terajší riaditeľ bol taktiež menovaný predsedom TSK. Nie je známe, čie je Gašparík členom nejakej politickej strany. V NsP Prievidza so sídlom v Bojniciach je riaditeľom Mgr. Ivan Gašparovič . Menovaný bol Jaroslavom Baškom v auguste 2014. O politickej príslušnosti Gašparoviča tiež nie sú dostupné žiadne informácie. Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

menuje predseda TSK
poslanec
poslancom
Menovaný
MuDr. Henrich Gašparík
menovaný
Mgr. Ivan Gašparovič
Menovaný


...za posledné 4 roky som prakticky každé tri mesiace sedel s ukrajinským a ruským ministrom energetiky, so šefom Gazpromu, so šéfom Naftogasu...

Podobný výrok už Maroš Šefčovič vyslovil 6. marca 2019 v Rádiu Expres. Maroš Šefčovič je podpredsedom Európskej komisie, no počas predvolebnej kampane čerpá neplatené voľno a zastupuje ho komisár EÚ Miguel Arias Cañete. V rámci EK zodpovedá za agendu budovania energetickej únie a vedie trojstranné rokovania medzi EK, Ruskom a Ukrajinou ohľadne kontraktu na dodávky ruského plynu s tranzitom cez Ukrajinu. Podľa verejne dostupných oznamov Európskej komisie Šefčovič v mene EÚ vedie dané stretnutia od marca 2015. Rokovania doteraz prebiehali nepravidelne, približne raz za štyri mesiace. Stretnutia na pracovnej úrovni prebiehajú aj pomimo týchto rokovaní. Presné záznamy sú dostupné len o rokovaniach, o stretnutiach na pracovnej úrovni už nie. Takisto sa nedá overiť, či sa všetkých schôdzí zúčastnili aj predstavitelia ruských nadnárodných firiem, ako sú Gazprom alebo Naftogaz. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. EÚ je mediátorom rozhovorov Ruska a Ukrajiny o dodávkach plynu od roku 2013, pričom Šefčovič ich má na starosti od roku 2015. Stretnutia prebiehali v marci , júni (aj za účasti CEO ukrajinského Naftogazu) a septembri 2015, ako aj v auguste 2016 či v decembri 2016. V júli 2018 boli rozhovory obnovené a prebiehalo prvé kolo rokovaní o predĺžení zmluvy o tranzite ruského plynu cez Ukrajinu, ktorá vyprší k 31. decembru 2019. Zúčastnené strany sa dohodli na trilaterálnom postupe a rozhovoroch vo frekvencii raz za šesť až osem týždňov. Neskôr prebiehali stretnutia na pracovnej úrovni. Dohodnutú frekvenciu najvyšších rokovaní sa dodržať nepodarilo, najmä kvôli zvýšeným tenziám medzi Ruskom a Ukrajinou v dôsledku aféry v Kerčskom prielive. Druhé a zatiaľ posledné trojstranné rokovania sa konali v januári 2019. Ďalšie kolo je naplánované na máj 2019.

vyslovil voľno marca marci júni septembri auguste decembri júli dohodli Druhé januári máj


Ja som tiež zakladal Smer a mal som 35 (...).

Podľa dostupných údajov sa Robert Fico narodil 15. septembra 1964, stranu SMER- SD podľa webu tejto strany založil v roku 1999, teda ako uvádza, vo veku 35 rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

narodil webu


Po prvé to nielen tak, že tu tak nejakých 400 000 000. Je to záväzok, ktorý bol rok, čo rok natrvalo, že nie je to jednorazový výdavok, ale natrvalo… veď to ste lámali cez koleno pár dní pred voľbami, na poslednú chvíľu v skrátenom konaní, čo neexistuje žiadne odôvodnenie pre skrátené konanie pre tých dôchodkov a my hovoríme, že áno, dajme dôchodcom, ale dajme im, dajme im, takým inteligentnejším spôsobom.

Výdavky na tzv. 13. dôchodky sú resp. by boli každoročné - kým by ich poslanci nezrušili. O zákonnosti ich prijatia cez skrátené legislatívne konanie existujú dôvodné pochybnosti. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť počíta s nákladmi na 13. dôchodky vo výške 432 miliónov eur ročne. Tieto výdavky nie sú jednorázové, zákonodarca ich plánoval ako každoročné. Pochybnosti o procese O spôsobe schvaľovania tohto opatrenia sú vážné pochybnosti. Vláda Petra Pellegriniho a jej poslanci ich totiž pred voľbami schválili narýchlo v skrátenom legislatívnom konaní. Podľa pravidiel môže ísť zákon v skrátenom konaní za „za mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody“. Ministerstvo práce v predkladacej správe argumentovalo , že neprijatím 13. dôchodkov a dvojnásobných prídavkov vraj „môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd“. Nevysvetlilo už, ako na to prišlo. Tento spôsob prijímania zákona kritizovala vtedajšia parlamentná aj mimoparlamentná opozícia. Prezidentka Zuzana Čaputová sa po voľbách obrátila na Ústavný súd, aby rozhodol, či boli tzv. 13. dôchodky procesne prijaté v súlade so zákonom.

počíta
zákonodarca
schválili
pravidiel
správe
argumentovalo
kritizovala
vtedajšia
po voľbách obrátila


Dôležité je či korupcia rastie alebo klesá. Neexistuje jeden človek na Slovensku, ktorý bude tvrdiť, že teraz rástla a za minulej vlády klesala. Bolo to práve naopak.

Index vnímania korupcie (CPI) , ktorý každoročne pripravuje Transparency International, odzrkadľuje postoj občanov k tomu, do akej miery v ich krajine pociťujú vplyv korupcie. Z grafu vyplýva, že v čase nástupu novej vlády I.Radičovej, malo Slovensko v rebríčku CPI hodnotenie 4,3. Za minulý rok sa CPI Slovenska prepadlo na úroveň 4,0 a v celosvetovom rebríčku až na 66.miesto (z pôvodného 59.na 61. miesto v roku 2010). Zdroj: TI Slovensko sa podľa týchto zdrojov priblížilo k "červeným číslam" a pozícia sa zhoršila. Je to ale tak iba na prvý pohľad. Pri hodnotení sa musíme bližšie venovať metodológii hodnotenia krajín v rebríčku CPI. V blogu Mediawatch sa píše.: TIS vydala 1. decembra správu o rebríčku vnímania korupcie na Slovensku (a vo svete). Správa obsahuje niekoľko dôležitých upozornení a informácií (okrem samotného umiestnenia): Kvôli zmenám v konštrukcii indexu oproti minulému roku (40% slovenského skóre tvoria nové indikátory) nie sú výsledky Slovenska porovnateľné s rebríčkom z predošlého roka. … Index vnímania korupcie (Corruption Perceptions Index, CPI) je počítaný centrálou Transparency International v Berlíne. V prípade Slovenska index zahŕňa údaje z 10 prieskumov od siedmich inštitúcií (Svetové ekonomické fórum WEF, Freedom House, The Economist Intelligence Unit, Inštitút pre rozvoj manažmentu IMD, Bertelsmannova nadácia a analytické agentúry IHS Global Insight a Political Risk Services) uskutočnených v priebehu rokov 2010-11. Najviac Index zodpovedá stavu krajiny z jesene roku 2010. Prieskumy boli robené medzi domácimi i zahraničnými podnikateľmi a analytikmi. Týkali sa len korupcie vo verejnom sektore. V najnovšom rebríčku bolo hodnotených o päť krajín viac ako v minulom roku. Hodnotenie miery korupcie je z vyššie uvedených dôvodov lepšie porovnávať inou metodológiou. Môžeme napríklad použiť údaje eurobarometra ., ktorý obsahuje hodnotenie korupcie z pohľadu občanov štátu. Od vstupu Slovenska do EÚ sa uskutočnili 4 barometre venujúce sa korupcii 2005, 2007, 2009 a 2012. V tomto rebríčku sa Slovensko zlepšilo. Na otázku Je korupcia veľkým problémom na Slovensku? pozitívne odpovedalo 78% opýtaných, oproti 83% v roku 2009. Vzhľadom na uvedení fakty hodnotíme výrok R.Sulíka ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

66.miesto TI Mediawatch eurobarometra


(...)  aby koncepčné riadenie zdravotníctva, to znamená aj ošetrovateľské starostlivosti, boli riadené na ministerstve odborom ošetrovateľskej starostlivosti, čo vychádza ešte z roku 2011 z petície, ktorú podpisovalo štvrť milióna občanov Slovenskej republiky.

Na základe dostupných informácií hodnotíme výrok ako pravdivý. Petícia, ktorú podpísalo v roku 2011 takmer 250-tisíc ľudí, mala za úlohu okrem iného vytvoriť samostatného odboru ošetrovateľstva na ministerstve. Okrem toho riešila petícia aj nastavenie hodinovej minimálnej mzdy a skoršieho odchodu do dôchodku. Taktiež chce podporu vzdelávania pôrodných asistentiek a sestier, podporu mimonemocničnej starostlivosti, finančná úprava poskytovania zdravotnej starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb, ale aj spomínané vytvorenie samostatného odboru ošetrovateľstva na ministerstve zdravotníctva. Petíciu podpísalo viac ako 243-tisíc občanov Slovenskej republiky. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

petícia podpísalo


Dobre, ale musím, ale musím povedať, že tak isto, ak sa jedná o odvodovú reformu, kto je tá politická strana, ktorá chráni živnostníkov, ktorá napríklad už, už dá sa povedať, presvedčila koaličných partnerov, že v prípade dohodárov akým spôsobom by sme mohli riešiť, ak toto nie je agenda potrebné pre občanov Slovenskej republiky, no prepáčte, ale potom ste absolútne vedľa.

Zo správy SITA vyplýva, že strana Most-Híd sa usiluje hájiť záujmy živnostníkov a dohodárov. Ivan Švejna sa vyjadril, že urobí všetko preto, aby výsledná dohoda v koalícii o odvodovom zaťažení živnostníkov a dohodárov nebola taká, ako sa v súčasnosti javí, že by mohla byť. Vyjadrenie Bugára : " My presadzujeme dve veci. Prvou je, aby dohodári neboli potrestaní, keďže viac ako 60 percent z nich má ročný príjem nižší než je 50 eur. Keby sme ich nútili platiť minimálne odvody, bolo by to 160 eur. To je nemiestne." Podľa predsedu Mostu-Híd e xistujú dve alternatívy pre výšku odvodov živnostníkov: " Vieme si predstaviť napríklad násobok životného minima. Návrh však zatiaľ nerieši živnostníkov, ktorí zarábajú najmenej. Vieme si predstaviť kompromisné riešenie, ale nie také, na ktoré by doplatili dohodári a živnostníci." O výhradách Mostu-Híd voči zjednoteniu paušálnych výdavkov pre živnostníkov vo výške 30% informuje denník Hospodárske noviny .

