Prezident má právo a povinnosť vymenovať osoby (za ministrov, pozn.), ktoré spĺňajú odbornú a morálnu spôsobilosť (...)

Milan Kňažko kombinuje v tomto výroku viaceré prvky ústavného práva týkajúce sa právomocí prezidenta, avšak jeho formulácia nie je podporená ani jedným z možných výkladov noriem ústavného práva SR. Jeho výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože prezidentovi z Ústavy SR nevyplýva právo ani povinnosť skúmať odbornú alebo morálnu spôsobilosť osoby navrhnutej na člena vlády SR. Táto kompetencia sa do istej miery týka menovania generálneho prokurátora, nie však ministrov. Predovšetkým, Kňažko správne pomenúva právomoc prezidenta vymenovať členov vlády, zakotvenú v článku 102 ods. 1 písm. g): "Prezident (...) vymenúva a odvoláva predsedu a ostatných členov vlády Slovenskej republiky, poveruje ich riadením ministerstiev a prijíma ich demisiu; predsedu a ostatných členov vlády odvoláva v prípadoch uvedených v čl. 115 a 116." Relevantný je tiež článok 111, podľa ktorého " Na návrh predsedu vlády prezident Slovenskej republiky vymenuje a odvolá ďalších členov vlády a poverí ich riadením ministerstiev. Za podpredsedu vlády a ministra môže vymenovať občana, ktorý je voliteľný za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky." Milan Kňažko tieto ústavné ustanovenia vykladá tak, že prezident SR má právo posudzovať, či kandidát na člena vlády (navrhnutý jej predsedom) spĺňa "odbornú a morálnu spôsobilosť" a ak áno, je povinný tohto kandidáta vymenovať. Takýto kategorický výklad však nemá oporu v ústavnom práve SR, ktoré je v tomto ohľade aj podľa expertov nejednoznačné. Napríklad Cibulka (.pdf, str. 104-106) poukazuje na rozdielne možnosti interpretácie slov "vymenuje" a "vymenúva", ktoré vytvárajú priestor na názory v prospech aj neprospech oprávnenia prezidenta posudzovať návrh na vymenovanie člena vlády podľa vlastných kritérií. Z ústavnej praxe SR je pre túto situáciu relevantné uznesenie Ústavného súdu SR sp. zn. I. ÚS 39/93, týkajúce sa podobného sporu ešte na začiatku 90. rokov. Podľa výkladu ústavného súdu, " Vo vzťahu k predsedovi vlády Slovenskej republiky Ústava Slovenskej republiky upravuje prezidentovu právomoc vymenovať a odvolať predsedu vlády (čl. 110 ods. 1). Okrem toho mu priznáva dominantné postavenie voči predsedovi vlády po prijatí demisie podanej členom vlády, alebo po odvolaní člena vlády, preto?e prezident určí, ktorý z členov vlády bude dočasne spravovať veci člena vlády, ktorého demisiu prijal (čl. 116 ods. 7). Pre tento prejav vôle prezidenta Slovenskej republiky Ústava Slovenskej republiky nevy?žaduje ani návrh, ani súhlas predsedu vlády. Naopak, predsedovi vlády Slovenskej republiky Ústava Slovenskej republiky nepriznáva právomoci vo vzťahu k prezidentovi. Táto okolnosť znemož?ňuje prijatie takej interpretácie Ústavy Slovenskej republiky, ktoré by priznalo prezidentovi Slovenskej republiky v?šeobecnú povinnosť prijať podnety a návrhy predsedu vlády bez mož?nosti ich odmietnuť. " Od termínu tohto výkladu bola ústava novelizovaná a zmenila spomínanú formuláciu čl. 111 na "vymenuje a odvolá". Ak by sme výklad stále mali považovať za relevantný aj napriek zmene formulácie, potom má prezident republiky vo vzťahu k vymenovaniu člena vlády právo voľnej úvahy a vôbec nemusí kandidáta vymenovať, ani vtedy, ak spĺňa "odbornú a morálnu spôsobilosť", ako to tvrdí Milan Kňažko. Naopak, ak by sme zmenu formulácie ústavného článku na "vymenuje a odvolá" považovali za zásadnú, potom prezident nesmie skúmať spôsobilosť kandidáta na člena vlády a jeho menovacia právomoc je v tomto smere protokolárna. Ani jedna z možných interpretácií však nezodpovedá výkladu Milana Kňažka. Je tiež možné, že sa Kňažko opiera o novší výklad PL. ÚS 4/2012, ktorý sa týka prezidentovej právomoci vymenovať kandidáta na generálneho prokurátora , no neexistuje dôvod, prečo by sa tento výklad dal bez ďalšieho analogicky použiť na inú právomoc, a to vymenovanie kandidáta na člena vlády. Keby aj, ani tento výklad výslovne nehovorí o "odbornej a morálnej spôsobilosti". Podľa názoru ÚS SR v tejto veci, "nevymenovať kandidáta môže (prezident, pozn.) len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie , alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta , ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné. " Ako sme ukázali, ani jedna z možných interpretácií nepodporuje formuláciu výkladu Milana Kňažka, a preto ho hodnotíme ako nepravdivý.

zakotvenú Cibulka uznesenie výklad


A kam ide podstatná časť vývozu zo Slovenska? No predovšetkým do krajín EÚ.

Na základe údajov Štatistického úradu za prvých šesť mesiacov roku 2017 vyviezlo Slovensko do členských štátov EÚ celkovo 85,1 % svojej produkcie, čo predstavuje výraznú časť svojho exportu. Výrok Roberta Fica preto hodnotíme ako pravdivý. Od januára do júna roku 2017 vyviezlo Slovensko zo všetkých kontinentov najviac do Európy, a to 90,5 % svojej produkcie. Z toho však podstatnú časť tvoril export do krajín EÚ (85,1 %). V rámci Európskej 28 sme potom vyvážali najviac do Nemecka (20,2 %), Českej republiky (11,4 %) a Poľska (7,5 %). V rámci ekonomických zoskupení je našim najväčším partnerom klub štátov OECD s celkovým exportom 88,8 %. Ten sa skladá zo spomínaného exportu do krajín EÚ a potom do Spojených štátov amerických (2,9 %), Japonska (0,2 %), Turecka (1,0 %) či Kanady (0,4 %). if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["tnFVH"]={},window.datawrapper["tnFVH"].embedDeltas={"100":570,"200":440,"300":362,"400":336,"500":336,"600":310,"700":310,"800":310,"900":310,"1000":284},window.datawrapper["tnFVH"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-tnFVH"),window.datawrapper["tnFVH"].iframe.style.height=window.datawrapper["tnFVH"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["tnFVH"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("tnFVH"==b)window.datawrapper["tnFVH"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Štruktúra vývozu SR podľa kontinentov a ekonomických zoskupení za rok 2016 sa od roku 2017 výrazne nelíši. Údaje ŠÚ ukazujú, že 90,4 % svojej produkcie Slovensko vyviezlo do krajín Európy. Z toho potom 85,2 % do členských štátov EÚ, najviac do Nemecka (21,9 %), Českej republiky (11,8 %) a opäť Poľska (7,6 %). Z ekonomických zoskupení sú z hľadiska vývozu najvýznamnejšími partnermi krajiny OECD (88,6%). V rámci OECD sme okrem členských štátov EÚ vyvážali do Spojených štátov amerických (2,4 %), Japonska (0,1 %), Turecka (1,2 %) a Kanady (0,4 %). if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["NauqV"]={},window.datawrapper["NauqV"].embedDeltas={"100":518,"200":414,"300":336,"400":336,"500":310,"600":310,"700":310,"800":310,"900":284,"1000":284},window.datawrapper["NauqV"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-NauqV"),window.datawrapper["NauqV"].iframe.style.height=window.datawrapper["NauqV"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["NauqV"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("NauqV"==b)window.datawrapper["NauqV"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 11.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického úradu
vyviezlo
ŠÚ


My na Slovensku máme oproti našim susedom výraznú výhodu v tom, že máme cenu pre domácnosti do 31. decembra zafixovanú. To nemajú Česi, to nemajú Rakúšania, lebo tam boli domácnosti už na voľnom trhu.

Spôsob, akým sa určuje výpočet ceny elektriny na Slovensku je rozdielny akov okolitých krajinách, napríklad v Česku či Rakúsku. Úrad pre reguláciu sieťových odvetví vysvetľuje túto problematiku regulačnými nástrojmi, ktoré má k dispozícií a vďaka ktorým môže ovplyvňovať cenu elektriny pre domácnosti na rok dopredu.

Vďaka regulácií tak ÚRSO mohol v decembri 2021 určiť cenu elektriny na rok 2022 na základe priemeru trhových cien z prvého polroka 2021 a nie z vtedajších oveľa vyšších cien elektriny na trhu.

Samotný úrad zdôrazňuje, že takáta regulácia sa neuplatňuje napríklad v Česku či Rakúsko, preto hodnotíme tento výrok ako pravdivý.

vysvetľuje určiť


Veď to je človek (Sulík, pozn.), ktorý rozbil pravicovú vládu (...) Od jeho nástupu, v podstate ani 100 dní nedali na to, aby okamžite mali tie škandály, koaličné krízy a všetko ostatné.

Prvých sto dní vlády Ivety Radičovej od svojho nástupu do funkcie sa datuje od 8. júla 2010 do 15. októbra 2010. Už na začiatku sformovania vládnej koalície strana Obyčajní ľudia pohrozila , že nepodporí Programové vyhlásenie vlády, pretože sa doň nedostala žiadna z ich požiadaviek.Jednou z prvých kríz vtedajšej vlády, ktorá sa stala počas Kaliňákom uvedeného časového rozpätia bola kauza hayekovci, kde sa proti sebe postavili SaS a Most-Híd na jednej a SDKÚ a KDH na druhej strane. Protichodné názory vyvolala aj pripravovaná reforma daní a odvodov, v legislatívnej podobe schválená v auguste 2010. Tvrdenie, že Richard Sulík rozbil pravicovú vládu, tím Demagog.SK nehodnotí. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pre úplnosť iba dodajme, že vláda Ivety Radičovej padla 11. októbra 2011, kedy sa v NR SR hlasovalo o vládnom návrhu medzi 17 štátmi eurozóny a Európskym finančným stabilizačným nástrojom, ktorého predmetom bolo zvýšenie záruk štátov v eurovale, operačnom nástroji na obranu finančnej stability v eurozóne. Premiérka hlasovanie o tomto návrhu spojila s hlasovaním o dôvere vláde kvôli odmietavému postoju SaS k eurovalu, neochote prijať ústupky a dohodnúť sa so zvyškom koalície. SaS a jej líder Richard Sulík boli mnohými označovaní ako strana, ktorá rozbila pravicovú vládu nepodporením eurovalu. Dátum zverejnenia analýzy: 23.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

pohrozila postavili vyvolala padla


Budeme si hľadať partnerov takých, ktorí nekradnú ako straky, preto sme už dávnejšie vylúčili stranu SNS zo spolupráce.

Predseda SaS Richard Sulík prvýkrát vylúčil budúcu spoluprácu s SNS v júni 2018 v relácii na TA3 . Prekážalo mu najmä údajné „ kradnutie” predstaviteľov SNS a vzťah Andreja Danka k Rusku. Ešte v apríli 2018 sa proti spolupráci s SNS vyjadril vtedajší podpredseda SaS Ľubomír Galko. Uviedol, že „ my to musíme po najbližších voľbách dať nielen bez Smeru a ĽSNS, ale aj bez SNS.” SaS svoj postoj definitívne potvrdila 16. decembra 2019, kedy sa pridala k tzv. paktu o neútočení, ktorého kľúčovým bodom je vylúčenie spolupráce so stranami Smer, SNS a ĽSNS. Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé.

vylúčil TA3 vyjadril potvrdila


Včera vo výbore prešlo veľmi jednoznačne, že bude rozšírené čerpanie štrukturálnych fondov z tohto finančného rámca, ktorý končí, ešte o jeden rok.

20. novembra 2013 schválil Európsky parlament pravidlo n+3 pre Slovensko a Rumunsko. V praxi to znamená, že práve tieto krajiny budú môcť čerpať eurofondy o rok dlhšie. Výbor pre regionálny rozvoj už 24. septembra schválil túto výnimku pre Slovensko. Avšak ešte 19. novembra sa o tejto výnimke hlasovalo vo Výbore pre regionálny rozvoj pričom nemali súhlasiť len poslanci za Česko. Dôvodom opätovného hlasovania bola požiadavka Českej strany, ktorá chcela byť tiež začlenená do tejto výnimky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 19.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

schválil schválil hlasovalo


My sme v téme eurovalu veľmi konzistentní a konzistentní niekoľko mesiacov. Opakujem, na rozdiel od koalície a my už niekedy v máji, v júni sme definovali náš postoj k tejto veci.

TASR z dňa 22. júna 2011 : " Opozičný Smer-SD vyzýva vládnu koalíciu, aby si urobila poriadok s predsedom parlamentu a strany SaS Richardom Sulíkom. Sociálni demokrati inak nepodporia účasť SR na Európskom stabilizačnom mechanizme (ESM), teda eurovale 2, ani vyššie garancie Slovenska v Európskom finančnom stabilizačnom nástroji (EFSF). Po dnešnom rokovaní tieňového kabinetu to vyhlásil jeho predseda a líder Smeru-SD Robert Fico. "Podporíme v parlamente tieto dva návrhy len vtedy, ak si urobí pani Radičová poriadok so Sulíkom. V opačnom prípade Smer hlasy na tieto aktivity nedá. Je to ich vnútorný problém. Pokiaľ nebude celá vládna koalícia za tieto dva mechanizmy, tak dovtedy nevidíme žiadny dôvod na to, aby sme my mali pomáhať vláde alebo SaS, ktorá sa správa tak nezodpovedne vo vzťahu k SR," vysvetlil Fico. Dodal, že sociálni demokrati sú za to, aby boli prijímané mechanizmy , ktoré budú chrániť nielen euro, ale aj vytvárať prostredie pre prípadnú pomoc pre tých, ktorí ju môžu potrebovať."

TASR z dňa 22. júna 2011

Aktuality.sk

Aktualne.sk


Posilnené bolo postavenie zamestnancov v pracovnoprávnych vzťahoch: zmena Zákonníka práce, rozširovanie záväznosti kolektívnych zmlúv vyššieho stupňa, posilnenie postavenia zamestnanca pri agentúrnom zamestnávaní.

Postavenie zamestnancov v pracovnoprávnych vzťahoch sa počas vlády Roberta Fica skutočne posilnilo, konkrétne sa rozšírila záväznosť kolektívnych zmlúv vyššieho stupňa a taktiež sa posilnilo postavenie zamestnanca pri agentúrnom zamestnávaní. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Rozširovanie záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa upravuje od 1. 1. 2014 § 7 zákona č. 416/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní v znení neskorších predpisov. Na zamestnávateľov, ktorí majú viac ako 20 zamestnancov bude môcť byť od 1. januára 2014 rozšírená záväznosť kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa aj bez ich súhlasu. Konkrétne sa jedná o: zamestnávatelia strácajú možnosť nesúhlasiť s rozšírením záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa; návrh na rozšírenie záväznosti kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa bude môcť podať aj jedna zo zmluvných strán (napríklad zástupcovia zamestnancov); ustanovuje sa podmienka reprezentatívnosti vo vzťahu k počtu zamestnancov už užívajúcich požitky príslušnej kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa v danom odvetví, prípade v časti tohto odvetvia .

upravuje
bude môcť byť
upravuje


Mali sme nezamestnanosť 14,4 a už je teraz 12,8 percenta.

Je pravda, že evidovaná nezamestnanosť, o ktorej hovorí R. Fico, bola skutočne na vlády R. Fica aj na úrovni 14,44% - v decembri 2012. Aktuálne čísla za máj hovoria o nezamestnanosti na úrovni 12,8%. Vzhľadom na to, že uvádza čísla, ktoré sú oficiálnymi číslami Ústredia práce, výrok hodnotíme ako pravdivý.

evidovaná Eurostat


...boli podané ak mám teda správne informácie iba tri návrhy na pána Trnku, na pána Hrivňáka a na pani Mišíkovú z generálnej prokuratúry.

Na post Generálneho prokurátora sú momentálne vo výbere traja kandidáti Dobroslav Trnka, Hrivňák a Mišíková. Predtým sa uvažovalo i o kandidátoch KDH Laukovi a kandidátovi SMK Szabóvi.

vo výbere
sa uvažovalo


Budúci týždeň v utorok začíname normálnu schôdzu NR SR a medzi prvými čítaniami práve tieto tri body (privatizácia teplární, banková daň, zníženie DPH na pôvodnú úroveň, pozn.) fakticky sú zaradené len preto, lebo opozícia, teda Smer, to navrhol.

V programe 16. schôdze NR SR, ktorá začína 22. marca 2011, sú ako body 60, 61 a 62 uvedené prvé čítania poslaneckých návrhov zákonov:

programe


Len štyrom percentám malých a stredných podnikov postačujú na podnikanie ich vlastné zdroje. Na čisto externé zdroje je odkázaných 56 % podnikov, to je dvakrát viac, ako to bolo v roku 2009, predtým, ako sa kríza naplno prejavila. (hovorí o EÚ, pozn.)

Výrok Vladimíra Maňku zaznel 4. februára 2013 a vychádzal zo správy (str. 6) Európskej komisie z roku 2011 o prístupe malých a stredných podnikateľov k financiám. Podľa tejto správy ide skutočne o 4 % malých a stredných podnikateľov, ktorí využívajú výlučne vlastné zdroje financií. Správa taktiež uvádza, že 56% malých a stredných podnikateľov využíva externé zdroje financií, čo predstavuje minimálne dvojnásobný nárast oproti prieskumu z roku 2009. "When looking at recent sources of financing in the last six months, EU companies most often said they used only external financing (in 56% of cases). This has more than doubled since 2009 (27%). One fifth (20%) said that they used both internal and external sources of funding and a very small proportion ( 4% ) said they only used internal funding (down from 14% in 2009)." Najnovšia správa Európskej komisie vydaná v novembri 2013, teda po vyhlásení Vladimíra Maňku, prináša trochu rozdielne čísla (. pdf , s. 6). Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

správy pdf


5 % slovenskych pracovnikov pracuje v odvetvi IT, toto odvetvie generuje 4 % HDP.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže nie je pravdou, že v IT sektore pracuje až 5% zo všetkých zamestnancov na Slovensku. Podľa posledných dostupných informácii pracovalo v roku 2012 v IT sektore na Slovensku 3 % percentá ľudí, avšak ich pomer na HDP bol až 5 %. To zodpovedá aj tomu, že IT sektor je klasicky jedným z vysoko produktívnych sektorov. Podľa informácií INESS z roku 2012 pracovalo v tom čase v sektore informačných a komunikačných technológií (IKT) 30 tisíc pracujúcich: "Hoci počet zamestnancov tvorí len 2 % ich celkového počtu, IKT sektor sa na HDP podieľa takmer 4 %." Podľa správy zo septembra 2012, ktorá používa informácie zo spomenutej analýzy, "Richard Ďurana zo spoločnosti INESS Consult upozornil na dôležitú skutočnosť, že IT sektor na Slovensku patrí medzi najdôležitejšie oblasti slovenskej ekonomiky. Pripomenul, že IT sektor zamestnáva 40 000 pracovníkov, čo predstavuje 3 % všetkých zamestnancov, ale generuje 5 % HDP a 16 % daní z príjmov právnických osôb, čím je pre štát dojnou kravou (čo je takmer trojnásobok oproti príspevku k HDP)." Podľa Štatistického úradu bolo v roku 2012 zamestnaných v IKT sektore 45 650 osôb. Počet zamestnancov v roku 2012 podľa databázy Slovstat sa pohyboval na úrovni 1 969-tisíc. Po prepočte ide teda o 2,3% IT zamestnancov na celkovom počte zamestnancov na Slovensku. Podľa aktuálnej správy Slovenskej aliancie pre internetovú ekonomiku je zamestnaných v IT sektore viac ako 55 tisíc ľudí. Správa neuvádza podiel na národnom HDP, cituje však odhad Boston Consulting Group z roku 2011 podľa ktorého v roku 2015 sa tento sektor mal podielať na HDP Slovenska 4,5 %. Počet zamestnancov v roku 2013 podľa databázy Slovstat sa pohyboval na úrovni 1967-tisíc. Po prepočte tvorilo 55-tisíc IT pracovníkov tvorilo 2,8%, čiže takmer 3% na celkovom počte zamestnancov na Slovensku. Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

informácií
správy
Štatistického úradu
Slovstat
správy
Slovstat


Ak naráža na moju návštevu v Ruskej federácii, ten zákon (zákon o mimovládkach) už bol 4 mesiace podaný.

Návrh novely zákona o neziskových organizáciách bol podaný v marci 2024. Súčasnú podobu zákona upravil pozmeňovací návrh Adama Lučanského, ktorý podal v novembri 2024. 25. marca 2025 ho schválil Ústavnoprávny výbor NR SR. Andrej Danko navštívil Ruskú federáciu v januári 2025. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Slovenská delegácia na čele s podpredsedom Národnej rady SR Andrejom Dankom vycestovala do Moskvy 12. januára 2025. Deklarovaným účelom štvordňovej cesty, ktorej náklady hradil štát, bolo stretnutie s predstaviteľmi ruského parlamentu a niektorými ministrami ( video , 00:00:22).

Návrh poslancov Dagmar Kramplovej, Milana Garaja, Adama Lučanského a dnes už ministra Rudolfa Huliaka na vydanie zákona, „ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony,“ bol podaný 27. marca 2024.

30. apríla 2024 bol zákon prerokovaný na 12. schôdzi NR SR, ktorá rozhodla o jeho posunutí do druhého čítania. Zároveň ho predložila na prerokovanie ústavnoprávnemu výboru a výboru pre verejnú správu a regionálny rozvoj.

21. novembra 2024 podal na ústavnoprávnom výbore poslanec Adam Lučanský pozmeňujúci návrh, zavádzajúci napríklad aj výkaz transparentnosti, pojem lobing a sankcie pri nedodržaní nariadení ( video ).

Oba výbory ho Národnej rade odporučili na schválenie. Z uznesenia ústavnoprávneho výboru z 20. marca 2025 vyplýva, že boli schválené aj Lučanského pripomienky. Medzi nimi napríklad aj možnosť rozpustenia organizácie v prípade, že tretíkrát za posledných 12 mesiacov vykonala lobing bez toho, aby ho mala zapísaný v registri mimovládnych neziskových organizácií ( str . 16).

Ústavnoprávny výbor upravený návrh zákona schválil aj ako poverený gestorský výbor uznesením z 25. marca 2025.

V súvislosti so zmenami v návrhu organizácia Via Iuris označuje zákon ako inšpirovaný Ruskom a tvrdí, že je v rozpore s právom EÚ aj Rady Európy.

3. apríla 2025 skupina poslancov za Smer, Hlas a SNS podala návrh na prijatie uznesenia NR SR k „zneužívaniu legislatívneho procesu k zákonu o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby na presadzovanie politických a súkromných záujmov.“ V odôvodnení sa vyhradzujú voči označeniu „ruský zákon,“ a odmietajú, že jeho prerokovaním by malo dôjsť k obmedzeniu občianskych práv a slobôd či oslabeniu demokratických princípov.

Momentálne je zákon v druhom čítaní a spolu s uznesením koaličných poslancov sa o ňom má rokovať 15. apríla 2025.

náklady
video
Návrh
zákon
výboru
video
Oba
uznesenia
lobing
str
schválil
Via Iuris
čítaní


...máme deficit nižší, ako tri percentá a boli sme vyradení z trestnej lavice Európskej únie, z takzvanej procedúry nadmerného deficitu.

Deficit SR skutočne klesol pod 3% HDP v aktuálnom roku 2014 a je v rovnako odhadovaný pod 3% na nasledujúci rok 2015 ( EK a EuroActiv ). Tento vývoj korešponduje so želaným stavom podľa R. Fica, ktorý si dosiahnutie deficitu pod 3% kládol v minulosti za jeden z cieľov ( SMER ). Deficit nad 3 % je totiž zo strany EÚ neželaným stavom a proti krajinám s deficitom v danej výške sa vedie takzvaný Postup pri nadmernom deficite . Začatie konania voči krajinám na nich uvaľuje povinnosť začať účinné opatrenia na zníženie hodnoty deficitu pod 3 % HDP. Slovensko v tomto ohľade uspelo a s odkazom na tlačovú správu z Bruselu z júna 2014, Rada EÚ odporučila vyradenie Slovenska z postupu nadmerného deficitu. ( europa.eu )

EK EuroActiv SMER europa.eu


Ideme do obrovskej reformy miestnej štátnej správy. Chceme ušetriť 700 miliónov eur, zlúčením úradov, my sme zrušili kompletne krajskú štátnu správu od 1. januára 2013.

Výrok predsedu vlády Róberta Fica hodnotíme ako pravdivý, pretože krajská štátna správa bola skutočne k 1. januáru 2013 zrušená a úspora reformy ESO je plánovaná do roku 2016. Predseda vlády hovorí o vládnom programe ESO (Efektívna, Spoľahlivá a Otvorená štátna správa). Členovia vlády už v minulosti proklamovali zámer ušetriť vďaka tomuto programu do roku 2016 až 700 miliónov eur. Prvým krokom k naplneniu cieľov tohto programu je zákon č. 345/2012 Z.z. (.pdf) o niektorých opatreniach v miestnej štátnej správe, ktorý nadobudol účinnosť práve 1. januárom roku 2013. Týmto dátumom bolo zrušených 64 úradov krajskej štátnej správy. Kompetencie zrušených úradov krajskej štátnej správy prešli na existujúce obvodné úrady v sídlach krajov. Dátum zverejnenia analýzy: 02.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

ESO
proklamovali
naplneniu
345/2012 Z.z.
zrušených


My sme pokračovali a za nás sa dosahovali najvyššie rasty ekonomiky, za vlády Róberta Fica a dokonca sme sa dostali na najnižšie deficity v histórií Slovenska.

Deficit na Slovensku bol jediný raz dosiahnutý ako pozitívny, a to v roku 2007, podľa Eurostatu ( .pdf ), teda za vlády Róberta Fica, teda naozaj dosiahol najpozitívnejšiu úroveň.

.pdf Eurostatu


...a zrazu, deň po tom ako sa stalo zrejmé, že pán Trnka asi nebude generálny prokurátor vznikli tieto hystérie, je táto nervozita, je to klamstvo a moja otázka je prečo to vzniklo?