Zo správy SITA
Vyjadrenie Bugára
predsedu Mostu-Híd e
Hospodárske noviny


Dnes integrovaná doprava normálne existuje. Za vašej éry pani Flašíková... Neurobilo sa nič.

Je pravdou, že od júna 2013 funguje prvá etapa Bratislavskej i ntegrovanej dopravy (Integrovaný dopravný systém - IDS). Je však potrebné dodať, že ide len o prvú z niekoľkých etáp. Avšak nemožno tvrdiť, že sa počas pôsobenia Flašíkovej-Beňovej ako podpredsedníčky BSK v rokoch 2005 - 2009 neurobilo vôbec nič. Napríklad už v roku 2008 začala jazdiť autobusová linka nadväzujúca na električku. Nedá sa preto hovoriť, že v rokoch 2005-2009 sa neurobilo nič. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

ntegrovanej prvú 2008


Krajina (Slovensko, pozn.), ktorá mala druhý najhorší výber DPH, nehovoriac o tom, že pri DPH je ten výpadok iba 800 alebo 900 miliónov.

Je síce pravdou, že Slovensko má druhý najhorší výber DPH v rámci Európskej únie, na druhej strane daňový únik na DPH nie je 800-900 miliónov ako tvrdí R. Fico, ale až 2,3 mld. eur podľa MF SR. V štúdii EÚ sa uvádza že rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur. R. Fico pri argumentácií pri J. Figeľovi kladie dôraz na na veľkosť straty na DPH. Vzhľadom na to, že R. Fico neuvádza správne číslo výpadku na DPH hodnotíme výrok ako nepravdivý. Analýza Ministerstva financií SR odhaduje, že Slovensko príde ročne na daňových únikoch o 2,3 mld. eur. V Analýze sa píše, že v absolútnom vyjadrení dosiahla celková strata DPH v roku 2010 úroveň 2,3 mld eur (čo predstavuje 3,5 % HDP). Štúdia Európskej únie (Study on the VAT gap in the EU, str. 45) uvádza, že pri výbere DPH máme vážne problémy a výber tejto dane u nás je druhý najhorší po Grékoch. U nás činí rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur., čo predstavuje 28 % dostupných zdrojov z DPH. Čiže medzera medzi sumou, ktorú vyberieme na DPH a sumou, ktorú by sme v ideálnych podmienkach mohli vybrať (žiadne daňové úniky), je 28 %. U Grékov táto medzera tvorí 30 %. Pre úplnosť dodávame, že dané údaje sú za rok 2006, pretože štúdia, z ktorej vyplývajú tieto čísla analyzovala roky 2000 až 2006, pričom bola vypracovaná v roku 2009. Z uvedeného je zrejmé, že Slovensko má druhý najhorší výber DPH v rámci Európskej únie. Na druhej strane daňový únik na DPH nie je 800-900 miliónov ako tvrdí R. Fico, ale až 2,3 mld. eur podľa MF SR. V štúdii EÚ sa uvádza že rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur. Inými slovami R. Fico uvádza správne, že sme druhý najhorší v EÚ, no neuvádza správny výpadok. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Analýza
Štúdia Európskej únie


Čo sa týka preferencií, viete, ja som to už povedal v jednej relácii, dokonca s vašim kolegom pánom Maďaričom, že môžu, ak teda porovnávajú, tak nemôžu jablká s hruškami...

Slová o miešaní hrušiek s jablkami sme nenašli.


SDKÚ-DS má 5 návrhov zákonov, ku ktorým by som bol rád, to je naša agenda, aby sa Smer a vôbec táto socialistická väčšina vyjadril. Konkrétne k 5 návrhom zákonov, ktoré sú už dnes v parlamente. Nejdeme o tom filozofovať, nejdeme tu robiť nejaké predstavenie, kresliť nejaké grafy, je tam 5 návrhov zákonov, ktoré uľahčia širokým skupinám obyvateľstva a ja chcem iba počuť áno alebo nie.

Na stránke NRSR , sme našli 5 návrhov zákonov, pod ktorými je podpísaný aj poslanec P. Frešo a teda asi ide o tie, o ktorých tvrdí, že by chcel počuť vyjadrenie Smeru. Týkajú sa: Živnostenského zákona Zákona o dani z príjmov Zákona o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) Zákona o rodičovskom príspevku Zákona o príspevku pri narodení dieťaťa, o príspevku rodičom, ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

NRSR


Keď som odchádzal ja, mesto Prešov bolo druhé najmenej zadĺžené mesto. Teraz sme najviac zadĺženým krajským mestom.

Pavel Hagyari o post primátora prišiel po komunálnych voľbách v novembri 2014. Podľa analýzy finančnej stability 50 najväčších miest Slovenska, ktorú vydal inštitút INEKO, bol v roku 2014 celkový dlh Prešova 29,80 % ( .pdf , s. 13). V roku 2017 celkový dlh mesta dosiahol 38,79 % ( .pdf , s. 15), čo z Prešova spravilo najzadĺženejšie krajské mesto. Avšak v roku 2014 Prešov nebol druhým ale až štvrtým krajským mestom s najmenším dlhom (po Košiciach, Banskej Bystrici a Trnave). Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf


No a čo sa teraz deje? Keď sa pozriete na to, z čoho sa skladá to šetrenie v rozpočte, tak sú to vlastne dva druhy šetrenia. Poprvé, sú to vlastne zvýšené príjmy tým, že sa zvyšujú rôzne daňové a odvodové zaťaženie, z toho teda vláda získava peniaze, to je ten spôsob ako šetrenia z tých asi 1 a 3/4 miliardy je to 770 miliónov eur, ktoré má pritiecť takýmto spôsobom a z toho zvyšku, čo je asi 950 miliónov eur, je tam obrovské množstvo škrtov, ktoré opäť dopadajú na konkrétnych ľudí.

B. Ondruš vychádza z údajov, ktoré prezentovala koalícia. Praktické zhrnutie návrhu, ktoré B. Ondruš uvádza presne, nájdete na Etrend .sk

Etrend


Po ovocí treba rozhodovať, po skutkoch a to, že v rezorte zdravotníctva dnes už napríklad poisťovňa, Všeobecná zdravotná poisťovňa nemá stratové mesiace prechádza do pozitívnej bilancie

Webová stránka Všeobecnej zdravotnej poisťovne do dnešného dňa (18. január 2011, pozn.) neobsahuje výročnú správu za rok 2010. V roku 2009 vyprodukovala stratu vyše 17 miliónov eur. Koncom minulého roku však VZP vydala tlačovú správu v ktorej informuje o pozitívnom výsledku hospodárenia za október.

neobsahuje
vyprodukovala stratu
vydala


A druhá vec je, školy jednoducho, tie kvalitné školy naozaj o peniaze neprichádzajú, veď my predsa máme už dnes rozbehnutý veľký program zo štrukturálnych fondov, kde kvalitné školy, naopak, sú dovybavovávané, takže to materiálne zabezpečenie je tam pomerne výrazné.

V súčasnej dobe existuje systém oceňovania škôl na základe kvality, ktorý je financovaný aj zo štrukturálnych fondov. Jedným z cieľov projektov MŠVVŠ využívajúcich štrukturálne fondy pre obdobie 2014 až 2020 je aj zlepšenie kvality škôl, a to ako zlepšením kvality vyučujúcich tak aj lepším prepojením školstva s pracovným trhom. Taktiež existujú dotácie zo štrukturálnych fondov určené na vybavenie škôl. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Je pravdou, že bývalý minister školstva D. Čaplovič vydal nariadenie, podľa ktorého sa pri financovaní škôl bude prizerať na celkovú kvalitu konkrétnej školy a na uplatnenie jej absolventov na trhu práce. Podľa TASR v roku 2012 uviedol :

"Budeme meniť normatív, nie na žiaka, ale na kvalitu triedy, kvalitu školy a úspešnosť školy na trhu práce, a samozrejme, podľa toho, či na gymnáziách zriadia aspoň jednu triedu prírodovedného charakteru.Tí, ktorí to zriadia, dostanú bonifikáciu, tí, ktorí nie, budú sa musieť rozlúčiť s bonifikáciou."

projektov dotácie uviedol správe súhlasili uvádza Výdavky financuje Prvým Druhým ponúka Podľa


Ukázali sme vzťah k tomuto štátu, keď sme zahlasovali za ústavný zákon o dlhovej brzde.

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti resp. dlhovej brzde bol schválený v NR SR 8. decembra 2011. Hlasovalo zaňho 146 poslancov zo 147 prítomných. Zdržala sa hlasovania len Anna Belousovová. Z uvedeného vyplýva, že všetci prítomní poslanci strany Smer hlasovali za.

Hlasovalo

https://demagog.sk/vyrok/Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti resp. dlhovej brzde bol schválený v NR SR 8. decembra 2011. Hlasovalo zaňho 146 poslancov zo 147 prítomných. Zdržala sa hlasovania len Anna Belousovová (už nie členka SNS). Z uvedeného vyplýva, že R. Rafaj hovorí pravdu ak tvrdí, že ústavný zákon o dlhovej brzde prijali a zhodli sa na ňom všetci.


V podstate je to unikátny výsledok (počet percent strany SMER-SD v posledných parlamentných voľbách, pozn.) v Európe...

Či sa jedna o unikátny výsledok sa nám neodarilo overiť napríklad aj vzhľadom na to, že Fico nešpecifikoval obdobie v ktorom sa to nemalo žiadnej vládnej strane podariť.


Zamestnanosť, sme jedna z mála krajín, kde tento počet klesá. Česko, Poľsko, tieto krajiny v zamestnanosti rastú.

Je síce pravdou, že zamestnanosť v Česku a Poľsku rastie, kým na Slovensku klesá, nie je však úplne pravdou, že by sme boli jedna z mála krajín, ktorá medziročne zaznamenala pokles v zamestnanosti. Okrem Slovenska to bolo až sedem krajín. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Eurostat ešte nemá k dispozícii údaje ročné údaje za rok 2013, ale len za rok 2012. V tomto prípade oproti roku 2011 na Slovensku o 0,1 p.b. narástla zamestnanosti v roku 2012. Počet zamestnaných narástol o takmer približne tisíc oproti roku 2012. Podla štvrťročných údajov Eurostat, medziročne poklesla zamestnanosť Slovensku a ďalším siedmim krajinám. Ide o Belgicko, Dánsko, Grécko, Cyprus, Holandsko a Rakúsko (údaj za 3. štvrťrok 2013), Slovinsko a Slovensko (údaj za 3. štvrťrok 2013). V ostatných krajinách teda aj v Poľsku aj Česku zamestnanosti medziročne rástli. Uvádzame ešte údaje o vývoji počtu zamestnaných za jednotlivé krajiny. Je pravdou, že kým medziročne v Česku a Poľsku je zaznamenaný medziročný nárast v počte zamestnaných, na Slovensku je pokles. Dátum zverejnenia analýzy: 22.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Počet


Azylantom prispievame niekoľkými tisícami eur, kým naši dôchodci žijú z pár sto eur mesačne.

Ak dôchodcami chápeme poberateľov starobného dôchodku, tak priemerná výška dôchodku dosahuje 409, 27 €. Oproti tomu, nositelia štatútu azylanta môžu, tak ako ostatní občania Slovenskej republiky, žiadať o dávky v hmotnej núdzi zabezpečujúce základné životné minimum. Dávka v hmotnej núdzi na mesiac činí pre jednu osobu 61,60 € , pričom existuje možnosť získať ďalšie dávky zo systému sociálnej pomoci (napr. príspevok na bývanie) na zabezpečenie základných životných potrieb. Oproti poistnej dávky starobného dôchodku, na ktorý má jedinec nárok v prípade, že prispieval do systému sociálneho poistenia, je nárok na dávku v hmotnej núdzi testovaný nedostatočnou schopnosťou zabezpečiť si príjem. Vychádzame z predpokladu, že azylanti nemajú dostatok financií a bude pre nich obtiažnejšie sa zaradiť na pracovnom trhu, takže sa stávajú častejšie poberateľmi dávok v hmotnej núdzi. Na uľahčenie procesu začlenenia nielen na trhu práce, ale taktiež do spoločnosti sú azylanti zaradený do integračného procesu trvajúceho približne pol roka. Azylantom je poskytnutý jednorázový finančný príspevok 1, 5 násobku životného minima , tj. 297, 14 €. Podľa portálu projustice.sk s modelovými údajmi o nákladoch na jedného azylanta poskytnuté Migračným úradom sa základné úhrady na integračný proces pohybujú až na 2 150 €.Výrok je hodnotený ako zavádzajúci, je síce pravda, že suma vyčlenená na jednorázovo vyplatený integračný proces je rádovo vyššia ako priemerná suma starobného dôchodku na Slovensku, avšak cieľom jednotlivých nákladov pre azylantov je zabezpečenie začlenenia na pracovnom trhu, tj. finančnej samostatnosti azylantov.Taktiež objem nákladov spojených s utečencami je neporovnatelne nížší s objemom financií vyplácaných v rámci starobného dôchodkového poistenia, ktoré poberá 1, 3 milióna obyvateľov. Naviac, suma vzťahujúca sa k výške starobného dôchodku ilustruje iba finančnú časť poistnej dávky a neodzrkadľuje komplexnú starostlivosť sociálneho štátu o dôchodcu ak by sa dostal do krízovej situácie podobne ako to je u utečencov. To znamená, že nie je relevantné porovnávať celkové náklady na riešenie komplexnej krízovej situácie utečenca ( finančné dávky, financovanie služieb na integráciu apod.) a poistnú dávku poberateľa starobného dôchodku bez ďalších nákladov podporných mechanizmov sociálneho štátu, ktoré by dôchodcovia využívajú v krízových situáciach (opatrovateľská služba apod.). V nasledujúcich častiach bude detailnejšie predstavená argumentácia týkajúca sa výšky príspevkov na strane zmienených dôchodcov, a potom na strane žiadateľov o azyl a azylantov.

Na Slovensku existuje niekoľko druhov dôchodkov (starobný, predčasný starobný, invalidný, vdovský/vdovecký, sirotský), pričom najčastejšie vyplácaný je práve starobný dôchodok. Počet poberateľov starobného dôchodku dosiahol k 31. augustu 1, 35 milióna. Dôchodky sú poistné dávky , to znamená, že nárok na vyplácanie vzniká po istej dobe prispievania do sociálneho systému štátu (i keď existujú isté výnimky, napr. nárok na sirotský dôchodok môže byť uplatnený aj v prípade ak rodič, či osvojiteľ nezaopatreného dieťaťa zomrel pri výkone povolania bez ohľadu na to koľko rokov prispieval do poistného systému). Výška dôchodku zohľadňuje počet rokov prispievania do systému sociálneho zabezpečenia, tak ako mzdový základ poberateľa dávky. Ako už bolo zmienené, priemerná výška starobného dôchodku činila k 31. 8. 409, 27 €. Za posledný rok predstavoval pomer priemernej výšky vyplácaného starobného dôchodku na jednu osobu a priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve SR brutto 47 % . Treba však mať na pamäti, že pomer je definovaný ako vzťah medzi hrubou mzdou, ktorá činila v roku 2014 858,00 €, pričom priemerná čistá mzda činila za to isté obdobie 665 € . To znamená, že pomer je počítaný z peňazí, ktoré poberatelia dôchodkov dostávajú, zatiaľ čo pomerná strana priemerných príjmov počíta s príjmami ešte pred zdanením a odvodmi.

Azylanti, teda utečenci, do slovenského systému sociálneho poistenia neprispievali a v prípade, že im je priznaný štatút azylanta a nemajú dostatok svojich finančných prostriedkov sa stávajú súčasťou systému sociálnej pomoci určenej pre ľudí pod hranicou životného minima. V minulom roku bolo na Slovensku 130 žiadateľov o azyl , pričom ani jednému nebol priznaný štatút azylanta. Žiadateľ o azyl je povinný podliehať úkonom na zistenie majetkových a finančných pomerov. V prípade, že azylant má dostatočné finančné krytie podiela sa, alebo spolupodiela sa na pobyte v azylovom zariadení alebo v integračnom stredisku alebo na výdavkoch za poskytnutú zdravotnú starostlivosť (podľa § 23 Z.z. 408/2002 Zákon o azyle ). V integračnom, alebo azylovom zariadení sa žiadateľom poskytuje vreckové vo výške 43 centov za deň, ubytovanie a strava. Podľa vyššie zmienených nákladov s údajmi z Migračného údaju sa základné náklady pohybujú na 2 000 €. Podľa expertov denníka SME dosahujú celkové náklady v rámci integračného procesu 1 500 € na utečenca. V prípade pridelenia statusu azylanta na Slovensku sa azylant zaraďuje do systému sociálnej starostlivosti na Slovensku. To znamená, že existuje nárok na dávky v hmotnej núdzi. Výška dávky v hmotnej núdzi je u jednotlivca 61,60 € na osobu za mesiac. Systém dávok v hmotnej núdzi vytvára ochrannú sieť pre zabezpečenie základných životných podmienok, takže azylantovi môže byť poskytnutý príspevok na bývanie ( 55,80 € pre jednočlennú domácnosť) , či príspevok na nezaopatrené dieťa (činí 17,50 € mesačne ).

Zatiaľ čo utečenci sa po udelení azylu stávajú súčasťou medzinárodnej ochrany, štát zabezpečuje vytvorenie základných životných podmienok a nástroje začlenenia do spoločnosti, tak poberatelia starobného dôchodku dostávajú výšku dôchodkov odzrkadľujúcich ich prispievanie do sociálneho systému. Čo sa týka jednorázovej podpory pre azylantov tá je rádovo vyššia ako priemerný starobný dôchodok. Pripomeňme, že azylant uteká pred prenasledovaním a stáva sa objektom medzinárodnej ochrany, ktorú mi v danom prípade poskytuje Slovenská republika, aj keď sa nejedná o občana Slovenskej republiky. Občania Slovenskej republiky (alebo obecne Európskej únie) majú nárok na podporu zo strany štátu v prípade životnej situácie, ktorá to vyžaduje. Ide napr. o poskytovanie dávok v rámci systému štátnej podpory (prídavok na dieťa, príspevok na pohreb…) , či poskytovanie sociálnych služieb (útulok, domov na polceste, domáca opatrovateľská služba…). Ako vyplýva z vyššie uvedených argumentov, porovnávajú sa dva rozličné mechanizmy. Jeden mechanizmus rieši krízovú situáciu človeka, kedy bez ohľadu na občianstvo v rámci medzinárodnej solidarity vytvára sociálny štát priestor na ľudskú dôstojnosť v inom socio-kultúrnom prostredí a ďalší mechanizmus sociálneho štátu, ktorý je vytvorený pre občanov domovského štátu (príp. EÚ) na čelenie rizík spojených so životným cyklom.

priemerná výška

61,60 €

1, 5 násobku životného minima

najčastejšie vyplácaný

poistné dávky

47 %

665 €

130 žiadateľov o azyl

Zákon o azyle

1 500 €

61,60 €

55,80 €

17,50 € mesačne


Pretože SDKÚ má eminentný záujem privatizovať teplárne, Cargo, letisko, to nie je výmysel, to je napísané v programovom vyhlásení vlády, dúfam, že s tým súhlasíte, čiže privatizácia alebo doprivatizácia je jedným z kľúčových momentov terajšej vládnej koalície.

Či je privatizácia kľúčový moment alebo nie, je ťažké posúdiť. V programovom vyhlásení vlády (str.11) stojí: ” Vláda SR nebude privatizovať strategické podniky. Podporí však kroky k zefektívneniu fungovania vybraných podnikov so štátnou účasťou vrátane odštátnenia teplární či zostávajúcich zvyšných podielov v podnikoch s vplyvom vlády, napríklad v autobusovej doprave .“ Pokiaľ ide o spomínané podniky (Cargo, Letisko), vláda počíta s ich čiastočným odštátnením. Uvažuje sa o vstupe strategických investorov, čo je uvedené v programových tézach vlády (kapitola 10). Čo sa týka teplární, vláda uvažuje o ich odpredaji mestám , ktoré môžu časť z nich neskôr odpredať súkromným investorom. Napriek explicitnému vyhláseniu, že vláda nebude privatizovať, jej ďalšie slová hovoria aspoň o čiastočnej privatizácií. Preto prisudzujeme tomuto výroku pravdivosť

programovom vyhlásení
programových tézach
mestám


Poznáme výrok známeho politika, že túto stranu som si založil a s touto stranou aj odídem.

Demagog.SK nezistil, ktorého známeho politika Fico parafrázuje. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.


Keď sa pozrieme do sveta ako zvyčajne krajiny zavádzali v podstate ako sa dostali k adopciám detí homosexuálmi alebo bisexuálmi či transvestitami, tak práve zavedenie registrovaných partnerstiev bol prvý krok na tejto podľa mňa skazenej ceste.