Časovú postupnosť D. Lipšic uvádza správne. Vyhlásenie D. Trnku z 8. decembra nasledovalo deň po tom, ako koalícia využila obštrukciu a nezvolila GP ani na štvrtý krát. Strany koalície využili túto obštrukciu , aby zabránili možnému zvoleniu D. Trnku.

obštrukciu


A teraz najnovšie vyhlásili (opozícia - pozn.), že nedajú žiadneho kandidáta na šéfa NKÚ.

Tento výrok premiéra Fica označujeme za pravdivý, nakoľko tri opozičné strany - KDH, Most-Híd a SDKÚ-DS (tzv. Ľudová platforma) sa podľa týždeň.sk spoločne dohodli, že nenavrhnú žiadneho kandidáta na post predsedu NKÚ. Informoval o tom Ján Figeľ. Dátum zverejnenia analýzy: 11.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

týždeň.sk


To, čo si pamätám bol telefonát bývalého poslanca Národnej rady, s ktorým som v parlamente sedel pána Vladimíra Miškovského, ktorý ma telefonicky bombardoval a prenasledoval s tým, že mesto mu robí prieky. On má vynikajúce plány, chce budovať na magistráte ležia dlho papiere, lehoty, ktoré sú pre magistrát určené sú prekračované a on sa nevie pohnúť. Tak som zodvihol telefón ako ste počuli a som zatelefonoval primátorovi Kresánkovi, aby ak je to pravda, aby nikomu zbytočne polená pod nohy nehádzali, samozrejme všetko prísne. Veľmi prísne v rozsahu a v rámci zákona. To je celý príbeh.

Táto interpretácia z nahrávky nie je zrejmá, nevieme ani aká mala byť Miškovského motivácia „bombardovať“ Dzurindu telefonátmi.


Ja vám predsa len zacitujem z listu Knuta Vollebaeka, ktorý hovorí veľmi jednoznačne."Výkon občianskych práv je spravidla spájaný s miestom trvalého pobytu. Inými slovami, ak by sa Slovensko rozhodlo upustiť od poslednej novely zákona o štátnom občianstve", rozumejme tej novely, ktorá schválila predchádzajúca vláda,"občania s trvalým pobytom na Slovensku, ktorým by sa podarilo získať aj druhé občianstvo ostávajú vo všetkých zámeroch a účeloch pod jurisdikciou Slovenskej republiky."

List od K. Vollebaeka k dispozícii nemáme, ale ako sme uviedli v predchádzajúcom výroku: Postoj, ktorý M. Dzurinda prezentoval, sa zhoduje so skutočným postojom K. Vollebaecka.


Toto je naša kardinálna priorita strany Vlasť zastaviť umieranie.

Strana Vlasť, kde je Štefan Harabin volebným lídrom, svoj program zatiaľ nezverejnila. Na svojom webe medzi šiestimi bodmi, ktoré odpovedajú na otázku „kedy je vlasť naozaj vlasťou?” uvádza, že „vlasť je vlasťou vtedy, keď majú všetci rovnakú nádej na porážku choroby.” Keďže toto heslo možno považovať za deklarovanú snahu zamedziť úmrtiam, výrok považujeme za ešte pravdivý.

webe


Sú tam (v návrhu zákona o interrupciách, pozn.) aj isté finančné roviny, napr. pri pri predpoklade, že pôjde o zdravotne znevýhodnené dieťa, tak sa štvornásobne zvýši príspevok po narodení alebo je tam možnosť čerpať finančné prostriedky už počas tehotenstva, polovicu príspevku už počas tehotenstva, po troch mesiacoch ... V programovom vyhlásení vlády sme sa zaviazali, že budeme takýmto motivačným spôsobom sa snažiť znížiť počet interrupcií.

Návrh zákona o zdravotnej starostlivosti predpokladá čerpanie príspevku pri narodení dieťaťa už počas tehotenstva. O prvú časť príspevku - v sume 400 eur - by bolo možné požiadať po dosiahnutí 12 týždňov tehotenstva. Druhá časť príspevku je v sume 429,86 eur. Ak by dieťa trpelo ťažkým (genetickým) poškodením alebo poškodením, pre ktoré nebude po narodení schopné života, druhá časť príspevku sa navýši o 3 170,14 eur. Dokopy by teda rodič dostal 3 600 eur. Vláda Igora Matoviča v programovom vyhlásení sľubuje , že „sa zasadí o ochranu nenarodených detí cez prevenciu interrupcií, a to najmä zlepšením finančnej situácie osamelých matiek a rodín, zastavením podpory interrupcií pri matkách vo veku nad 40 rokov a ďalšími preventívnymi opatreniami.” Taktiež chce zvážiť zjednotenie „výšky príspevku pri narodení dieťaťa bez ohľadu na poradie a počet narodených detí.” Tvrdenie Gábora Grendela preto hodnotíme ako pravdivé.

Návrh zákona
sľubuje
chce


Ale, prosím vás pekne, pán Huliak, však vo vláde, vo vláde tieto veci prešli, vy ste hlasovali takisto ako všetci vaši kolegovia, hlasovali ste za to, aby sa tieto zákony, ktoré aj k tomuto smerujú, aby sa prijali v parlamente, dali ste to do skráteného legislatívneho konania, zapchali ste nám ústa, nechali ste nás hovoriť 12 hodín.

Poslanec Hajko odkazuje na zmenu financovania samospráv a obcí, ktorú kritizoval poslanec Huliak.

Parlament v balíku zákonov v rámci takzvaného konsolidačného balíčka v skrátenom legislatívnom konaní schválil aj zmenu vo financovaní obcí a samospráv z podielových daní. Parlament vládnym návrhom novely zákona o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve zmenil percento dane z príjmov fyzických osôb, ktoré posiela obciam, zo 70 % na 55,1 %. Samosprávy namiesto pôvodných 30 % budú 29,5 % (. pdf , s. 20-21). Rozprava v parlamente bola pri prijímaní legislatívneho balíka konsolidačných opatrení v prvom čítaní skrátená na 12 hodín.

Vládou predložený konsolidačný balíček posunuli v skrátenom legislatívnom konaní poslanci NR SR do druhého čítania 26. septembra 2024. Za skrátené legislatívne konanie hlasovalo všetkých 10 poslancov strany SNS. Koalícia schválila aj skrátenie rozpravy na 12 hodín. 3. októbra 2024 parlament konsolidačný balíček schválil aj v druhom a treťom čítaní. Aj v treťom čítaní hlasoval poslanec Huliak za konsolidačný balíček.

schválil pdf prijímaní skrátená posunuli hlasovalo skrátenie schválil hlasoval


V roku 2011, po skončení roku 2011 bolo Slovensko na 66. mieste v boji proti korupcii (...) a teraz je päťdesiate. (...) O 16 miest sme od roku 2011 poskočili. (...) Transparency International, za rok 2011, Slovensko 66., dnes päťdesiate.

Na základe rebríčka Transparency International z roku 2011 sa Slovenská republika skutočne umiestnila na 66.mieste , čo sa úrovne korupcie vo verejnom sektore týka (.pdf s.4). V súčasnosti (teda podľa rebríčka z roku 2015, keďže hodnotenie za rok 2016 ešte nebolo uskutočnené) je Slovensko na 50.mieste , čiže si polepšilo o rovných 16 miest. V roku 2011 došlo k metodickým zmenám pri zostavení rebríčka, preto samotná organizácia nedoporučuje porovnávať výsledky pred a po roku 2011. Hodnotíme len vo výroku uvedené dosiahnuté umiestnenia, preto to hodnotíme ako pravdu.

Tejto téme sa už Demagog.SK venoval v minulosti, napríklad Ficov výrok o zlepšení Slovenska v boji proti korupcii alebo vo výrokoch SMER: Tri roky vlády R. Fica z mája 2015.

výrok

výrokoch

CPI


Pôvodne sme sa dohodli v koalícii, že budeme sa snažiť, vytvorili sme samozrejme odbornú komisiu, budeme sa snažiť nájsť jedného kandidáta.

Dohodu o jednotnom kandidátovi potvrdzujú aj slová P. Hrušovského neskôr v relácií, a rovnako R. Sulíka. Keďže potvrdenie takejto dohody zo strany SDKÚ-DS nemáme, nemôžeme výrok ohodnotiť.


(vláda, pozn.) zodpovednosť za svoje rozhodnutia dáva na rôznych úradníkov. Keď bola, keď bola kolaps dopravy pred veľkonočnými sviatkami, mohli za to radoví policajti, keď začali zomierať dôchodcovia v domovoch sociálnych služieb, mohli za to zamestnanci...

Igor Matovič obvinil pri dopravných problémoch počas veľkonočných sviatkov zo zlyhania službukonajúcich policajtov, neskôr sa im však ospravedlnil. Rovnako premiér povedal v tom čase nepotvrdenú informáciu, podľa ktorej mal koronavírus do pezinského Domova sociálnych služieb zavliecť jeden (nie viacerí) z ošetrovateľov dovolenkujúci v Taliansku - neskôr sa však opravil. Keďže Erik Tomáš hovorí iba časť pravdy (že premiér ukazoval na na radových zamestnancov ako na zodpovedných) a vynecháva zvyšok pravdy (že premiér sa za to ospravedlnil resp. opravil), hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Policajti a kolaps dopravy Keď pred Veľkonočnými sviatkami kolabovala na viacerých miestach doprava a na výpadovkách sa tvorili zápchy, Igor Matovič na Facebook napísal , že „kontroly mali byť námatkové. Zrána sa to niektorým hliadkam vymklo trochu z rúk … napriek tomu – nehaňme ich za to…” Neskôr sa policajtom ospravedlnil , pôvodne vraj „dostal informáciu, že kontrolovať všetkých bola nadpráca jednotlivcov z ich radov.” Zodpovednosť videl v konaní vedenia polície. „Bláznovstvo ... a pán policajný prezident Lučanský má čo vysvetľovať.” Policajný prezident Milan Lučanský sa odpovedal , že polícia konala v súlade s uznesením vlády. DSS-ky Keď sa v Domove sociálnych služieb v Pezinku nakazilo koronavírusom 42 klientov a 5 zamestnancov, premiér sa na Facebooku 13. apríla pýtal , „a ký trest je podľa vás spravodlivý pre človeka, ktorý opatruje staručkých ľudí v domove sociálnych služieb a zatají, že bol napr. v Taliansku na dovolenke? " Neskôr sa opravil , keď povedal, že „hovoril (som) županom Drobom a nateraz vylúčili v pezinskom prípade podozrenie, že nákaza pochádza od opatrovateľky.” K 15. aprílu evidoval Domov sociálnych služieb Pezinok tri úmrtia spôsobené koronavírusom. Minister zdravotníctva Marek Krajčí oznámil, že „vzhľadom na tieto úmrtia a vzhľadom na to, že v tomto domove sociálnych služieb už dlhšie obdobie boli klienti chorí, začal sa dohľad Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou na preverenie postupu zdravotnej a ošetrovateľskej starostlivosti v tomto domove sociálnych služieb".

kolabovala tvorili napísal ospravedlnil videl odpovedal pýtal opravil evidoval


...napríklad používame to teraz v stomatológii, že v prípade, že nejdete na preventívnu prehliadku, poisťovňa vám nepreplatí na druhý rok v podstate žiadne výkony zo zdravotného poistenia.

Zdravotné poisťovne v prípade neabsolvovania pravidelnej preventívnej prehliadky nepreplácajú stomatologické zákroky spojené zo zubným kazom. Toto obmedzenie sa však nevzťahuje na ostatné zubné zákroky pokryté poistením. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Podľa zákona 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, §3 ods. 4:

"Zdravotné výkony v základnom prevedení poskytnuté v súvislosti so zubným kazom sa plne uhrádzajú na základe verejného zdravotného poistenia len vtedy, ak poistenec absolvoval v predchádzajúcom kalendárnom roku preventívnu prehliadku u zubného lekára."

Iné zákroky však nie sú viazané na preventívnu prehliadku, nemožno preto za pravdivé označiť Uhliarikovo tvrdenie, že v podstate žiadne výkony nie sú hradené. poisťovňou. Na oficiálnej stránke Všeobecnej zdravotnej poisťovne , kde sa nachádzajú základné podmienky pre absolvovanie preventívnej prehliadky a pravidlá ohľadom uhrádzania lekárskych zákrokov prostredníctvom zdravotného poistenia v rôznych lekárskych odboroch, tiež nie sú určené ďalšie obmedzenia preplatenia zákrokov pre tých pacientov, ktorí neabsolvovali preventívnu prehliadku.

577/2004
Z. z.
Všeobecnej zdravotnej poisťovne


Všetci hovoria o tom, jak chcú byť čistí a najčistejší. Pred šiestimi alebo ôsmimi rokmi odišla celá Európska komisia. Celá Európska komisia bola zlikvidovaná, pretože zdefraudovali 8 miliárd alebo koľko miliárd eur.

Komisia, ktorá odstúpila bola tá Santerova , spravila tak v marci 1999. Nebolo to ale pre defraudovanie miliárd eur, ale pre konanie francúzskej komisárky Edith Cresson.

tá Santerova


Boli ste (Beblavý, pozn.) súčasťou vlády (vlády Ivety Radičovej, pozn.).

Miroslav Beblavý nebol súčasťou vlády I. Radičovej. Vo vláde nepôsobil v žiadnej funkcii. Počas vlády I. Radičovej pôsobil ako rádový poslanec za SDKÚ-DS. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

nepôsobil


Prosím vás pekne, na Slovensku každý tretí mladý človek je bez práce.