Pokiaľ ide o krajiny, v ktorých sú povolené adopcie detí homosexuálom, bisexuálom a transvestitom (alebo tiež LGBT adopcie), tak v súčasnosti sú tieto adopcie povolené v 14 krajinách sveta a v niektorých ďalších oblastiach. Ide o tieto krajiny: Kanada (1999), Holandsko (2001), Juhoafrická republika (2002), Švédsko (2002), Španielsko (2005), Veľká Británia (2005), Island (2006), Belgicko (2006), Nórsko (2009), Uruguay (2009), Argentína (2010), Brazília (2010), Dánsko (2010) a niektoré štáty USA.

adopcie registrovaných


...My sme nikoho nevyhodili za názory. V SDKÚ keď niečo povedali, Mikuláš Dzurinda ich vyhodil len tak, pamätáte si, vyhodil viacerých členov strany za názory, ktoré tam boli.

Začiatkom marca 2008 Ústredná rada SDKÚ-DS rozhodla, že vnútrostranícke záležitosti sa nebudú medializovať. Dňa 5. marca 2008 vyzvala Bratislavská krajská organizácia SDKÚ-DS na vážnu diskusiu vo vnútri strany, ktorá sa mala zamerať na generačnú výmenu vo vedení, ako aj na úpravu stanov. Nespokojní straníci podpísali dokument " Nastal čas na zmenu ". Neskôr označila Ústredná rada SDKÚ-DS tento akt za porušenie stanov strany a stranícky súd potvrdil vylúčenie 14 signatárov výzvy. Na základe týchto informácií môžeme argumentovať, že 14 členov bolo vylúčených pre porušenie stanov a na základe určitej procedúry (aj keď vylúčení videli dôvod vylúčenia v politických dôvodoch) a nie "len tak za svoje názory" ako tvrdí Fico. Za porušovanie stanov pritom vyhodil aj samotný Smer v roku 2009 kandidáta za župana VÚC Milana Murgaša , ktorý podobne argumentoval, že skutočné dôvody sú politické. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

5. marca 2008
Nastal čas na zmenu
Milana Murgaša


...dodnes tam máme len prímerie, začiatok diplomatických vzťahov medzi USA a napríklad aj EÚ v Severnej Kórei (...).

Výrok sa vzťahuje na skutočnosť, že na Kórejskom polostrove v súčasnosti vládne prímerie, nie je tam však podpísaná mierová dohoda, čo nie je to isté. Je pravdou, že historicky prvýkrát prebehlo diplomatické stretnutie medzi americkým prezidentom a vodcom Severnej Kórey. Diplomatické jednania so Severnou Kóreou vedie i Európska únia, ktorá sa zasadzuje za trvalý mier a denuklearizáciu Kórejského polostrova. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Mierová dohoda je definovaná ako dohoda medzi jednou či viacerými znepriatelenými stranami, zvyčajne krajinami, ktoré touto dohodou oficiálne ukončujú vojnu medzi sebou. Mierová dohoda nie je to isté ako prímerie. Prímerie je definované ako formálna dohoda o zastavení bojov medzi znepriatelenými stranami. Prímerie však neznamená vždy koniec vojny, ale môže to znamenať len zastavenia útočných akcií, zatiaľ čo sa dohaduje mier medzi krajinami. Severná a Južná Kórea začali proti sebe bojovať 25. júna 1950. Severná Kórea bola podporovaná Sovietskym zväzom a Čínou, na strane Južnej Kórei boli USA a západné krajiny. Ukončenie bojov ukončilo 27. júla 1953 prímerie , nie však podpis mierovej dohody. Severná Kórea sa odvtedy často vyhráža západnom krajinám jadrovým útokom. Toto prímerie bolo viackrát porušené . Zástupca severokórejského veľvyslanca pri OSN Kim In-rjong v máji 2017 vyhlásil, že Spojené štáty by mali nahradiť aktuálnu dohodu o prímerí medzi oboma krajinami úplnou mierovou zmluvou. Po eskalácii medzi USA a Severnou Kóreou v auguste 2017, kedy Severná Kórea oznámila, že zvažuje plány preventívneho útoku na ostrov Guam, ktorý je americkým teritóriom, sa do diplomatického riešenia konfliktu zapojila aj Európska Únia. Šéfka európskej diplomacie Frederika Mogherini zvolala 14. augusta 2017 v súvislosti s kórejským jadrovým programom mimoriadne zasadnutie. V záverečnom vyhlásení uviedla, že EÚ podporuje " diplomatickú spoluprácu s našimi partnermi, ktorej cieľom je de-eskalácia situácie a dosiahnutie úplného, overiteľného a nezvratného jadrového odzbrojenia Kórejského polostrova pokojnými, nie vojenskými, prostriedkami ". V prvej polovici roka 2018 prišlo k umierneniu situácie na Kórejskom poloostrove. 27. apríla 2018 sa prezidenti oboch krajín stretli na území Južnej Kórey. Vodca Severnej Kórei Kim Čong-Un sa 12. júna 2018 dokonca stretol aj s prezidentom USA Donaldom Trumpom na historickom prvom summite . Dátum zverejnenia analýzy: 18.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

americkým mier dohoda prímerie porušené mierovou eskalácii mimoriadne stretli summite


Tie siete, ktoré rozhodili boli veľmi široké. Od povedzme sobášov homosexuálov

Vo volebnom programe strany SaS (96. bod) sa nehovorí o „sobáši“ v pravom slova zmysle, ale o zavedení nového právneho inštitútu životného partnerstva pre páry rovnakého pohlavia. Tento právny inštitút mal byť založený na princípe vzájomnej vyživovacej povinnosti partnerov zakladajúci medzi partnermi príbuzenský vzťah so všetkými právnymi následkami vrátane dedenia zo zákona v I. dedičskej skupine.

volebnom programe


Pozrite si takúto krivku, ktorá hovorí o poistení rizika. Zlyhania dlhu vlády. Kde dosahujem najlepšie parametre z krajín okolitých a veľmi dobré parametre aj v rámci eurozóny.

Aj keď nemáme k dispozícií štatistiku, ktorú používa J. Počiatek, české Hospodárske noviny nedávno uviedli, že Slovensko je 6. najbezpečnejšou krajinou pre investovanie do vládnych dlhopisov, merané cez poistenie rizika tzv. CDS spread. Z Eurozóny je pred Slovenskom len Švédsko. Z okolitých štátov je najbližšie k Slovensku Česká republika na 8. mieste.

Hospodárske noviny


Keď sa budeme baviť o tých čurillovcoch, že súd potvrdil váš zákonný postup. Súd nepotvrdil vôbec, pretože o tom vôbec nerozhodoval. To, o čom bol tento súd, to je súd o tom, že či sa môžu alebo nemôžu vrátiť títo ľudia do práce, či im bude dorovnaný alebo nebude dorovnaný plat.

Krajský súd v Bratislave rovnako ako Mestský súd Bratislava IV skonštatovali, že nie je v ich právomoci rozhodovať o zákonnosti postupu ministra vnútra Matúša Šutaja Eštoka, lebo to môže iba správny súd. Súd sa vôbec nevyjadroval k tomu, či ministerstvo vnútra postupovalo v súlade so zákonom, keď postavilo policajtov mimo službu. Výrok poslanca Juraja Krúpu preto hodnotíme ako pravdivý.

Minister vnútra Matúš Šutaj Eštok po nástupe do funkcie postavil mimo službu viacerých obvinených vyšetrovateľov spojených s Jánom Čurillom. Opozícia aj samotní vyšetrovatelia postup ministra namietali ako nezákonný a obrátili sa preto na súd.

V prípade dvoch z vyšetrovateľov rozhodol Krajský súd v Bratislave 25. januára. Súd potvrdil predošlé uznesenie Mestského súdu Bratislava IV, ktorý zamietol návrh na neodkladné opatrenie v prípade policajtov Róberta Magulu a Jána Čurillu. Policajti žiadali súd o vydanie opatrenia, ktoré by im umožnilo vrátiť sa do práce, keďže v čase postavenie mimo služby mali status chránených oznamovateľov.

V konaní však súd nerozhodoval o tom, či bol postup ministra vnútra Matúša Šutaja Eštoka v prípade postavenia policajtov mimo služby zákonný. Krajský súd sa uzniesol, že o neodkladnom opatrení nemôže rozhodovať civilný súd, ale musí tak urobiť správny súd. Vyplýva to z rozhodnutí , ktoré advokát poškodených Peter Kubina zverejnil na sociálnej sieti Facebook.

V uznesení sa krajský súd stotožnil s uznesením mestského súdu, ktorý nevyhovel policajtom vo vydaní neodkladného opatrenia. „Mal za to, že v danom prípade vzhľadom na osobitnú povahu sporu, kedy predmetom je de facto posudzovanie zákonnosti rozhodnutia správneho orgánu, nemá súd právomoc hodnotiť jeho zákonnosť ako ani rozhodnúť o opravnom prostriedku voči tomuto personálnemu rozkazu, nakoľko s poukazom na vyššie uvedené má takúto právomoc výlučne správny súd,“ sumarizuje krajský súd predchádzajúce rozhodnutie nižšieho súdu v uznesení pre vyšetrovateľa Magulu (s. 2).

To, že súd nerozhodoval o zákonnosti postupu ministerstva potvrdil aj Úrad na ochranu oznamovateľov. Ten informoval, že o tom, či bol postup ministerstva vnútra zákonný, môže rozhodovať jedine správny súd. „Hoci to mnohé médiá interpretovali opačne, súd sa vôbec nevyjadroval k tomu, či ministerstvo vnútra postupovalo v súlade so zákonom, keď bez predchádzajúceho súhlasu Úradu na ochranu oznamovateľov dočasne postavilo policajtov mimo službu,“ píše sa vo vyjadrení úradu.

postavil namietali obrátili Bratislave potvrdil žiadali rozhodnutí uznesení potvrdil


Bol som začínajúci politik na slovenskej politickej scéne, ktorí aktívne hlasovali či už za slovenskú ústavu alebo Deklaráciu zvrchovanosti slovenského národa.