V súčastnosti nezamestnanosť mladých (do 25 rokov) u nás pohybuje na úrovni 25 %, a teda približne každý štvrtý človek na Slovensku má veľký problém nájsť si prácu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

dosahovala patril 2014 údajov Eurostatu


SMER – sociálna demokracia predložil návrhy, ako dostať verejné financie pod kontrolu zvýšením príjmov prostredníctvom: • bankového odvodu vo výške 0,7 % • dane z príjmu pre firmy so ziskom nad 30 mil. eur (900 mil. Sk) vo výške 22 % • dane z príjmu fyzických osôb na 25 % na príjmy nad 33-tisíc eur (1 mil. Sk) ročne Pravica tieto návrhy odmietla ...

Bankový odvod (daň): SMER-SD (návrh poslancov NR SR R. Fica, P. Kažimíra, J. Počiatka) najprv navrhovala bankový odvod vo výške 1,35 %. Návrh neprešiel do druhého čítania, z vládnej koalície len poslankyňa KDH M. Gibalová hlasovala za tento návrh. Posledný návrh strany SMER-SD bol bankový odvod vo výške 0,73 %. Aj tento návrh neprešiel do druhého čítania, nehlasoval zaňho nikto z vládnej koalície. Nakoniec bol v NR SR schválený vládny návrh zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií, ktorý stanovil bankový odvod vo výške 0,4 %. Za tento návrh hlasoval aj celý poslanecký klub SMER-SD (jeden poslanec bol neprítomný). Progresívne zdanenie právnických a fyzických osôb: SMER-SD (návrh poslancov NR SR P. Kažimíra, J. Počiatka, J. Buriana) navrhla v septembri 2011 novelu zákona o daní z príjmov , ktorá obsahovala tak dane z príjmu pre firmy so ziskom nad 30 mil. eur vo výške 22 % ako aj dane z príjmu fyzických osôb na 25 % na príjmy nad 33-tisíc eur. Návrh neprešiel do druhého čítania, nehlasoval zaňho nikto z vládnej koalície. Je pravdou, že strana SMER-SD predložila tieto návrhy zákonov a vládna koalícia ich nepodporila a tak tieto návrhy zákonov neprešli ani do druhého čítania. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

najprv navrhovala
neprešiel
Posledný návrh
neprešiel
vládny návrh zákona
hlasoval
zákona o daní z príjmov
neprešiel


Po veľmi dlhej dobe Cargo sa dostalo v roku 2008 do zisku.

Každoročne v období 2002 - 2007 vykazovalo Cargo Slovakia, a.s. mínusové hospodárenie: r. 2002 (.pdf): - 477,1 mil. Sk./ - 15 836 818,7 eur* r. 2003 (.pdf): - 4 826,3 mil. Sk./ - 160 203 810,7 eur* r. 2004 (.pdf): - 1 449,6 mil. Sk/ - 48 117 904, 8 eur* r. 2005 (.pdf): - 713,034 mil. Sk/ - 23 668 392,8 eur r. 2006 (.pdf): - 1 998,032 mil. Sk/ - 66 322 512,1 eur r. 2007 (.pdf): - 252 mil. Sk./ - 8 364 867,6 eur Za rok 2008 vykazuje Cargo Slovakia, a.s. zisk 83 mil. Sk (2 755 095,3 eur). *V týchto obdobiach je strata vykázaná za spoločnosť Železničná spoločnosť a.s. (osobná aj nákladná doprava), ktorá sa v roku 2005 transformovala na Železničná spoločnosť Slovensko a.s. (osobná doprava) a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia a.s. (nákladná doprava).

zisk 83 mil. Sk


Môj predchodca pán poslanec Mihál predložil novelu zákona v januári minulého roku o službách zamestnanosti. No a nepodporili ste ho.

Je pravdou, že Novelu zákona o službách zamestnanosti plánoval vtedajší minister práce sociálnych vecí a rodiny Mihál predložiť na rokovanie vlády začiatkom januára 2012, po kritike ju však 13. januára stiahol . Minister práce Jozef Mihál návrh stiahol kvôli nedostatku času na jeho prerokovanie a množstvu pripomienok. K samotnému hlasovaniu o návrhu zákona teda nedošlo. Pripravovanú novelu kritizovali hlavne opozícia (SMER-SD) a samosprávy. Pravda , 9. januára 2012: "Poslanec KDH a šéf sociálneho výboru Július Brocka predpokladá, že do volieb už Mihálov zákon neprejde. Vláda by totiž musela súhlasiť so skráteným legislatívnym konaním, čo vzhľadom na to, že by si vyžadoval ďalšie peniaze z rozpočtu, nepredpokladá." Plánovaná novela bola podrobená kritike, a to nielen z radov opozície, ale aj členov strán vtedajšej vládnej koalície. Novela mala zaviesť viacero nepopulárnych opatrení, ako napr. zníženie príspevku na absolventskú prax, obmedzenie podpory zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím atď. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Novelu
stiahol
kritizovali
Pravda
mala zaviesť


A keď porovnávam aj jedno číslo, aj druhé číslo a to je možno to, na čo ste myslel, ten vývoj za 11 mesiacov, nebudem hovoriť o dvanástom mesiaci, o tom bude zajtra informovať generálny riaditeľ Ústredia práce, ktorému to zo zákona vyplýva, je taký, že dnes sme už na tom lepšie ako za vlády Ivety Radičovej v mesiaci november 2011 aj s celkovým počtom nezamestnaných, aj s disponibilným.

Podľa údajov zo štatistiky ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bol celkový počet nezamestnaných v novembri roku 2011 393 122 a v novembri roku 2013 399 561.. Disponibilný počet uchádzačov o zamestnanie bol v novembri 2011 355 655 a v novembri roku 2013 bol 364 233.


Vtip je v tom, že vládny materiál (zakona o službách v nezamestnanosti, pozn.) uvádza, že týchto mladých ľudí vo veku do 29 rokov je na úradoch práce v evidencii, poviem presné číslo, 119 409. A tento projekt, respektíve tento príspevok má pomôcť 6 400 mladým ľuďom. No ak si to podelíme, tak nám vyjde, že približne každý dvadsiaty mladý človek si takto pomôže a mal by nájsť zamestnanie.

Výrok považujeme za pravdivý, aj keď v dokumentoch priložených na rokovanie do Národnej rady Slovenskej republiky uvedených na webovej stránke spolu s návrhom zákona o službách zamestnanosti nie je uvádzané presné vyčíslenie počtu nezamestnaných mladých ľudí vo veku do 29 rokov. Číslo, ktoré však uvádza Jozef MIhál sedí.

Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti

TASR


Veď predsa premiér Robert Fico, ktorý na tlačovej konferencií tak teatrálne a to iste majú diváci v čerstvej pamäti roztrhal rozpočet na tento rok. Zabudol, ale v tej rýchlosti a v tej teatrálnosti, že on sám za ten rozpočet hlasoval v parlamente na jeseň v roku 2011.

Je pravda, že R. Fico na tlačovej konferencie symbolicky roztrhal rozpočet, avšak nie je pravda, že za rozpočet hlasoval. Zákon o štátnom rozpočte na rok 2012 bol prijatý 7.12.2011. Za návrh vtedy hlasovalo z prítomných 133 poslancov 75 poslancov, proti bolo 54 a 4 sa zdržali. Robert Fico bol medzi tými poslancami SMERu, ktorí hlasovali proti návrhu zákona. Práve vďaka absencii niektorých poslancov SMERu, ktorí znížili kvórum, však zákon prijatý bol, keďže vtedajšia vláda v parlamente nedisponovala väčšinou po tom, čo Obyčajní ľudia odmietli rozpočet podporiť.

roztrhal prijatý absencii


...my sme dosiahli teraz nezamestnanosť na historicky najnižšej úrovni(...).

Podľa štatistík Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny klesla nezamestnanosť na historické minimum 7,36% v auguste 2008. Keďže toto číslo odvtedy nebolo prekonané a v súčasnosti je na hodnote 8,39%, tento výrok hodnotíme ako nepravdivý. Nezamestnanosť na Slovensku má od roku 2013 klesajúcu tendenciu. Posledná štatistika Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny (ÚPSVaR) z februára 2017 udáva mieru evidovanej nezamestnanosti v hodnote 8,39%. Štatistický úrad SR (ŠÚSR) zverejňuje len kvartálové štatistiky, podľa ktorých v poslednom kvartáli roku 2016 bola nezamestnanosť na úrovni 9,1%. Treba však poznamenať, že pokles nezamestnanosti v roku 2013 bol do určitej miery zapríčinený zmenou metodiky merania nezamestnanosti, ktorú ÚPSVaR zmenilo v lete toho roku a aj vďaka tejto zmene je dnešná miera nezamestnanosti pod 10%. Od júna 2013 sa medzi nezamestnaných nerátajú ľudia na aktivačných prácach, péenke, rekvalifikačných kurzoch a na absolventskej praxi. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["xf9L9"]={},window.datawrapper["xf9L9"].embedDeltas={"100":756,"200":678,"300":626,"400":626,"500":626,"600":600,"700":600,"800":600,"900":600,"1000":600},window.datawrapper["xf9L9"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-xf9L9"),window.datawrapper["xf9L9"].iframe.style.height=window.datawrapper["xf9L9"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["xf9L9"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("xf9L9"==b)window.datawrapper["xf9L9"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); V grafe môžeme vidieť štatistické údaje oboch inštitúcii, vždy z januára každého roku ÚPSVaR aj ročné štatistiky z databázy Slovstat ŠÚSR. Podľa oboch štatistík bola na Slovensku najnižšia nezamestnanosť zaznamenaná v roku 2008, kedy podľa ŠÚSR bola táto hodnota 7,7% a podľa ÚPSVaR klesla na minimum v auguste toho roku, na 7,36%, čo je Ficom spomínaná historicky najnižšia úroveň. Toto číslo odvtedy nebolo prekonané, hoci súčasné percentá sú tomu od roku 2008 najbližšie. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistický úrad SR

zmenou metodiky

Slovstat


Viete, aj teraz napríklad tento zákon, o ktorom sme spomínali, ja som upozornil na to, že justiční čakatelia majú urobenú určitú zmluvu so štátom a dozadu túto zmluvu nie je možné riešiť, keďže na základe tejto zmluvy majú byť menovaní, nemôžu sa zo dňa na deň stať súdnymi úradníkmi a preto som povedal do zákona, aby prijali, že nebude účinný od 1. januára, ale že bude účinný až od mája. A to teraz rozhodujú.

Prezident Ivan Gašparovic vo svojom rozhodnutí o vrátení zákona z 8. decembra 2010, ktorým sa mení a doplna zákon c. 385/2000 Z, z, o sudcoch a prísediacich v plnom znení tu (.pdf) navrhol k cl. VII: "h) V 33. bode v nadpise sa slová 'od 1. januára 2011' nahrádzajú slovami 'od 1. mája 2011'. i) V 33: bode v paragrafe 101b sa slová 'k 1. januáru 2011' nahrádzajú slovami 'k 1. máju 2011' a slová 'k 31. decembru 2010' sa nahrádzajú slovami 'k 30. aprílu 2011.'" Vládny návrh novely zákona o sudcoch a prísediacich (.rtf) schválený 11. februára 2011 naozaj obsahoval práve tieto casové zmeny: "V § 151u sa slová 'k 31. decembru 2010' nahrádzajú slovami 'k 30. aprílu 2011', slová 'od 1. januára 2011' sa nahrádzajú slovami 'od 1. mája 2011', slová 'do 15. januára 2011' sa nahrádzajú slovami 'do 15. mája 2011' a slová 'k 31. januáru 2011' sa nahrádzajú slovami 'k 31. máju 2011.'"


Moderátor: "Pretože nad hranicu 10 miliónov eur aby bolo tento tender, nazvime to tak klasifikovaná ako strategická zákazka, o ktorej rozhoduje komisia. A nie súťaženie. Toto nie je pre vás problém?" R. Kaliňák: "To nie je vôbec pravda. To nie je vôbec pravda...To v každom tendri komisia (rozhoduje pozn.)".

Minister Kaliňák má pravdu v tom, že pri každom tendri zo zákona č.25/2006 Z. z. , podľa § 40 obstarávateľovi vyplýva povinnosť zriadiť komisiu, ktorá bude vyhodnocovať ponuky.

č.25/2006 Z. z.


Vláda tam (mimoriadna schôdza NR SR k odvolávaniu premiéra, pozn.) bola komplet so všetkými ministrami. Koalícia skoro komplet všetci poslanci boli nastúpení a pripravení rokovať.

Na piatok, 6. septembra 2019 vyvolali opoziční poslanci mimoriadne zasadnutie parlamentu, na ktorom chceli odvolávať premiéra Petra Pellegriniho. Schôdza sa však nekonala, ani po opakovanom hlasovaní nebola Národná rada uznášaniaschopná. V sále síce sedeli ministri Pellegriniho vlády aj veľká časť koaličných poslancov, no tí sa neprezentovali . Znemožnili tak otvorenie schôdze k odvolávaniu premiéra. Andrej Danko tvrdil , že „povinnosťou koalície nie je dopĺňať hlasy za lajdákov, ktorí tu neboli.” Keďže koaliční poslanci v sále síce fyzicky boli, no otvorenie schôdze svojím neprezentovaním sa blokovali - a teda neboli pripravení rokovať, hodnotíme premiérov výrok ako zavádzajúci.

vyvolali ani opakovanom sedeli neprezentovali tvrdil


Opozícia obsadila posty dvoch podpredsedov NR SR, vládnych splnomocnencov, má nárok na post šéfa Najvyššieho kontrolného úradu, Úrad pre verejné obstarávanie vedie kanditátka vlády I. Radičovej.

Opozícía obsadila posty dvoch podpredsedov NR SR a rovnako SMER stále avizuje, že jej patrí právo zvoliť predsedu Najvyššieho kontrolného úradu. Z celkovo dvoch vládnych splnomocnencov je jeden priamy kandidát opozičnej strany (OĽaNO), druhý je vo funkcii ešte z čias Radičovej vlády. Úrad pre verejné obstarávanie vedie skutočne jedna z troch kandidátov ešte z čias Radičovej vlády. Opozícia má skutočne dvoch podpredsedov Národnej rady - Jána Figeľa za KDH a Eriku Jurinovú za OĽaNO. Podľa stránky ministerstva vnútra v súčasnosti na Slovensku pôsobia dvaja vládni splnomocnenci - Peter Pollák ako splnomocnenec vlády pre rómske komunity a Filip Vagač ako splnomocnenec vlády pre rozvoj občianskej spoločnosti. Peter Pollák je nominantom a kandidátom OĽaNO , Filip Vagač bol nominovaný do pozície splnomocnenca vlády ešte počas vlády Ivety Radičovej. Podľa stránok Ústavu pre Verejné obstarávanie je predsedníčka Zita Táborská. Zita Táborská je od júna zvolená za predsedníčku Úradu pre verejné obstarávanie. Za jej zvolenie v tajnej voľbe hlasovalo 87 zo 116 poslancov. Zita Táborská sa uchádzala o post šéfa ÚVO aj v roku 2011 za vlády Ivety Radičovej, pričom sa dostala do užšieho výberového konania spolu s Michalom Maťašom a Petrom Kubovičom. Výber kandidáta na predsednícke kreslo bol však Ivetou Radičovou pozastavený kvôli strate dôvery jej vlády v parlamente. Iveta Radičová sa vyjadrila , že z hľadiska predloženého projektu a hodnotenia nezávislých expertov by Zitu Táborskú považovala zo dobrú voľbu. Trend na svojej stránke napísal : " Poslanec SDKÚ-DS Miroslav Beblavý tvrdil, že v prvom kole výberového konania šéfa ÚVO za bývalej vlády boli len obodované projekty , ale záujemcovia neboli vypočutí . „Nikto ich nikdy nevidel, reálne nebolo ukončené výberové konanie . Odmietame tvrdenie, že tento kandidát je výsledkom výberového konania za vlády Ivety Radičovej,“ vyhlásil." Vláda dlhodobo deklaruje, že má opozícia nárok na post šéfa Najvyššieho kontrolného úradu a zatiaľ nezvolila vlastného. Opozícii sa však nepodarilo zhodnúť sa na kandidátovi a tento post preto zatiaľ neobsadila. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

skutočne
stránky
OĽaNO
počas
stránok
Zita Táborská
hlasovalo
uchádzala
konania
vyjadrila
stránke
nárok


Neviem, či ste si pozreli poslednú správu OECD o Slovensku, to je taká hrubá správa o všetkom možnom, aj o školstve. A práve v tejto správe (posledná správa OECD, pozn.) sa uvádza, že normatívny spôsob financovania je na Slovensku nastavený veľmi dobre a treba ho zachovať.

Uvedená informácia sa nenachádza v posledných zverejnených správach OECD o Slovensku. Nepodarilo sa nám ju nájsť v správe zameranej na školstvo, Education at glance 2015 (.pdf) ani 2014 (.pdf), Slovenskú republiku celkovo, OECD360 Slovenská republika 2015 (.pdf) ani v správe o fungovaní vlády Government at glance 2015 (.pdf). Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Education at glance

Government at glance


V tom vládnom materiáli (o zákone o službách v nezamestnanosti, pozn.) je napísané, že napríklad na rok 2015 má ísť z eurofondov na príspevok na zamestnávanie mladých ľudí suma 20 miliónov eur s tým, že malo by sa podporiť 6 400 pracovných miest mladých ľudí. Mojim výpočtom mi z toho vychádza niečo vyše 3 000 eur na jedno pracovné miesto.

Daný návrh zákona (v dokumente doložka vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu) skutočne tvrdí, že v roku 2015 bude príspevok na zamestnávanie mladých v hodnote okolo 20 miliónov eur, pričom návrh predpovedá podporenie 6400 pracovných miest. Z celkových 20 miliónov eur je financovaných z eurofondov 17, zvyšné tri milióny pôjdu zo štátneho rozpočtu. Výrok napriek tomu hodnotíme ako pravdivý. " Predpokladané finančné nároky na realizáciu nového príspevku na rozpočet verejnej správy v roku 2015 predstavujú objem finančných prostriedkov v sume 20 080 582 eur, a to v rámci alokácie na Prioritnej osi 2, Investičnej priority 2.2. Operačného programu Ľudské zdroje v sume 17 080 582 eur (14 518 495 eur zo zdroja ESF a 2 562 087 eur spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu) a v sume 3 mil. eur zo štátneho rozpočtu" Podľa údajov z vládneho materiálu o zákone o službách v nezamestanosti vychádza, že sa podporí každé pracovné miesto mladých ľudí sumou 3125 eur po dobu poberania príspevku 6 až 12 mesiacov.

návrh zákona


Máme nejaké garancie (voči Grécku, pozn.) vo výške viac ako 1 miliarda eur.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže garancie Slovenska voči Grécku skutočne majú hodnotu vyše 1 miliardy eur. Konkrétne sa jedná o približne 1,5 miliardy. Pravda, 1. apríl 2015 : " Ministri financií členských krajín menovej únie síce koncom februára súhlasili so štvormesačným predĺžením 240–miliardového gréckeho záchranného programu, výplatu zvyšných 7,2 miliardy eur však pozastavili do zhodnotenia reformných plánov novej gréckej vlády. Slovensko prispelo na pomoc Grécku vo forme záruk sumou 1,5 miliardy eur. "

Pravda, 1. apríl 2015
Pravde


Za rok sme znížili deficit najrýchlejšie po Írsku na 4,6%.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12 , 12. december 2011) Nevieme z akých údajom čerpá M. Dzurinda. V databáze Eurostat ešte nie sú údaje o deficite v jednotlivých krajinách za rok 2011. Z toho dôvodu je výrok neoveriteľný. Pravdou je, že Slovensko malo v roku 2011 deficit na úrovni 4,6 % HDP . V roku 2010 bol deficit ešte na úrovni 7,7 % HDP. Medziročne ide v prípade Slovenska o 3,1 % zníženie deficitu. Írsko malo v roku 2010 deficit na úrovni 31,3 % HDP. Odhad deficitu na rok 2011 je 8,8 % HDP . Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12
Eurostat
4,6
% HDP
8,8
% HDP


…pretože čokoľvek sa objavilo či už v ekonomickej sfére alebo napríklad v reforme verejnej správy, viete, že sme tam dávali návrh redukcie vyšších územných celkov na 3+2, a tak ďalej. To vás, povedzte si otvorene, príliš nezaujímalo. Vy ste potrebovali, aby tiekla červeno-zelená krv.

Podľa správy SITA z 1. marca 2007 chce "SNS navrhnúť redukciu a nové postavenie samosprávnych krajov. Podľa Slotu bude návrh v dvoch variantov - buď s piatimi alebo optimálne tromi krajmi pri rešpektovaní zvláštneho postavenia Bratislavy resp. Košíc." Návrh však nenašiel podporu u zvyšných vtedajších vládnych strán ( ĽS-HZDS, SMER-SD).

správy SITA
Návrh však nenašiel


...Európska rada nemá legislatívnu právomoc

Európska rada síce určuje politický program a priority EÚ, ale neprijíma legislatívne akty. Často je zamieňaná s Radou Európskej únie (uvádzaná skrátene aj ako "Rada"), ktorej úlohou je práve prijímanie právnych predpisov EÚ. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Európska rada
Rada Európskej únie
predsedníckou krajinou


Jasný bol aj názor predstaviteľov Smeru SD (ohľadom hlasovania v prípade eurovalu pozn.)...Smeru SD, ktorý bol jednoznačný, áno budeme hlasovať ak zahlasuje celá koalícia.

Výrok I. Radičovej hodnotme ako pravdivý, pretože strana Smer skutočne podporovala prijatie eurovalu v októbri 2011. Smer-SD tiež podmieňoval svoju podporu buď tým, že zaň zahlasuje celá koalícia, alebo pádom vlády a následným podporením eurovalu v druhom hlasovaní. R. Fico sa 2. októbra pre TA3 vyjadril:" Ak sa ukáže, že nie sú schopní vládnuť a prijímať rozhodnutia takéhoto vážneho charakteru, určite euroval prejde s našimi hlasmi, o tom nepochybujte, my sme za euroval. " Hlasovať za euroval chceli vtedy, ak by koalícia garantovala podporu najmenej 76 poslancov. Rozšírenie dočasného eurovalu bolo na druhýkrát schválené 13. októbra 2011, hlasovali zaň všetci poslanci strany Smer, SDKÚ, KDH a Most- Híd.

TA3 koalícia schválené


A pritom pán Fico, vy ste v roku 2018, pamätáte si rok 2018, po smrti nevinného Jána a Martiny, ste vy povedali, že žiadať predčasné voľby je popretie demokratických volieb.

Opozičné strany SaS, OĽaNO, Sme Rodina a koaličný Most-Híd žiadali po vražde Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej predčasné voľby. Rovnako na nich trvali organizátori protestov Za slušné Slovensko. Robert Fico vtedy povedal (od 5:20), že „ táto vládna koalícia vzišla z demokratických volieb, ľudia rozhodli koho, a akeho silného si želajú v parlamente. Je neprípustné, aby sa táto vôľa státisícov, možno až miliónov ľudí, zvrátila na námestiach.“ Tvrdenie Eduarda Hegera hodnotíme v duchu povedaného ako ešte pravdivé.

Most-Híd žiadali trvali povedal


...práve vo štvrtok (12. apríla 2018, pozn.), už spomínaná OPCW, Organizácia proti chemickým zbraniam, jasne potvrdila, odkiaľ pochádzala táto látka (Novičok, pozn.).

Podľa denníka SME s odvolaním sa na tlačovú agentúru AP Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW) vo štvrtok potvrdila zistenie Veľkej Británie, že bývalý ruský dvojitý agent Sergej Skripaľ a jeho dcéra Julija boli v Spojenom kráľovstve otrávení nervovoparalytickou látkou novičok. „ Vyšetrovatelia OPCW v správe "potvrdili zistenia Spojeného kráľovstva týkajúce sa identity jedovatej chemikálie, ktorá bola použitá v (meste) Salisbury". V jej texte nespomína novičok - teda názov jedovatej látky, ktorý predtým uvádzala britská premiérka Theresa Mayová, ale upozorňuje, že podrobnosti o toxíne sa nachádzajú v úplnej tajnej správe ." Správa OPCW, ale neobsahuje informáciu o pôvode danej chemikálie. Ako informuje britský The Gurdian „ OPCW nemá prostriedky na identifikovanie pôvodu nervovoparalytickej látky, môže iba objasniť jej chemické vlastnosti, " Výrok hodnotíme ako nepravdivý. S obvineniami, že "novičok" použitý v Salisbury pochádza z Ruska prišiel britský minister zahraničných vecí Boris Johnson. Gary Aitkenhead, vedúci Vedeckého a technologického laboratória ministerstva obrany v Porton Down, 3. apríla 2018 túto informáciu poprel , avšak dodal, na výrobu takej vysoko toxickej látky má kapacitu pravdepodobne len štátny aktér. Podľa neho odborníci určili, že išlo o nervovo paralytickú látku novičok, ale neboli schopní zistiť, odkiaľ pochádza. Tomuto prešľapu šéfa britskej diplomacie venujú pozornosť hlavné britské médiá .

denníka
informuje
informáciu poprel
britské médiá


No, tak  KDH prišlo s návrhom, aj my sme prišli s návrhom, SaS povedalo, že dáva možnosť tým, ktorí teda ako budú hľadať spoločného a potom sa pripojí.

Podľa TASR nemá SaS svojho kandidáta. 20.10. 2010 deklarovalo podporu kandidátovi, na ktorom sa dohodnú ostatné koaličné strany.

Podľa TASR


V tejto chvíli, je transformácia nemocníc na akciové spoločnosti len pozastavená. A ako som počul napríklad vyjadrenia pána Novotného za SDKÚ, že ich prvoradou úlohou, ak bude vo vláde, bude opäť nastolenie, ani nie nastolenie, dokončenie transformácie nemocníc na akciové spoločnosti.

O zámere dokončiť transformáciu nemocníc v predčasných voľbách, informoval V.Novotný v Sobotných dialógoch RTVS. Informuje o tom agentúra SITA, (12.november):

SITA,


A ľudia vždy a občania Slovenskej republiky majú vždy tendenciu voliť intenzívnejšie tam, kde majú pocit, že majú k tomu osobný vzťah. Preto štandardne najvyššiu účasť mávajú parlamentné a prezidentské voľby. K tomu hneď za nimi nasledujú starostovské voľby, ... Čiže na treťom mieste sú vždy voľby starostov. Potom sú to voľby vyššieho územného celku. V prípade poslancov je účasť ešte veľká. Tá je asi na úrovni nejakých 25 - 30 %. Nepamätám si to číslo presne, ale v prípade županov druhého to málokedy presahuje 10 %.