Robert Fico bol v roku 1992, kedy sa schvaľovala Deklarácia zvrchovanosti slovenského národa a Ústava SR, poslancom Slovenskej národnej rady (SNR) za stranu SDĽ. SDĽ hlasovala za obidva dokumenty, Robert Fico bol prítomný na rokovaniach. Demagog.sk nemá prístup k oficiálny výstupom hlasovaní, či k nahrávke z hlasovania. Na základe dostupných informácií však R. Fico hlasoval za oba dokumenty. Deklarácia zvrchovanosti sa schvaľovala na 3. schôdzi (. pdf ) SNR 17. júla 1992 a o Ústave sa hlasovalo 1. septembra 1992 na 5. schôdzi (. pdf ). Podľa prezenčných listín bol Robert Fico na oboch schôdzach prítomný. Portál Aktuality.sk uvádza, že R. Fico ako poslanec, prvýkrát zvolený do SNR za SDĽ hlasoval za deklaráciu. P. Paška daroval R. Ficovi pri príležitosti 20. výročia samostatnosti videonahrávku z hlasovania, na ktorej hlasoval za deklaráciu. Demagog.sk nemá prístup k tejto nahrávke. Denník SME k pripravovaným oslavám 20. výročia samostatnosti uvádza, že R. Fico a I. Gašparavič sú v súčasnosti jediní politici aktívny vo vysokej politike, ktorí hlasovali za zvrchovanosť SR a ústavu SR. Túto informáciu potvrdzujú aj rozhovore s premiérom R. Ficom v Hospodárske noviny . Podľa denníka Pravda sa " ústava 1. septembra 1992 neprijímala pomocou hlasovacieho zariadenia, ale slovne: Hlasujem za Ústavu SR. Takto sa vyjadrilo zo 134 poslancov 114, proti bolo 16 a zdržali sa 4 poslanci. " Poslanci strán KDH hlasovali proti, a poslanci za MKDH a Spolužitie (predchodca SMK) pred hlasovaním opustili rokovaciu sálu. Za ústavu hlasovali poslanci strán HZDS, SNS a SDĽ. Deklarácia zvrchovanosti sa tiež podľa zápisnice príslušnej schôdze prijímala slovným hlasovaním. Podľa denníka SME hlasovalo za 25 z 29 poslancov za SDĽ. Dátum zverejnenia analýzy: 02.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf
pdf
Aktuality.sk
SME
Hospodárske noviny
Pravda
zápisnice
SME


A ja vám poviem úplne konkrétne číslo. Štatistika Ústredia práce , ktorá je aj na internete, posledné číslo, keďže to sa vždy ku koncu mesiaca zverejňuje, som si pozeral za december, 28 ľudí na Slovensku bolo cez úrady práce zaradených do rekvalifikačných kurzov. Jednoducho vláda, resp. Ministerstvo práce robí také kroky a také opatrenia, že vyháňa ľudí od možnosti rekvalifikácie, a to dokonca v prípade takého projektu, že to nie je efektívne.

Jedným z nástrojov aktívnej politiky trhu práce je účasť na vzdelávaní a príprave pre trh práce (rekvalifikácia), ktorú špecifikuje paragraf 46 zákona o službách zamestnanosti. Podľa štatistiky Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bolo v decembri 2010 (.xlsx) do rekvalifikačných kurzov zaradených 49 uchádzačov o zamestnanie, 0 záujemcov o zamestnanie.

v decembri 2010
v novembri 2010
v decembri 2009
v decembri 2008
v decembri 2007


Keď sme my chceli spustiť B1 jadrovú elektráreň v čase plynovej krízy, najprv som ja ako minister išiel rokovať za úradníkmi do Bruselu, keď som mal odrokovaných úradníkov, išiel som za eurokomisárom, stále neoficiálne a až keď som mal postoje týchto dvoch subjektov, potom vláda povedala nahlas výrok, že uvažujeme o spustení B1.

Článok na sme.sk potvrdzuje Jahnátkove slová. Skutočne bol rokovať v Bruseli a rozprával sa o spustení jadrovej elektrárne aj s eurokomisárom. Vyhlásenia členov vlády o priamom zámere spustiť bloky jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach pred týmto dátumom nie sú.

sme.sk


Cestovný ruch minulého roku išiel o 12% hore. Vzniklo tam asi 1 000 pracovných miest, pretože 144 tisíc turistov pribudlo na Slovensku.

K tvorbe pracovných miest v oblasti cestovného ruchu sa nám podarilo nájsť iba správu Štatistického úradu SR z 24. februára 2012, ktorá mapuje vývoj v tomto odvetví za roky 2005-2009. Teda nie za súčasnej vlády. Dokument "Nová stratégia rozvoja cestovného ruchu do roku 2013", vytvorený v roku 2006, analyzuje základné tendencie vývoja odvetvia cestovného ruchu do roku 2006 a predkladá ciele, ktoré by sa mali dosiahnuť do roku 2010.

správu Dokument


Banky mali 670 miliónov eur zisk len v roku 2011. 670 miliónov eur zisk.

Z dostupných údajov vyplýva, že slovenské banky dosiahli v roku 2011 najvyšší zisk za uplynulých 6 rokov, co pravdepodobne znamená, že sa jedná o historicky najvyšší nominálny zisk. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Cistý zisk slovenského bankového sektora dosiahol v minulom roku 674 miliónov eur. V porovnaní s rokom 2010 ide o nárast o viac ako 34 %. Zisk bánk bol však vo velkej miere tvorený jednorazovými príjmami. Informuje SITA 2. februára. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Portál sme.sk priniesol tento graf Národnej banky Slovenska o zisku bánk v období rokov 2005-2010. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA

sme.sk


Treba si povedať, 2012 rok rozpočet schvaľovala vláda Ivety Radičovej. Hej, to znamená, že 6,2% navýšenie (platov učiteľov, pozn.), ktoré tam bolo, bolo schválené vládou Ivety Radičovej.

Poliačik správne tvrdí, že rozpočet pre rok 2012 schvaľovala ešte Radičovej vláda. Jeho tvrdenie o 6,2% zvýšení platov pedagogických zamestnancov (v regionálnom školstve) podporujú údaje Inštitútu vzdelávacej politiky (IVP). Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Rozpočet pre rok 2012 sa skutočne vypracovával a schvaľoval v roku 2011, teda ešte počas vlády I. Radičovej. V danom rozpočte sa píše nasledovné: " Po zapracovaní predmetného zvýšenia osobných výdavkov a úprave počtu pedagogických zamestnancov sa oproti roku 2011 zvýši v roku 2012 ich priemerný mzdový výdavok o 13,6 %..." a "rozpočet osobných výdavkov verejných vysokých škôl v roku 2012 oproti schválenému rozpočtu na rok 2011 predpokladá rast osobných výdavkov o 5 % ." ( pdf , str. 37). Jedná sa však o celkový nárast výdavkov určených pre mzdy týchto zamestnancov, nie o percentuálne navýšenie priemernej mzdy. Poliačikovo tvrdenie o navýšení platov učiteľov o 6,2% v roku 2012 potvrdzujú údaje Inštitútu vzdelávacej politiky (. pdf ,s.6) uvedené v nasledujúcej tabuľke (nominálny nárast platov pedagogických a odborných zamestnancov financovaných zo štátneho rozpočtu): Pri porovnaní priemernej mesačnej mzdy pedagogického zamestnanca v regionálnom školstve, ktorá je uvádzaná v rozpočte verejnej správy, bolo za vlády Ivety Radičovej zvýšenie o 3,4 %, z 793 €(. pdf ,s.31)v roku 2011 na 820 € ( pdf , str. 37) v roku 2012. Rozpočet však vychádza z plánovaného objemu financií určených na platy týchto zamestnancov a z plánovaného počtu zamestnancov. Rozdielne číslo uvádza aj ÚIPŠ . V roku 2011 bola podľa nich priemerná mzda pedagogického zamestnanca regionálneho školstva 758,63 eur a v roku 2012 to bolo 797,82 eur, čo predstavuje rozdiel 5,17%. Rôzne zdroje teda pracujú z rôznymi údajmi priemerného platu. IVP poskytuje údaj o pedagogických aj odborných zamestnancoch regionálneho školstva financovaných zo štátneho rozpočtu, UIPS obmedzuje údaj iba na pedagogických zamestnancov. Keďže sa však Poliačikovo tvrdenie zhoduje aspoň s jedným dôveryhodným zdrojom (IVP), vyhodnotili sme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočte pdf pdf pdf pdf ÚIPŠ


Martin Poliačik: "A v prípade, že bude jasne dokázané, že ten človek predával, tak preňho 3-ročný trest nie je možnosťou." Igor Matovič: "A kde to máš napísané v zákone mi povedz? To si ty tak vysvetľuješ, ale, ale nikde v zákone to takto nie je napísané..."

Výrok poslanca Matoviča hodnotíme ako pravdivý, nakoľko naozaj nikde v trestnom zákone ani po jeho poslednej novelizácii nešpecifikuje, za akých okolností má sudca udeliť najnižšiu a za akých naopak vyššiu trestnú sadzbu. Zákon hovorí iba: "(1) Kto neoprávnene a) vyrobí, b) dovezie, vyvezie, prevezie alebo dá prepraviť, c) kúpi, predá, vymení, zadováži, alebo d) prechováva po akúkoľvek dobu, omamnú látku, psychotropnú látku, jed alebo prekurzor alebo kto takú činnosť sprostredkuje, potrestá sa odňatím slobody na tri roky až desať rokov." Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

novelizácii


...krajských nemocníc, ktoré majú najväčšie dlhy po lehote splatnosti.

V rebríčku nemocníc s najvyšším dlhom po lehote splatnosti sa v roku 2015 umiestnili nemocnice v zriaďovateľskej pôsobnosti TSK na prvých troch priečkach. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dlhy nemocníc sú dlhodobom problémom Slovenskej republiky – či už ide o nemocnice v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva zdravotníctva SR, VÚC či súkromné nemocnice. V roku 2016 dosiahli záväzky po lehote splatnosti sumu 647,24 mil. eur. " Najviac v súčasnosti nemocnice dlžia dodávateľom špeciálneho zdravotníckeho materiálu, Sociálnej poisťovni, dodávateľom liekov a Národnej transfúznej službe. Dokopy ide o 87 percent z celkového dlhu. Podľa T. Druckera je ale najhoršia platobná disciplína voči Sociálnej poisťovni. Kým tá totiž vlastní prevažne pohľadávky staršie ako dva roky, v prípade ostatných veriteľov ide o pohľadávky so splatnosťou do dvoch rokov, " píše Trend. Z tohto dôvodu minister zdravotníctva SR, Drucker, pripravuje ďalšie oddlženie nemocníc (v poradí už piate za 17 rokov), ktoré bude viazané na splnenie podmienok s cieľom postupne dosiahnuť vyrovnané hospodárenie nemocníc. INEKO vytvoril rebríček nemocníc, v ktorom hodnotil za obdobie 2012 – 2015 spokojnosť pacientov, kvalitu poskytovanej zdravotnej starostlivosti, hospodárenie a transparentnosť. Najviac bodov získala Fakultná nemocnica v Nitre (kategória "Štátne univerzitné a fakultné nemocnice") a Ľubovnianska nemocnica n. o. (Kategória "Všeobecné nemocnice"). TSK je zriaďovateľom troch nemocníc – Nemocnice s poliklinikou v Považskej Bystrici, Nemocnica s poliklinikou Prievidza so sídlom v Bojniciach a Nemocnica s poliklinikou Myjava. Jedným z hodnotiacich činiteľov bol pod hospodárením nemocníc – dlh po lehote splatnosti (0 – 100 b.). Najmenej bodov získala Nemocnica s poliklinikou Považská Bystrica ( 0 b.), Nemocnica s poliklinikou n.o. Revúca (1 b.), Nemocnica s poliklinikou Prievidza so sídlom v Bojniciach (2 b), Univerzitná nemocnica Bratislava (2 b.). Nemocnica s poliklinikou Myjava nebola uvedená v celkovom hodnotení. INEKO však prezentuje aj samostatný rebríček nemocníc s najväčším dlhom po lehote splatnosti, v ktorom sú v roku 2015 prvé tri miesta obsadené práve nemocnicami v zriaďovateľskej pôsobnosti TSK: Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok Dlhy píše pripravuje vytvoril troch prezentuje


Keď hovoríte príklad v Českej republike, kde sa to takto používa, opäť nie ste úplne korektní, lebo v Českej republike sa to používa na základe dobrovoľného súhlasu toho človeka, kdežto tu ste to chceli a chcete týmto ľuďom prikázať.