Robert Kaliňák korektne uvádza poradie volieb podľa výšky ich volebnej účasti, avšak v prípade volieb do orgánov VÚC uvádza čísla, ktoré sa podstatne líšia od skutočnosti. Účasť v druhom kole doposiaľ nebola nikdy nižšia než 10 % a účasť v prvom kole bola vyššia než 25 % len raz, a to v roku 2001. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Na základe dostupných údajov Štatistického Úradu SR sme vypočítali priemernú účasť voličov v jednotlivých voľbách. Údaje sú pre voľby od roku 1993 až do súčasnosti. R. Kaliňák správne uvádza poradie volieb podľa účasti, kde najvyššiu účasť majú parlamentné voľby, potom prezidentské a za nimi nasledujú voľby do orgánov samosprávy obcí a následne voľby do VÚC. Nižšie uvádzame graf. R. Kaliňák však nesprávne uvádza údaj o účasti voličov pri voľbách do VÚC, v priemere je to pre prvé kolo 21,76 %, čo nie je v spomínanom intervale 25 - 30 % . V prvom kole bola účasť vo výške 26,03 % iba v roku 2001, čo sedí s uvádzaným intervalom. Pri ďalších voľbách však účasť bola vždy nižšia než 25 %. Pre druhé kolo je to v priemere 17,34 %, čo je výrazne viac než spomínaných 10 % . Najnižšia účasť v druhom kole volieb do orgánov VÚC bola v roku 2005, a to 11,07 %, čo vyvracia tvrdenia R. Kaliňáka, že účasť je málokedy vyššia než 10 %. Pre doplnenie uvádzame aj graf s detailnejším popisom účasti vo voľbách do orgánov VÚC. Dátum zverejnenia analýzy: 02.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Nakoniec ho (euroval, pozn.) podporila presvedčivá väčšina takmer štyroch pätín Národnej rady Slovenskej republiky.

Prvé hlasovanie o Dodatku k Rámcovej zmluve medzi členskými štátmi eurozóny a Európskym finančným stabilizačným nástrojom 11. októbra 2011 skončilo neúspešne - Dodatok nebol schválený. 55 zákonodarcov hlasovalo za, deväť proti, ostatní (vrátane Klubu Smer-SD) buď nehlasovali, alebo neboli prítomní. Keďže toto hlasovanie bolo spojené s hlasovaním o dôvere vláde I. Radičovej, vláda po jeho výsledku padla . Druhé hlasovanie o eurovale o dva dni neskôr (13.10.), na ktoré sa Kiska odvoláva, sa uskutočnilo po schválení ústavného zákona o skrátení volebného obdobia vlády zvolenej v roku 2010. Za súhlas s kľúčovým Dodatkom tentoraz hlasovalo 114 poslankýň a poslancov. Inak povedané, euroval nakoniec podporili takmer štyri pätiny zo 150 poslancov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

hlasovanie
padla
schválení
ústavného zákona
Dodatkom
hlasovalo


My sme tu mali jeden teroristický čin, aj keď ho spáchal náš človek v Devínskej Novej Vsi...

Vo výroku sa Andrej Danko odvoláva na strelca Ľubomíra Harmana, ktorý v auguste 2010 zavraždil sedem a vážne zranil ďalších 15 ľudí. Táto udalosť bola prevažne označovaná ako "brutálny čin" a pri riešení tejto kauzy slovo terorizmus nepadlo. Zásadným rozdielom v danom prípade je to, že teroristický čin je motivovaný určitou ideológiou či presvedčením, kdežto v Harmanovom prípade išlo o iné, dodnes neobjasnené dôvody. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Členské štáty Európskej únie sa dohodli na spoločnej definícii teroristických trestných činov, ktoré majú byť zahrnuté do vnútroštátnych právnych predpisov. Rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV z 13/06/2002, v znení rámcového rozhodnutia Rady 2008/919/SVV z 28/11/2008, definuje trestné činy, ktoré by mali byť kriminalizované podľa vnútroštátneho práva členských štátov ako teroristické trestné činy.

Tieto trestné činy sú charakterizované ako úmyselné činy, ktoré majú za cieľ, okrem iného, destabilizovať alebo zničiť základné politické, ústavné, hospodárske alebo sociálne štruktúry krajiny alebo medzinárodnej organizácie.

rozdiely šírenie Terorizmus definícii Pravda podstatná


...doposiaľ všetci prezidenti mali k dispozícii dvojnásobný počet na počet uprázdnenych miest (ústavných sudcov, pozn.).

Na základe uznesení Národnej rady a mediálne známych informácii o v minulosti uskutočnených voľbách ústavných sudcov výrok hodnotíme ako pravdivý. V histórií Ústavného súdu sa až do aktuálneho prípadu, kedy Národná rada nebola schopná zvoliť dostatočný počet kandidátov, nestalo, aby prezident vymenoval iba časť ústavných sudcov z menšieho počtu navrhnutých kandidátov. Národná rada síce v minulosti opakovane mala problém zvoliť dostatočný počet kandidátov včas, ale prezidenti vždy s vymenovaním sudcov čakali na dodanie kompletného zoznamu kandidátov (dvojnásobného oproti počtu potrebných sudcov). Historicky prvých desiatich ústavných sudcov vymenoval 21. januára 1993 predseda vlády Vladimír Mečiar ako zastupujúci prezident (prezident Michal Kováč bol zvolený 15. februára a inaugurovaný 2. marca 1993). Na výber mal vtedy z dvadsiatich kandidátov, konkrétne devätnástich zvolených tajným hlasovaním v dvoch kolách 18. a 19. novembra 1992 a jedného dodatočne zvoleného kandidáta 22. decembra. Sudca Miloš Seeman sa v novembri 1996 vzdal funkcie, na vymenovanie nového ústavného sudcu parlament navrhol prezidentovi 7. februára 1997 dvoch kandidátov, pričom prezident 1. marca 1997 vymenoval Ľubomíra Dobríka. V druhom funkčnom období bolo vymenovaných 9 nových sudcov 20. respektíve 22. januára 2000. Parlament najprv 16. septembra 1999 zvolil šestnásť kandidátov, v opakovanej voľbe z 20. októbra vybral len jedného kandidáta a doplniť potrebný počet osemnástich kandidátov sa podarilo až voľbou z 2. novembra 1999. Po vypršaní prvého sedemročného mandátu sudcu Dobríka sa parlamentu nepodarilo zvoliť dvoch kandidátov naraz, 12. decembra 2003 poslanci zvolili prvého a 4. februára 2004 druhého kandidáta. V roku 2002 nadobudla účinnosť novela zákona č. 90/2001 Z. z. , ktorou bol počet ústavných sudcov zvýšený z desiatich na trinásť. Troch nových sudcov vtedy prezident Schuster vyberal zo šiestich kandidátov navrhnutých Národnou radou. V roku 2007 začalo tretie funkčné obdobie Ústavného súdu, 12. februára prezident Gašparovič vymenoval deväť nových sudcov spomedzi osemnástich kandidátov. Ústavný súd vtedy po postupných odchodoch troch sudcov a skončení mandátu ďalších šiestich od 22. januára fungoval iba so štyrmi sudcami a čakalo sa na zvolenie posledného osemnásteho kandidáta Národnou radou. Po skončení mandátu troch sudcov sa parlamentu opäť nepodarilo zvoliť potrebný počet kandidátov na prvýkrát. Prezident Kiska 10. júla 2014 zo šiestich kandidátov vymenoval iba jednu sudkyňu a Ústavný súd ostal približne tri roky nekompletný. Po rozhodnutí Ústavného súdu o tom, že je prezident povinný vymenovať z kandidátov už navrhnutých parlamentom aj zvyšných troch sudcov (dva mandáty, ktoré ostali voľné a jeden novo uvoľnený) Kiska v decembri 2017 vymenoval troch sudcov spomedzi siedmich postupne zvolených kandidátov.

aktuálneho
vymenoval
zvolený
zvolených
dodatočne zvoleného
navrhol
vymenoval
vymenovaných
zvolil
vybral
voľbou
zvolili
druhého
90/2001 Z. z.
vyberal
vymenoval
fungoval
zvoliť
vymenoval
vymenoval


Už aj keď som bol v podnikaní, tak som viedol výbor pre európsku integráciu v Bruseli z hľadiska potravinárskeho priemyslu, potom som mal na starosti integráciu 10 krajín v rámci veľkej firmy, zavádzal som euro na Slovensku ako vládny spolnomocnenec a potom som pôsobil v eurovýbore aj ako predseda a v súčasnosti ako podpredseda.

Ako sám Štefanec píše na svojej stránke : "Na medzinárodnom poli som zastupoval Slovensko od r. 1997 ako člen výboru pre rozšírenie Európskej Únie pri medzinárodnej organizácii výrobcov nealkoholických nápojov UNESDA/CISDA so sídlom v Bruseli, v r.2000 až 2004 som bol predsedom tohto výboru," Nepodarilo sa nám však zistiť, či mal na starosti integráciu 10 krajín. Trend.sk priniesol v roku 1998 správu , v ktorej informoval o tom, že Ivan Štefanec sa stal generálnym riaditeľom Coca Coly na Slovensku, Táto správa zároveň zhrňuje jeho predchádzajúce podnikateľské aktivity. Štefanec pôsobil od roku 2006 na pozícii splnomocnenca vlády SR pre zavedenie eura. Od roku 2006 pôsobil Štefanec vo Výbore NR SR pre európske záležitosti (člen), Výbore NR SR pre financie, rozpočet a menu (člen), čo uvádza aj na svojej stránke : " V súčasnosti pôsobím ako podpredseda Výboru NR SR pre európske záležitosti, člen Výboru NR SR pre verejnú správu a člen Výboru NR SR pre kontrolu rozhodnutí NBÚ. Ako poslanec, podpredseda SDKÚ-DS a podpredseda poslaneckého klubu SDKÚ-DS sa sústreďujem najmä na ekonomické a európske záležitosti. " Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke správu pôsobil pôsobil stránke


Ak hovoríme o 2004 (...) kedy SR malo 400 tisíc nezamestnaných zhruba a v roku 2014, i keď v krízovom scenári, je to rovnaké číslo.

Podľa údajov ÚPSVaR sedí, že počet nezamestnaných sa dnes približne rovná stavu pred 10 rokmi. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa Štatistického úradu bolo v roku 2004 bez práce 480,7tis osôb, teda o 80 tisíc viac, ako tvrdí Jozef Viskupič. Podľa rovnakého údaju to bolo podľa posledných čísel pre rok 2012 370 tisíc.

Štatistického úradu
ÚPSVaR


Nie je to ešte ani tých povestných 100 dní, ktoré vláda má dostať skôr ako ju začneme teda hodnotiť...

Prezidentka vymenovala novú vládu 1. apríla 2021, k dátumu relácie (13. mája 2021) odvtedy ubehlo 73 dní. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé.

vymenovala


4 200 predbežne priemer na jeden mesiac. U vás to bolo o 100-150 viac (priemer ľudí nedobrovoľne odídených z evidencie úradov práce, pozn.)

Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny vo svojich štatistikách uvádzajú aj počet nedobrovoľne vyradených pod kategóriou "vyradení pre nespoluprácu". V období Radičovej vlády v rokoch 2010-2012 bolo v priemere mesačne vyradených 3864 osôb. Od nástupu druhej Ficovej vlády, podľa dát ÚPSVaR, je toto číslo 3065 osôb mesačne. Napriek tomu že počas II. aj III.vlády Roberta Fica je vyradených priemerne menej ľudí ako počas vlády Ivety Radičovej, kvôli nepresnostiam výrok hodnotíme ako nepravdivý.

štatistikách
zákona
Prísnejšie pravidlá


Ešte za života si Venezuelčania mohli Cháveza vychutnávať ako každý týždeň štyri alebo viac hodín vkuse rozpráva bez oponenta v televíznom programe Alo Presidente.

Hugo Chávez sa od svojho nástupu do prezidentskej funkcie v roku 1999 až do smrti na televíznych obrazovkách či v rádiovom éteri prihováral obyvateľom Venezuely v 378 dieloch. Oficiálna stránka relácie tento údaj uvádza ako konečné číslo.

stránka hovorí


...to anonymné oznámenie prišlo 10. septembra (...).

V stanovisku zverejneného na oficiálnej facebookovej stránke Policajného zboru Slovenskej republiky je uvedené nasledovné: "Na základe anonymného podania z 10.9.2018 vyšetrovateľ NPKJ NAKA P PZ preveruje podozrenia z možnej korupčnej trestnej činnosti doposiaľ neustálených osôb." Výrok Milana Lučanského hodnotíme ako pravdivý. Na základe vyššie spomenutého anonymného podania a ďalších štyroch trestných onámení od fyzických osôb Generálnej prokuratúre, boli vypočúvaní organizátori z iniciatívy Za slušné Slovensko v novembri 2018. Anonymné oznámenie malo informovať o tom, že organizátori plánujú štátny prevrat a sú platení od Georga Sorosa. Podľa informácii DenníkaN vyšetrovateľ protikorupčnej jednotky Peter Jakubík predvoláva organizátorov na výsluch vo veci „korupcia a iné“. Taktiež protikorupčná jednotka žiada od organizátorov výpis z účtov. Podľa oficiálneho stanoviska Policajného zboru Slovenskej republiky a slov Milana Lučanského je polícia povinná každé trestné oznámenie preveriť. V stanovisku sa tiež píše, že postupom vyšetrovania je tiež " predvolanie osôb, ktoré mohli byť podľa trestného oznámenia zneužité, čiže svojim spôsobom poškodené." Osobám bolo oznámenie " sprístupnené k nahliadnutiu, pričom boli požiadaní o doplnenie informácií, a to o nazretie do výpisu z účtov za účelom vyhodnotenia pravdivosti trestného oznámenia." Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

podania
trestných onámení
informácii
stanovisku


A čo sa týka ešte rokovaní, my sme solidárny a sme stabilný prvok Európskej únie, aj o tomto som s pánom prezidentom Barrosom rozprávala, aj som ho informovala o liste, ktorý ste odo mňa a od predsedov ostatných strán dostali, má to k dispozícii, kde jednoznačne mandát alebo kompetencia na podpisovaní týchto krokov je na pleciach premiéra a vlády a je informovaný aj o našom stanovisku.

Opäť, nevieme o čom sa Radičová a predseda EK rozprávali.


Ja budem citovať zasa slová pána premiéra Fica, že musí byť pán prezident z toho istého zoskupenia, ako je vláda a musí, prezident, to bolo v prezidentských voľbách. Aby mohli kooperovať ústavní činitelia a podobne, takže zrazu je zmenený názor...

Údajné tvrdenie Roberta Fica sa nám nájsť nepodarilo.


Viete tie mestá (Bratislava, Banská Bystrica, Košice - pozn.) sme nabádali už dávno, že ak chcú nejakým spôsobom mať vyššie príjmy, aby postupne zvyšovali dane z nehnuteľnosti, lebo tak je to všade vo svete a odporúčajú na to všetky medzinárodné organizácie.

Ministerstvo financií odporúčalo samosprávam zvýšenie daní z nehnuteľností o 50% už v roku 2011. Slovensku vládla vláda Ivety Radičovej, ministrom financií bol Ivan Mikloš (SDKÚ-DS). Strana Smer bola v opozícii. Zvýšenie dane z nehnuteľností odporúčala samosprávam aj štúdia OECD a Inštitútu finančnej politiky z roku 2015. Štúdia konštatovala, že majetkové zdanenie na Slovensku (0,45 % HDP) zaostáva za priemerom OECD (1,8 % HDP) a odporúčala jeho postupné zvyšovanie ( .pdf , str. 6). Ministrom financií bol vtedy Peter Kažimír (Smer-SD). Správa o daňových trendoch v Európskej únii za rok 2019 konštatuje, že ak je daň z nehnuteľnosti nízka, ponúka to krajine možnosť zvýšenia príjmov, ktorá je najmenej škodlivá pre ekonomický rast. ( .pdf , s. 46). Tvrdenie Petra Pellegriniho hodnotíme ako pravdivé.

odporúčalo bol štúdia .pdf bol .pdf


Kandidujem ako nezávislý a nestranícky kandidát ... Nikdy som nebol členom žiadnej politickej strany.

Andrej Kiska má na svojej stránke uvedené, že doteraz nebol nikdy členom žiadnej politickej strany, taktiež neboli nájdené žiadne iné zdroje, ktoré by uvádzali opak alebo potvrdzovali jeho slová.

Čo sa týka Kiskovej rodinnej minulosti s KSČ tak Kiska sa vyjadril pre denník SME “Mal som vtedy 19 rokov a jediní skutoční komunisti, ktorých som poznal, boli moji rodičia. Boli pre mňa vzorom a mal som pocit, že ak chcem meniť spoločnosť, musím to skúsiť cez stranu. Ale keďže som hrával na gitare Kryla a bol som obhajcom slobodných myšlienok, vyvolal som v radoch straníkov pobúrenie.”

Zo žiadnych verejných dokumentov však nevieme overiť, či Kiska skutočne členom KSČ nebol, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

stránke SME


Pán predseda, kedy mala opozícia dvoch podpredsedov Národnej rady? Nikdy. V roku 2012 po parlamentných voľbách prvýkrát dostala opozícia možnosť obsadiť dva posty podpredsedu Národnej rady, aj preto je predseda Kresťanskodemokratického hnutia podpredsedom Národnej rady, aj preto tam je ešte predstaviteľka inej opozičnej politickej strany.

Podobný výrok sme overovali v relácii O5M12 , 14. septembra 2014 alebo Na telo 14. apríla 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v doterajšej histórii NR SR zastávala opozícia dva posty podpredsedov NR SR iba v súčasnom volebnom období, za 2. vlády R. Fica.

O5M12
Na telo
podpredsedov
koalícii
Hort
Bugár
Rusko
Veteška
Belousovová
Hort
Veteška
Číž
Podpredsedovia
Fico
Podpredsedovia


Dokázali sme zvýšiť platy učiteľom, zvýšiť minimálnu mzdu...

Je pravdou, že 2. vláda R. Fica zvýšila minimálnu mzdu a aj mzdy pedagogických a nepedagogických zamestnancov škôl. Demagog.SK nehodnotí, či všetci pedagogickí a nepedagogickí zamestnanci škôl majú skutočne zvýšené mzdy. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo školstva na čele s Dušanom Čaplovičom sa po štrajkoch učiteľov v roku 2012 zaviazalo navýšiť prostriedky na zvýšenie tarifných platov pedagogických a nepedagogických zamestnancov škôl o 5%. SITA , 30. januára 2013: "Ide o prvú časť z balíka takmer 18,4 milióna eur určeného na platy týchto zamestnancov škôl. Vláda minulý rok schválila päťpercentné zvýšenie miezd zamestnancov školstva, ktoré si vyžiadalo 68 miliónov eur. " Tarifné platy učiteľov mali podľa SITA a TASR narásť v roku 2014 o 42 eur. Došlo k tomu nariadením vlády SR z 11. decembra 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Minimálna mzda sa Nariadením vlády Slovenskej republiky z 2. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2014, sa zvýšila na úroveň 352 eur za mesiac. Ide nárast o približne 10 eur, oproti minimálnej mzde v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. SITA , 10. októbra 2013: "Minimálna mzda sa od začiatku budúceho roka zvýši zo súčasných 327,2 eura na 337,7 eura. Ide o nárast o 3,2 %." Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štrajkoch navýšiť SITA narásť nariadením Nariadením SITA


Podľa všetkých pravidiel politického zápasu, podľa volebného zákona, je účasť na kandidátke naprosto legitímnou súčasťou každej demokratickej politiky, v Československu už od prvej republiky a aj na Slovensku po vzniku jej samostatnosti a my sme sa toho len držali.

Účasť na kandidátke síce môže byť v súčasnosti súčasťou "všetkých pravidiel politického zápasu", počas prvej republiky ale toto umiestňovanie fungovalo iným spôsobom ako dnes.

Stranický systém v Československu 1918- 1938 a vliv volebního systému na jeho podobu


17 tisíc pracovných miest vzniklo práve vďaka tomu, že došlo k podstatnej novele zákonníka práce, ktorá je v platnosti od septembra minulého roka a ktorá znamenala výrazné zvýšenie pružnosti trhu pracovných síl.

Zákonník práce bol zmenený a nadobudol platnosť od 1. septembra 2011. Podľa dostupných informácií však neexistuje dôkaz o tom, že by novela zákonníka práce pomohla vytvoriť 17000 nových pracovných miest.

Zákonník


Áno, boli tu predovšetkým požiadavky pred schvaľovaním štátnych rozpočtov, kde v jednom roku sa nám podarilo navýšiť viac ako 4 miliardy, pretože predchádzajúca vláda zanedbala a v podstate aj tie dve predchádzajúce zanedbali protipovodňové opatrenia niekedy niekde na úrovni 10 miliárd v slovenských korunách,

Vládny program protipovodňovej ochrany SR z roku 2000 sa neplnil, tak ako sa očakávalo. Vláda sa vtedy zaviazala preinvestovať 17 miliárd korún. Po silných povodniac, ktoré zasiahli mnohé európske štáty a tiež hrozilo, že sa v Bratislave vyleje Dunaj, sa protipovodňový program zvýšil na 21 miliárd korún. Do konca roku 2005 sa však na program vynaložilo o 6 miliárd menej, než sa plánovalo. Do roku 2005 bolo na program teda vynaložených iba 3,1 miliárdy namiesto 9,1 miliárdy. V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2008 sa navrhovalo vyčleniť 1,6 miliárdy korún na realizáciu protipovodňových opatrení.

Na vodné hospodárstvo sa malo v roku 2010 vyčleniť 233,9 milióna eur (7,05 miliardy Sk) . Prostriedky boli určené predovšetkým na budovanie a rekonštrukciu infraštruktúry vodného hospodárstva, ako sú napríklad preventívne protipovodňové opatrenia či dobudovanie a prevádzku povodňového varovného a predpovedného systému, ako aj na verejné vodovody a kanalizácie.

protipovodňovej ochrany
štátneho rozpočtu na rok 2008


Takže ten údaj je taký, že za 21 mesiacov, za 21 mesiacov Radičovej vlády počet nezamestnaných narástol o 32 700. Za 10 mesiacov vašej vlády ten istý prieskum, ak to môžem takto povedať, teda štatistický úrad hovorí, že za 10 mesiacov vašej vlády to narástlo o 35 500 pár kusov, to znamená, že oveľa rýchlejšie.

Poslanec Béla Bugár sa nemýli v tom, že išlo o 21 mesiacov, kedy bol on a jeho strana súčasťou vládnej koalície. V nasledujúcich tabuľkách sme overili dva zdroje, z ktorých mohol predseda Mostu-Híd čerpať. Ani v jednom prípade k takejto zhode nedošlo, a preto Bugárov výrok hodnotíme ako nepravdu. Podľa štatistického úradu nedošlo počas vlády Ivety Radičovej k nárastu nezamestnanosti, naopak ubudlo 8 tisíc ľudí. Čísla ústredia práce hovoria o takmer 33 tisícovom náraste. Čísla nesedia ani v prípade vlády Roberta Fica. Ústredie práce za 10 mesiacov zaznamenalo nárast o 37 500 uchádzačov, zatiaľ čo Štatistický úrad vykázal nárast o približne 22 tisíc nezamestaných. Štatistický úrad zverejňuje údaje o nezamestnanosti v rozmedzí kvartálov. Naopak Ústredie práce zverejňuje mesačné štatistiky. Koniec druhého kvartálu, respektíve júl 2010 je údaj platný na začiatku vlády bývalej premiérky. Tá skončila na začiatku apríla. V tomto prípade teda rátame údaj pre prvý kvartál 2012. Iveta Radičová júl 2010 – marec 2012 Štatistický úrad Ústredia práce 2.Q-2010 388,3 júl 2010 375,6 1.Q-2012 380,3 marec 2012 408,4 Rozdiel -8 Rozdiel 32,8 Zdroje (linky): 2Q-2010 ; 1Q-2012 ; júl 2010 (.zip); marec 2012 (.zip) Pri číslach z obdobie vlády Roberta Fica sme museli spraviť viacero kompromisov. Béla Bugár hovoril o desiatich mesiacoch, teda od apríla 2012 do januára 2013. Ani v jednej z overovaných štatistík sme nenašli zhodu s jeho tvrdeniami. Navyše, dáta štatistického úradu nie sú veľmi relevantné, keďže podľa nich nedokážeme overiť rovnaké obdobie. Robert Fico apríl 2012 – január 2013 Štatistický úrad Ústredie práce 2.Q-2012 368 apríl 2012 397,9 4.Q-2012 390,4 január 2013 435,4 Rozdiel 22,4 Rozdiel 37,5 Zdroje (linky): 2Q-2012 ; 4Q-2012 ; apríl 2012 (.zip); január 2013 (.zip) Rober Fico Apríl 2012 – Január 2013 Mesiac Počet nezamestnaných (tis.) apríl 2012 397,9 máj 2012 392,2 jún 2012 395,7 júl 2012 399,1 august 2012 398,3 september 2012 402,5 október 2012 410,4 november 2012 419,3 december 2012 425,8 január 2013 435,4 Zdroj (link): ÚPSVaR 2012 ; 2013 Dátum zverejnenia analýzy: 11.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

vlády

júl 2010

marec 2012

apríl 2012

január 2013


Ale pán minister, ako tomu veriť z našej strany, keď napríklad v súvislosti s Ústavou sa už rok bavíme o tom, že je tu vôľa prijať ústavný zákon na ochranu druhého piliera a stále nič.