Používanie aplikácie, ktorá v Česku pomáha zisťovať kontakty pacientov nakazených koronavírusom s okolím, je dobrovoľné. Rovnako je to však aj na Slovensku. Aplikácia ( dnes eKaranténa ) je podľa zákona povinná len pre ľudí, ktorí nechcú ísť do štátnej karantény - aby štát cez ňu mohol kontrolovať jej dodržiavanie. Občania ju však používať nemusia - v takom prípade strávia karanténu v štátnych zariadeniach. Rovnako je aplikácia (dnes Zostaň zdravý ) dobrovoľná pre bežných užívateľov, ktorí by ju chceli využiť na monitorovanie kontaktov s okolím. Hoci finálne znenie podmienok používania išlo na vládu štyri dni po vysielaní relácie, Demagóg.SK nedohľadal žiadne verejné vyjadrenie či dôkaz o zámere, aby bolo používanie tejto aplikácie resp. aplikácií z definície povinné pre každého (kto potrebuje stráviť čas v karanténe). Tvrdenie Erika Tomáša preto hodnotíme ako nepravdivé. Erik Tomáš reagoval na Juraja Šeligu, ktorý hovoril o českej aplikácii eRouška . eRouška Ak si ju človek stiahne do mobilu a zapne bluetooth, aplikácia vie zistiť, či sa nedostal do kontaktu s pacientom nakazeným koronavírusom (ktorý má aplikáciu so zapnutým bluetoothom tiež). Dotknutého používateľa, ktorý bol vystavený riziku nákazy, potom kontaktuje hygienická stanica, aby ho na to upozornila. Používanie aplikácie ako aj odosielanie dát tretej strane je dobrovoľné. „ K seznamu setkání máte přístup pouze vy. Až když se dobrovolně na vyzvání rozhodnete odeslat tato data hygienické stanici, přístup získají na omezenou dobu (maximálně na 12 h.) také její pověření pracovníci,” uvádza web erouska.cz Slovenská aplikácia O tom, ako by mala fungovať slovenská verzia aplikácie pre domácu karanténu a sledovanie kontaktov, prebiehala diskusia od začiatku mája. Vedelo sa, že apka by mala nahradiť pobyt v štátnych zariadeniach - no nevedelo sa, či dobrovoľne alebo povinne. Demagóg.SK nedohľadal vyjadrenie, podľa ktorých mala vláda zámer urobiť z používania aplikácie povinnosť. „ V ostrej fáze je ambícia suplovať štátnu karanténu s cieľom odbremenenia karanténnych centier,“ uviedol Úrad verejného zdravotníctva pre DenníkN. „Aplikácia eKaranténa nikdy nemala ambíciu byť plošne povinná, no v prípade, že sa občan Slovenska pre túto alternatívu, ktorá je dobrovoľnou digitálnou alternatívou voči povinnej štátnej karanténe, rozhodne, musí postupovať v zmysle novely zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o elektronických komunikáciách," uviedol Úrad podpredsedníčky vlády pre investívicie a informatizáciu pre portál Demagóg.SK. Štyri dni po relácii - t.j. 14. mája 2020 - vláda schválila materiál, ktorý konkretizoval podmienky používania aplikácie. Ak chce človek absolvovať karanténu doma a nie v štátnom zariadení, aplikácia je pre neho povinná. Funkcionalita monitorovania kontaktov v okolí používateľa, aby zistil, či niektorý z nich nebol nakazený koronavírusom, je dobrovoľná. Takéto znenie o deň na to schválil parlament.

dnes eKaranténa
Zostaň zdravý
eRouška
kontaktuje
prebiehala
schválila
je
schválil


[Na Slovensku je] nízka dôvera v slovenské súdnictvo...

Na základe dostupných informácií hodnotíme výrok Lucie Žitňanskej ako pravdivý. Súdnictvo je po politických stranách druhou najnedôveryhodnejšou inštitúciou spomedzi verejných inštitúcií Slovenskej republiky. " Vlády krajín OECD majú rastúce obavy o zabezpečovanie poskytovania kvalitných verejných služieb všetkým vrstvám spoločnosti (najmä v zdravotníctve, vzdelávaní, súdnictve a spravovaní daňových záležitostí)," hovorí správa OECD citovaná Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Na dôveru občanov vo verejné inštitúcie negatívne vplýva korupcia a neschopnosť aktérov verejnej správy niesť zodpovednosť za svoje správanie (Oblasť verejnej správy z pohľadu vedeckých výskumov s akcentom na dôveru v spoločenské inštitúcie, pdf , str. 7). Súdna rada preto iniciovala prieskum dôveryhodnosti súdnictva, podľa ktorého súdom nedôveruje až 74 % respondentov. Kým na Slovensku dôveruje súdom iba každý štvrtý Slovák (25 %), podobné hodnoty môžeme nájsť aj v iných postkomunistických štátoch, no v európskom porovnaní sú menej dôverčiví iba Slovinci (dôveruje 24 %). Najvyššia dôvera je v severských štátoch (vo Švédsku dôveruje 82 %). Ministerstvo spravodlivosti pripravuje na zlepšenie reformy zamerané najmä na vymožiteľnosti práva. Výsledkom prieskumu dôveryhodnosti súdnictva bolo rokovanie Súdnej rady vo februári 2016, na ktorom sa zhodli na ešte detailnejšom prieskume o príčinách nedôveryhodnosti. Nízka dôvera v súdnictvo je na Slovensku aj v porovnaní s inými európskymi krajinami. Najnovší prehľad vnímania nezávislosti súdov verejnosťou priniesla Európska komisia(. pdf ,s.35): Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

správa pdf iniciovala porovnaní rokovanie pdf


My sme začali zmrazovaním miezd, pardon, znížením miezd, neskôr zmrazovaním miezd.

Ústredný portál verejnej správy SR 21. októbra 2010 informoval , že minister financií má v pláne skresať výdavky na mzdy zamestnancov vo verejnom sektore o 120 miliónov eur. V praxi to tak nemuselo znamenať znižovanie platov ale prepustenie zamestnancov, pričom platy sa tak nemuseli znižovať.

informoval pdf júni schválila


...je to kompetencia vlády nominovať eurokomisára (...).

Vláda na žiadosť predsedu Európskej komisie nominuje kandidáta na post eurokomisára, následne musia zoznam kandidátov schváliť lídri členských štátov v Európskej rade . "Každý kandidát sa prezentuje pred Európskym parlamentom, aby vysvetlil svoje vízie a odpovedal na otázky. Parlament potom hlasuje o prijatí kandidátov ako tímu. Nakoniec sú vymenovaní Európskou radou, a to kvalifikovanou väčšinou."( europa.eu ) Výrok Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivý, nakoľko eurokomisára skutočne nominuje vláda. O post eurokomisára za SR sa bude s najväčšou pravdepodobnosťou uchádzať podpredseda Európskej komisie pre energetickú úniu Maroš Šefčovič . Pre aktuality.sk sa vyjadril: "Celý ten harmonogram bude závisieť od toho, ako dopadnú voľby do Európskeho parlamentu, v akom zložení bude fungovať, ako rýchlo sa vyskladá proeurópska väčšina. Takisto, kto bude novým predsedom EK a ten ako designovaný predseda bude žiadať jednotlivé vlády o nominačné listy a tam bude musieť rozhodnúť vláda SR, koho nominujú. Ja túto ambíciu mám. Budem zvedavý, či ma vláda SR opäť bude navrhovať na post eurokomisára. Ak by to tak bolo, budem sa o tento post uchádzať,".

Európskej rade

europa.eu

Maroš Šefčovič

aktuality.sk


Viac ako 1000 Rómov je tam zamestnaných (v Miestnych občianskych poriadkových službách, pozn.). Centrá povedzme, kde ich vzdelávame atď., zapájame ich do riešenia vlastných problémov.

Podĺa vyjadrenia Ministerstva vnútra pre portál Demagóg.SK vzniklo vďaka tzv. miestnym občianskym poriadkovým službám „ 1406 pracovných miest, z čoho evidujeme 85% príslušníkov priamo z marginalizovaných rómskych komunít.” Hliadky majú v náplni práce „ ochranu detí a mládeže pred negatívnymi javmi, sprevádzanie detí do školy, dohľad pri vyplácaní sociálnych dávok, ochranu verejného poriadku a majetku, ochranu životného prostredia či prevenciu možných konfliktov medzi majoritou a minoritou.” Tvrdenie Bélu Bugára preto hodnotíme ako pravdivé.

majú


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Podľa Štatistického úradu SR sa počet osôb nezamestnaných dlhšie ako 1 rok sa medziročne znížil o 52,6 tis. osôb (o 26,6 %) na 145,5 tis. osôb. Výrok môžeme, aj keď s odchýlkou, hodnotiť ako pravdivý.

Štatistického úradu SR


Minister Vážny pri mýtnom tendri ide do extrému, že len jedna firma, najdrahší tender.

V mýtnom tendri boli okrem víťaza ešte traja uchádzači.

traja


...na školstve budú už čoskoro odblokované (...)  minulý týždeň bol monitorovací výbor, na ktorom sú zástupcovia z Bruselu, presne pre operačný program Výskum a inovácie, kde bol schválený dokument, ktorý hovorí o nových kritériách, o novom spôsobe hodnotenia (...) ktorý bol jednomyseľne, na tomto riadiacom výbore schválený, komisia mu dala zelenú, a tým povedala áno, došlo k opatreniam, ktoré potvrdzujú, že môžme to ďalej spustiť a v krátkej dobe dôjde k uvoľneniu tohoto operačného programu.

Dňa 25. januára 2018 sa uskutočnilo 9. zasadnutie Monitorovacieho výboru pre operačný program Výskum a inovácie, ktoré bolo zorganizované Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu SR a Ministerstvom hospodárstva SR. Tento monitorovací výbor je orgánom zriadeným na základe čl. 49 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a jeho úlohou je preskúmať vykonávanie a plnenie cieľov v operačných programoch výskumu a inovácií. Podľa dostupnej zápisnice ( .pdf , s. 7) sa na tomto zasadnutí sa v 3. bode programu diskutovalo o verzii 4.0 hodnotiacich a výberových kritériách pre projekty výskumu a vývoja, avšak ku schvaľovaniu na tejto schôdzi nedošlo, keďže boli ešte naplánované ďalšie pripomienkovanie aj zo strany Európskej Komisie. Schvaľovanie dokumentu zahŕňajúceho hodnotiace a výberové kritériá pre projekty výskumu a vývoja mal byť predložený Monitorovaciemu výboru vo februári 2018. Keďže zápisnica z tohto zasadnutia k dnešnému dňu, 13. marca 2018, nie je dostupná, nedá sa overiť uskutočnenie tohto stretnutia a schválenie daného dokumentu. Preto tento výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 12.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zasadnutie úlohou .pdf


Ešte raz. Vysvetlil som kontext. Keď som ho chcel, s výnimkou a dobre teda, už si naozaj nepamätám kto, ale myslím, že vtedy naozaj niektorí poslanci z SMK hlasovali, alebo sa dokonca prezentovali. Ale to je problém, ktorý sa vlečie a to ideálne riešenie bolo nájsť a my sme to navrhovali ústami predsedu.

Ako uvádzame vyššie, Paška si pôvodne dobre pamätal, že z SMK nikto jeho návrh nepodporil.


Kým z evidovaných nezamestnaných to bolo pred rokom 67 na uchádzačov na volné pracovné miesto, dnes je to 47.

Vo štvrtom štvrťroku 2010 bolo v hospodárstve SR k dispozícii v priemere 13 854 voľných pracovných miest. Nezamestnanosť sa pohybovala okolo 12,3%, čo je zhruba 330 000 ľudí. To je teoreticky 27 uchádzačov o jedno pracovné miesto. Nevieme, z akých čísel I. Fakt je, že nie každý nezamestnaný musí byť zároveň uchádzač o pracovnú pozíciu. Oficiálne číslu štatistikuÚradu práce sa nám nepodarilo vyhľadať (existuje?), preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

k dispozícii
Nezamestnanosť


Ja som bol aj na miestnej časti a bavil som sa organizačným výborom a tam vznikajú vážne problémy len vďaka tomu, že sa pustila teraz agenda spochybňovania sčítania ľudu.

Dátum zverejnenia analýzy: 29.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


ideme pomáhať napríklad bankám, ideme im odpúšťať 350.000.000 EUR, a na druhú stranu povieme, že dôchodcom 300 000 000 proste nedáme... ideme dať bieloruskej opozícii 750 miliónov EUR, ale tým najchudobnejším ľuďom, ktorí zárábajú minimálne mzdy, tak tým povieme, že na nich zvýšenie platu proste nemá.

Nesedí ani jedno z čísel, ktoré Martin Beluský uviedol. Jeho tvrdenie preto hodnotíme ako nepravdivé. Vláda sa chystá zrušiť bankam tzv. bankový odvod. Doteraz kvôli nemu ročne platili 150 miliónov eur, po zvýšení predošlou vládou koncom roka 2019 to mal byť asi dvojnásobok. Vláda Roberta Fica schválila pár dní pred voľbami v pochybnom skrátenom konaní 13. dôchodky. Tento rok na nich plánovala dať 442 miliónov eur. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť počítala so 432 miliónmi eur ročne. Vláda Igora Matoviča tento spôsob a výšku vyplácania 13. dôchodkom mení. Dôchodcovia majú po novom tento rok dostať spolu 307,5 milióna eur. Rozdiel je teda cca 125 miliónov eur. 2. septembra vláda schválila vytvorenie fondu na podporu bieloruskej občianskej spoločnosti. Vloží doň 250 tisíc eur pôvodne vyčlenených na boj s koronavírusom v Taliansku.

chystá platili mal plánovala počítala majú schválila


Za nás začali vyšetrovať, za môjho premiérovania aj veľké kauzy, ktoré sa dokončujú až teraz.

Po nástupe Petra Pellegriniho sa začalo alebo pokračovalo vyšetrovanie viacerých významných káuz. Obvinení, obžalovaní či dokonca odsúdení boli mnohí vysokopostavení ľudia z podnikateľského či politického prostredia a neexistujú dôkazy, že by premiér nejakým spôsobom zasahoval do vyšetrovania. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Je však otázne, koľko zásluh si môže Peter Pellegrini pripísať na vyšetrovaní týchto trestných činov. Na Slovensku sa totiž vo februári 2018 stala vražda novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej, ktorá spustila otrasy v celej spoločnosti a veľký tlak na zmeny v polícii, prokuratúre a súdnictve a je otázne koľko káuz by bolo naozaj vyšetrených nebyť tejto tragickej vraždy.

Peter Pellegrini sa od svojho nástupu v marci 2018 verejne prezentoval, ako premiér, ktorý „rozviaže ruky polícii”. Známe sa stalo najmä jeho heslo „padni komu padni."

„Ak sa raz do trestnej činnosti zapletie niekto zo štruktúr Smeru, tak musí byť potrestaný ako niekto, kto nepatrí do žiadnej politickej strany," vyhlásil Pellegrini na tlačovej konferencii krátko po tom, čo jeho vláda získala dôveru.

Prvým výraznejším krokom v tejto oblasti bol odchod vtedajšieho policajného prezidenta Tibora Gašpara. Obaja tento odchod prezentovali ako vzájomnú dohodu za účelom upokojenia situácie. Pellegrini pri tejto príležitosti na margo odchodu policajného prezidenta povedal: „Ja nemením svoje názory a ak som povedal na adresu policajného prezidenta, že ho považujem za profesionála na správnom mieste, tak za tými vyjadreniami si stojím. Chcem povedať, že osoba pána generála, ktorý stál šesť rokov na čele PZ, je osoba kompetentná, ktorá má všetky schopnosti riadiť PZ."

V čase premiérovania Pellegriniho začalo alebo prebiehalo vyšetrovanie v mnohých významných kauzách. Po prvý raz boli odsúdení bývalí vysokopostavení politici. Najvyšší súd totiž odsúdil exministrov SNS Mariana Janušeka a Igora Štefanova za takzvaný nástenkový tender na 11, respektíve 9 rokov väzenia.

Najväčšie znepokojenie spoločnosti však vyvolala vražda Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej. Tá sa odohrala 21.februára 2018 vo Veľkej Mači. Vražda vyvolala otrasy na politickej scéne, do ulíc vyšli desaťtisíce ľudí, ktorí žiadali vyšetrenie vraždy aj politickú zmenu. Z pozícií musel odísť Robert Kaliňák aj premiér Robert Fico. Začalo sa rozsiahle vyšetrovanie, ktoré po siedmich mesiacoch prinieslo zadržanie podozrivých vykonávateľov a objednávateľov. V roku 2019 sa následne podarilo ukončiť vyšetrovanie a kauza sa tak konečne mohla dostať pred súd. Po piatich rokoch od vraždy Kuciaka však ešte stále nie sú právoplatne odsúdení objednávatelia tejto ohavnej vraždy.

V roku 2018 sa ukončilo vyšetrovanie daňovej kauzy Ladislava Bašternáka. Ten sa napokon priznal , že si na úkor daňových poplatníkov prilepšil o 2 milióny eur.

V roku 2019 bol zase rokom, kedy sa intenzívnejšie začala riešiť kauza Gorila. Obvinený bol bývalý generálny prokurátor Dobroslav Trnka, ktorý niekoľko rokov skrýval nahrávku Gorily u seba v trezore. Vyšetrovatelia ho obvinili zo zločinu zneužívania právomoci verejného činiteľa.

V januári NAKA začala trestné stíhanie pre prípravu vraždy Daniela Lipšica, a Maroša Žilinku. Dôvodom bolo angažovanie dvojice v kauze Technopol, v ktorej bol obvinený Marián Kočner.

Vyšetrovanie prebiehalo aj v kauze sledovania novinárov. Na túto úlohu malo byť najaté špeciálne komando, ktoré malo novinárov pre Mariána Kočnera sledovať a lustrovať.

Ukončené bolo vyšetrovanie v kauze údajného falšovania zmeniek. Vyšetrovatelia navrhli obžalovať Mariana Kočnera a Pavla Ruska za trestný čin falšovania, pozmeňovania a neoprávnenej výroby peňazí, cenných papierov a trestný čin marenia spravodlivosti, spáchaných formou spolupáchateľstva so škodou 69 miliónov eur.

Obvinenia sa nevyhli ani predstaviteľov vtedajšej vládnucej strany. Piateho decembra 2019 vyšetrovateľ NAKA obvinil Roberta Fica z trestných činov hanobenia národa, rasy a presvedčenia, podnecovanie k národnostnej, rasovej a etnickej nenávisti v súbehu s trestným činom schvaľovania trestného činu. Toho sa mal dopustiť vo videu, v ktorom podporil Milana Mazureka potom, čo ho odsúdil Najvyšší súd. Obvinenie neskôr zrušil špeciálny prokurátor.

Národná kriminálna agentúra obvinila aj bývalého prezidenta Andreja Kisku. Stalo sa tak v súvislosti s kauzou okolo jeho firmy KTAG za pokračujúci zločin daňového podvodu.

Vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry taktiež obnovil vyšetrovanie údajného kupovania hlasov poslancov pri voľbe generálneho prokurátora. Údajné kupovanie hlasov poslancov sa malo diať za vlády Ivety Radičovej v rokoch 2010 až 2012.

nástupu vyhlásil odchod odsúdení vražda ukončiť odsúdení vyšetrovanie priznal Obvinený začala prebiehalo Ukončené obvinil zrušil obvinila obnovil


Máme síce alternatívu brať ropu z juhu, ale bude nás to stáť o 100 miliónov eur viac.

Slovenský ropovodný systém pozostáva z dvoch ropovodov. Jedným z nich je ropovod Družba, ktorého trasa sa začína v Ruskej federácii a pokračuje cez Bielorusko, Ukrajinu a Slovensko do Českej republiky.

systém portálu


Pravica zabudla, že presne pred rokom tu bol veľký plán takzvanej superhrubej mzdy, kde sa menilo sto zákonov. A kde boli zakomponované prvky, ktoré sa týkali druhého piliera, prvého piliera, dohodárov, živnostníkov. Veď ako nemôžete si vymazať pamäť z toho, že pak živnostníci protestovali, že OKS, váš satelit v koalícii protestoval proti tomu, aby ste živnostníkom brali niektoré výhody.

Je pravda, že počas letných mesiacov minulého roka sa prejednávalo zavedenie takzvanej superhrubej mzd y, ktorá mala meniť presun financií medzi občanom a štátom. Mala zrušiť nemocenské a úrazové poistenie, poistenia v nezamestnanosti, rodinných príspevkov a ďalších príspevkov a dávok určených občanom a namiesto toho mala zaviesť tzv. odvodový bonus . Ten by bol vo výške životného minima a podliehal by tak ako iné príjmy dani a odvodom. Táto iniciatíva bola definitívne zmätená zo stola 13. októbra 2011, v súvislosti s pádom Radičovej vlády.

Je tiež pravda, že OKS protestovala proti tomuto návrhu, ktorí podmieňovali svoj súhlas šiestimi podmienkami (parametrami), po splnení ktorých by sa odvody pre živnostníkov nezvyšovali a pre dohodárov nezavádzali.

superhrubej mzd
odvodový bonus
definitívne
OKS protestovala


...A ja si veľmi dobre pamätám, keď vy ste tu glorifikovali hospodársku politiku Írska a pobaltských krajín. To boli vaše také nosné piliere, ako sa to po správnosti má robiť...

Ivan Mikloš rád využíval príklad ekonomického rastu Írska a Pobaltských krajín vo svojich prejavoch. Napríklad v jednom z 19.3.2007 povedal : Nie je náhoda, že Slovensko sa pričlenilo k najrýchlejšie rastúcim európskym ekonomikám a že týmito ekonomikami sú práve Írsko, pobaltské krajiny a dnes už aj Slovensko. Sú to totiž krajiny, ktoré uskutočňujú podobný model ekonomického rozvoja. Model založený na tých princípoch, ktoré sme presadzovali v reformnom procese najmä v rokoch 2002 – 2006. ... Spomenuli ste, vážený pán prezident, príklad Írska a dokonca ste povedali, že v porovnaní s nimi sme v predstihu, lebo oni začali s reformami až 10 rokov po vstupe do EÚ a my už pred vstupom. Áno, Írsko je vskutku inšpirujúci príklad. Keď v roku 1973 Írsko vstupovalo do EÚ, ekonomicky bolo na 50% úrovni vtedajšej únie, podobne ako Slovensko pri vstupe v roku 2004. Dnes je Írsko so 140% HDP oproti európskemu priemeru druhou ekonomicky najvyspelejšou krajinou EÚ po Luxemburgu.

19.3.2007 povedal


Odbor krízového riadenia alebo sekcia krízového riadenia je tu vtedy, keď sú tu nejaké prírodné katastrofy, keď sú tu povodne a on má pomáhať občanom Slovenskej republiky, ale na zvládnutie krízy s utečencami, tu máme Migračný úrad Ministerstva vnútra Slovenskej republiky alebo Cudzineckú políciu Slovenskej republiky.

Z kontextu výroku predpokladáme, že Kéry hovorí o sekcií krízového riadenia na Ministerstve vnútra. Tá sa má podieľať na niektorých aspektoch riadenia krízy, podľa slov odchádzajúceho riaditeľa môže na jej manažovanie vyčleniť 30 ľudí. Úlohou sekcie nie je pomáhať len pri prírodných katastrofach, ale aj pri iných krízových situáciách. Je pravdou, že aj spomínaný migračný úrad a cudzinecká polícia sa podieľajú na zvládaní krízy s utečencami, to však neznamená, že sa na jej riadení nepodieľa aj sekcia krízového riadenia na MV.

Sekcia zastrešuje : „integrovaný záchranný systém, civilnú ochranu, krízové riadenie, civilné núdzové plánovanie, ochranu kritickej infraštruktúry, hospodársku mobilizáciu, správu materiálu civilnej ochrany a humanitárnu pomoc.” Pomáha teda pri prírodných kalamitách, ktoré patria medzi mimoriadne udalosti. Rovnako k nim však patrí aj hromadný príliv utečencov na územie Slovenska. V súvislosti s mimoriadnou udalosťou sa vyhlasuje stav mimoriadnej situácie, ten na Slovensku kvôli vojne na Ukrajine platí od 26. februára 2022.

Počas stavu mimoriadnej udalosti sa napríklad vykonávajú opatrenia, medzi ktoré patrí aj použitie základných a ostatných zložiek integrovaného záchranného systému, čo spadá do kompetencií sekcie krízového riadenia. Štát na pomoc Ukrajincom povolal Hasičský a záchranný zbor, za ktorý zodpovedá na ministerstve sekcia krízového manažmentu.

V súčasnej situácií sa sekcia krízového riadenia podieľala napríklad na založení linky pomoci pre Ukrajincov, nepomáha teda len občanom Slovenskej republiky, ako tvrdí Kéry.

Súčasťou sekcie ja aj riadenie humanitárnej pomoci a medzinárodná spolupráca. Na základe práce v tomto smere, viď. tlačové správy , spolupráce pri zvládaní krízy a humanitárny rozsah sekcie hodnotíme tvrdenie o pôsobnosti sekcie za nepravdivé.

Úrad hraničnej a cudzineckej polície má množstvo úloh , ako napríklad kontrola hraníc, analýza dokladov, kontrola pobytového režimu cudzincov, v obmedzenom rozsahu sa podieľa aj na úseku azylového konania či na realizácie d ublinských nariadení , ktorých predmetom je aj azylová politika. Pre samotný azyl však existuje Oddelenie azylu PZ SR .

Migračný úrad SR rozhoduje o udeľovaní azylu a poskytovaní doplnkovej ochrany cudzincom a teda z povahy svojich úloh sa na manažovaní krízy podieľa.

podľa
zastrešuje
patria
platí
vykonávajú
spadá
povolal
podieľala
Súčasťou
tlačové správy
zvládaní krízy
sekcie
množstvo úloh
ublinských nariadení
Oddelenie azylu PZ SR
rozhoduje


Fakty. Náš HDP na hlavu obyvateľa bol 57% v roku 2004 európskeho priemeru, dnes je 75%.

Lajčák uvádza štatistiku Eurostat HDP na hlavu (per capita). Je pravdou, že v roku 2004 bolo HDP na hlavu na úrovni 57% priemeru EÚ. Dnes je podľa posledných údajov na úrovni 76% priemeru EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat


Výdavky neboli prispôsobené zníženým príjmom daňovým, vždy sa dáva daňová prognóza apríl - máj, teraz s objavila až po voľbách, takže neboli splnené pravidlá hry a čo sa týka takej spokojnosti, viete, mne to pripomína situáciu v škole, keď sa všetci tešíme, že dieťa nedostalo päťku a neprepadá a donieslo štvorky.

Vždy (teda v rokoch 2005 , 2006 , 2007 , 2008 aj 2009 ) sa daňová prognóza robila okrem iného aj vo februári. Radičová má ale pravdu v tom, že tento rok sa tak stalo až po voľbách.


If you look back at 2010, the perspective of Hungarian economy was very much similar to the Greek one.

By the European Commission data 2010 spring ( Hungary , Greece ) and autumn ( Hungary , Greece ), we could say that the economic situation of Greece and Hungary was not similar at all. The data’s from autumn are a little bit more similar (the inflation was really similar, but not the others), than from spring. but we would said that there are still way more bigger differences than we could say it was “very much similar”.

Hungary Greece Hungary Greece


Polícia začala od 2012 intenzívne s týmto klanom bojovať (talianske podnikateľské rodiny Vadalovcov a Rodovcov, pozn.).

Jediné vyjadrenie spojené s týmto výrokom, je video v ktorom Tibor Gašpar jasne odmieta informáciu, že talianska polícia upozornila na prítomnosť skupiny Kalábrijčanov. Podľa informácií z talianskej strany sa tak malo stať v roku 2013 a slovenská polícia na to údajne nereagovala. To sa ale malo udiať až v roku 2014. Neexistujú žiadne tlačové správy alebo iné relevantné informácie ktoré by potvrdzovali tento výrok, preto ho hodnotíme ako neoveriteľný.

video informácií


Ale ja čítam o A a B, lebo ten je o kvalifikovanej účasti fyzickej osoby. Ak má právnická osoba účasť v inej, tak to neplatí.

Vládny návrh zákona číslo 1317, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní v bode (1), § 26a o preukazovaní majetkovej účasti neumožňuje účasť na verejnom obstarávaní: spoločnosti so sídlom v krajine, kde sa nedá preukázať účasť vlastníkov, alebo ktorej fyzické osoby s vlastníckou účasťou majú bydlisko v takejto krajine.

zákona


Poviem konkrétne, poviem, lebo práve ten návrh alebo už schválený zákon zväzuje ruky prokuratúre a teraz poviem v čom. Druhá vec, je to otázka menovania nových prokurátorov, kedy samozrejme ten pôvodný návrh bol veľmi brutálny, tam to úplne natvrdo mohla ministerka a vláda nových prokurátorov menovať svojich. Teraz sa vymyslel taký systém, že sa každého polroka žrebovaním mení výberová komisia na nových prokurátorov.

sme.sk Nových prokurátorov bude vyberať komisia, troch jej členov vymenujú prokurátori a troch poslanci. (...) Parlament najskôr zvolí ôsmich kandidátov podľa sily politických strán. Z nich ústavnoprávny výbor vyžrebuje troch. V inej správe sme.sk píše: Členovia komisie sa majú meniť každý polrok. Databáza kandidátov, z ktorých by sa žrebovali, sa má tvoriť každé tri roky. V pôvodnom návrhu (.doc) novely zákona o prokuratúre bol výber nových prokurátorov rovnako v rukách Výberovej komisie. Tá by mala päť členov, ktorých by vymenúval generálny prokurátor, a to dvoch na návrh ministerstva spravodlivosti a po jednom na návrh NR SR, generálneho prokurátora a "miestnej" prokurátorskej rady. Prijatím pôvodného znenia novely by koalícia (prostredníctvom ministerstva a NR SR) navrhovala troch členov Výberovej komisie z piatich. K schválenému zákonu, kde by tento mechanizmus mal byť ďalej upravený sme sa zatiaľ nedostali.

sme.sk

sme.sk

pôvodnom návrhu