Poslanec Kaník pravdepodobne narážal na poslednú debatu ohľadom ústavnej ochrany druhého piliera, ktorá prebiehala začiatkom roku 2013 a na ktorej sa zúčastnila strana SMRER - SD. Poslanci dohodli na sumáre niekoľkých pravidiel, ktoré by zabezpečili štátnu ochranu druhého piliera. Do formy ústavného zákona sa však doteraz nedostali. Návrh ústavného zákona na ochranu druhého piliera však rezonuje v parlamente už niekoľko rokov. Po prvý krát sa začala diskusia ohľadom ochrany druhého piliera začiatkom roka 2007 . Návrh podala strana SDKÚ-DS, s podporou strán SMK a KDH. Tento návrh mal garantovať nemeniteľnosť pravidiel v rámci druhého piliera. Vôľa prijať ústavný zákon sa po prvý krát objavila v roku 2011 , kedy bola premiérkou Iveta Radičová z SDKÚ-DS. Dátum zverejnenia analýzy: 20.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


V tom čase (čase stretnutia s Igorom Matovičom - pozn.), bol to (Marián Kočner) človek, o ktorom sa nevedelo, aké všetky veci napáchal…

V roku 2010 bol Marián Kočner verejnosti známy z viacerých káuz. Ako závadová osoba figuroval dokonca na uniknutých mafiánskych zoznamoch. Možno sa teda nevedelo „všetko, čo napáchal”, vedelo sa však veľa. Tvrdenie Michala Šípoša preto v duchu povedaného hodnotíme ako nepravdivé. Igor Matovič sa priznal k jednému stretnutiu s Marianom Kočnerom. Malo prebehnúť v roku 2010 v komplexe Five Star Residence a trvať asi dve hodiny. Matovič chcel vraj od Kočnera zistiť, čo naňho chystá Richard Sulík: „Hovoril mi, že Richard Sulík si u Dobroslava Trnku vybavoval trestné stíhanie voči mne. Poďakoval som mu a to bolo všetko.“ Meno Mariána Kočnera bolo v tom čase mediálne známe z viacerých káuz. V roku 1992 figuroval spolu s Michalom Kováčom ml. v kauze Technopol. Podľa denníka Pravda bol vtedy na Kočnera vydaný medzinárodný zatykač. Prezident Michal Kováč však aktérom kauzy udelil milosť, neveril totiž vyšetrovaniu za éry Vladimíra Mečiara. Objavil sa tiež v kauze Gamatex na prelome leta a jesene 1998, či pri spornom vykupovaní pozemkov v Tepličke nad Váhom v roku 2004. V roku 2010 mal začať robiť prevody nehnuteľností na Donovaloch, pri ktorých ho vyšetrovateľ podozrieval z daňových podvodov. Polícia ho neskôr v prípade obvinila . Kočnerovo meno sa tiež objavilo v tzv. mafiánskych zoznamoch polície, ktoré sa na verejnosť dostali v roku 2005. Kočner v nich figuruje v rubrike „záujmové motorové vozidlá.” Koncom roku 2010 Kočnera za „závadovú osobu” nepriamo označil aj exminister vnútra Daniel Lipšic.

priznal vraj figuroval Pravda neveril Gamatex vykupovaní podozrieval obvinila figuruje označil


Minulý rok klesla návštevnosť mesta (Prešov, pozn.) o 40%.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože počet prenocovaní návštevníkov v Prešove za rok 2013 klesol o 36%. Tieto údaje sleduje Štatistický úrad SR - pracovisko ŠÚ SR v Prešove. Údaje sú z cestovného ruchu (CR1-12) za mesto Prešov za roky 2009-2013. Výkaz CR 1-12 predkladajú právnické osoby a fyzické osoby - podnikatelia bez ohľadu na počet zamestnancov a hlavnú činnosť, ktoré sú vedené v registri ubytovacích zariadení Štatistického úradu Slovenskej republiky a poskytovali prechodné ubytovanie návštevníkom v ubytovacích zariadeniach. Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Po prvé a to sme v Častej Papierničke otvorili. Jedna vec je navýšenie eurovalu v tej samotnej sume, tej kapacity, druhá vec je to, to veľké rozšírenie tých kompetencií. To sme chceli, že nech to nie je. O tom nebolo vôbec diskutované.

Nepodarilo sa nám nájsť informáciu o tom, že navyšovanie kapacity eurovalu a rozširovanie kompetencií, neboli prediskutované. Témami oficiálneho programu zasadnutia koaličnej rady bola (SITA) " budúcnosť koalície, podpora eurovalu, daňovo-odvodová reforma a budúcoročný štátny rozpočet ." Na tlačovej besede po rokovaní politici iba priblížili , že na téme neexistuje zhoda, avšak technické detaily rokovania nekomentovali.

bola priblížili


...povedal som, päť štátov ale nie sú jediní, ktoré majú problémy, tam je hranica 3% HDP a maximálne úverové zaťaženie 60%. Slovensko neplní hranicu 3%, ale je ešte ďaleko pod hranicou 60%.

Slovensko neplní trojpercentnú hranicu , pomer dlhu k HDP máme tesne pod štyridsiatimi percentami (bez zarátania nákladov na PPP). Podľa čísiel Eurostatu pre roku 2009 15 krajín EU27 má dlh pod úrovňou 60 percent HDP, z toho šesť krajín patrí aj do eurozóny.

neplní trojpercentnú hranicu


Časť z tých opatrení (súvislosti s eurofondami, pozn.) sme navrhovali už v júli, naše hnutie (OľaNo, pozn.) (...).

Remišová hovorí o sérii opatrení proti podvodom s eurofondmi, ktoré predstavil Pellegrini v septembri 2017 pod názvom Akčný plán na posilnenie transparentnosti a zjednodušovania implementácie eurofondov. Po prevalení kauzy s podozrivým prerozdeľovaním eurofondov na ministerstve školstva , predložila koncom júla 2017 strana OĽaNO viacero návrhov, aby sa predišlo podobným prípadom. Predložené návrhy sa buď úplne alebo čiastočne prekrývajú s niektorými bodmi Akčného plánu. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Návrhy OĽaNO v boji proti zneužívaniu eurofondov predstavil za celú stranu jej vtedajší člen Richard Vašečka (v súčasnosti KDH). Na oficiálnej stránke OĽaNO sa uvádza, že " každý väčší projekt by mali podľa neho hodnotiť uznávaní odborníci na danú problematiku, aspoň polovica hodnotiteľov by mala byť zo zahraničia a ministerstvo by malo zverejňovať prihlášky podporených projektov spolu s hodnotiacimi protokolmi. Odborná verejnosť by si tak mohla overiť kvalitu projektov a hodnotenia " . Akčný plán obsahuje 38 opatrení v 26 oblastiach a bol vypracovaný v spolupráci s nadáciou Zastavme korupciu. Opatrenie sú zavádzané postupne, kompletné by mali byť do marca 2018. Jedným z opatrení je zvýšenie nárokov na odbornosť hodnotiteľov a jej preukázateľnosť ( bod 1.2.4, , s. 15). OĽaNO toto opatrenie navrhlo po tom, ako sa ukázalo, že hodnotitelia predložených projektov neboli odborníkmi v danej oblasti. Akčný plán rovnako obsahuje odporúčanie, " aby pri projektoch v rámci špecifických oblastí, ako je napr. výskum a vývoj boli využívaní aj zahraniční hodnotitelia " ( bod 1.2.4. , s. 15-16). Ich počet Akčný plán bližšie nešpecifikuje. Akčný plán stanovuje povinnosť zverejniť " každý predložený zámer národného projektu " na stránke www.partnerskadohoda.gov.sk, " a to najneskôr do 10 pracovných dní po schválení zoznamu (alebo zámerov národných projektov) (...) " ( bod 1.2.1. , s. 13). Zverejňovať sa má aj zoznam odborných hodnotiteľov a anonymizované hodnotiteľské hárky ( bod 1.2.3. , s. 14).

Akčný
školstva
OĽaNO
oficiálnej
bod 1.2.4,
odborníkmi
bod 1.2.4.
bod 1.2.1.
bod 1.2.3.


... kto berie všetok ten vianočný príspevok. Lebo to znova nie je plošné vyplácanie dôchodkov pre všetkých dôchodcov, je to do výšky 483 eur. To znamená, kto túto čiastku prekročí z hľadiska príjmu dôchodku, nemá nárok. A nie je to pevná čiastka, ona je postupne odstupňovaná od cirka 30 eur až do 66 eur v tejto chvíli.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože Ján Richter neuvádza správne všetky údaje o vyplácaní tzv. vianočného dôchodku. Horná hranica na získanie vianočného príspevku je skutočne 483 eur, avšak odstupňovanie čiastky nie je od cca 30 do 66 eur.

Novelou zákona o sociálnom poistení (.pdf) došlo ku zvýšeniu vianočného príspevku pre dôchodcov o 8,61 € pre každého jednotlivca pod podmienkou, že suma jeho dôchodku,v súčasnosti najnižšieho na úrovni 198,09 eur, nepresiahne 483 eur. Ide o hranicu, ktorá je stanovená ako 60% z priemernej mzdy na Slovensku za rok 2012.

V roku 2012 bolo rozmedzie , v ktorom brali dôchodcovia, ktorí mali na vianočný príspevok nárok od 39,34 eur do 66,39 eur. Richter teda uvádza nesprávne spodnú hranicu, keď tvrdí, že ide o cca 30 eur.

Novelou zákona o sociálnom poistení
rozmedzie


(R. Slobodník: Mali ste možnosť rozprávať sa s koaličnými poslancami iných strán ako je Sloboda a Solidarita?)  Ja som hovoril so všetkými, pozor.


...výsledky sú jasné. Ešte v pol roku Slovenská republika jednoznačne plnila európsky záväzok a bolo o 43 mŕtvych menej. Tých 40 náhrobných kameňov, ktorých je teraz viac po tom, čo ste nastúpili na ministerstvo, sa vás títo ľudia môžu pýtať ako je to možné, že sa to stalo.

Štatistika smrteľných dopravných nehôd :

Smrteľné dopravné nehody v roku 2009

Január

Február

Marec

Apríl

Máj

Jún

Júl

August

September

Október

November

31

30

19

36

27

35

33

31

24

31

24

Smrteľné dopravné nehody v roku 2010

Január

Február

Marec

Apríl

Máj

Jún

Júl

August

September

Október

November

27

25

21

20

21

25

37

35

32

37

42

Prvý polrok roku 2010 bolo na slovenských cestách 139 smrteľných nehôd. V druhom polroku pribudlo ďalších 183 smrteľných nehôd (toto číslo ešte nie je definitívne, nakoľko čísla za mesiac december sa v štatistikách dosiaľ nenachádzajú, pozn.). Počet smrteľných nehôd sa tak v druhej polovici roku 2010, zvýšil o číslo 44.

smrteľných dopravných nehôd
Pravda


Strany sa volajú veľmi príbuzne, dokonca sme mali Obyčajných ľudí a mali sme Obyčajných ľudí a nezávislé osobnosti vo voľbách...

Vo voľbách v roku 2012 kandidovali do NR SR dve strany s podobným názvom - Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti pod skratkou OĽaNO, ktorej lídrom a jedným zo zakladateľov bol Igor Matovič a druhou stranou s podobným názvom bola Obyčajní ľudia (OĽ), ktorej lídrom je od roku 2005 Víťazoslav Moric. Táto strana sa do 28. októbra 2011 nazývala Slovenská národná koalícia- Slovenská vzájomnosť a vystupovala pod skratkou SLNKO. OĽaNO vo voľbách získalo podporu 8,55 % voličov a OĽ získalo 0,16% hlasov.

voľbách
Obyčajní ľudia
Obyčajní ľudia


Áno, my sme boli za to, aby jednoducho tie 1-4 ročníky, prvý stupeň bol otvorený a druhý stupeň a stredné školy, že by boli zatvorené. Tam jednoducho cez SaS nebola cesta, aby sme to presadili.

Oľano presadzovalo návrh konzília odborníkov zavrieť druhý stupeň základných škôl, stredné a vysoké školy. V rámci vládou schváleného lockdownu však dištančná výučba nebola, pretože SaS si na koaličnej rade uplatnila právo veta. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pred koaličnou radou 24. novembra konzílium odborníkov navrhovalo , aby sa v období od 25. novembra do 3. decembra zaviedla dištančná výučba pre druhý stupeň základných škôl, stredné aj vysoké školy. Aj napriek návrhom konzília ostali školy počas lockdownu otvorené, pretože strana SaS si uplatnila právo veta. Hlavný hygienik Ján Mikas vyzval regionálnych hygienikov, aby situáciu na školách monitorovali a v prípade potreby nariadili dištančnú výučbu. Viaceré regionálne úrady verejného zdravotníctva tak aj urobili, podporu im v tejto veci vyjadrilo konzílium, ale aj niektorí predstavitelia OĽaNO. Michal Šípoš pred koaličnou radou 29. novembra hovoril , že podľa OĽaNO sa školy mali zatvoriť už dávnejšie. Igor Matovič zdieľal rovnaký názor, nechať školy otvorené aj počas lockdownu považuje za nezodpovedné.

navrhovalo uplatnila vyzval vyjadrilo predstavitelia hovoril


Viem, že oproti tomu textu, o ktorom sme diskutovali v stredu, v Národnej rade, ešte narástli legislatívne garancie, faktom ale je, že mzdová ponuka zostala taká istá, aká bola v stredu a veľmi dobre sa pamätám, ako v stredu sme rokovali len o platoch, pretože rokovanie začalo tým, že zástupcovia LOZ povedali, že v ostatných 9 bodoch si vedia predstaviť to memorandum v tom stave, v akom bolo v stredu.

Memorandum o úprave pomerov v zdravotníctve sa od stredy 30. novembra 2011 do piatku 2. novembra menilo len minimálne. Legislatívne garancie narástli ak hovoríme o doplnení vety ohľadom účinnosti zákona o zastavení transformácií. Je pravdou, že mzdové podmienky ostali rovnaké ako zo stredy 30. novembra 2011. Ďalšou zmenou bola garancia návratu lekárov do práce, ktorým vypršala výpovedná lehota.


Výsledok (hlasovania o novele zákona o DPH, pozn.) je dôležitý a výsledok bol 119 poslancov. Veď to je, to je vysoko nad ústavný zákon.

Kažimír referuje k hlasovaniu o zákone o DPH, kde súčasťou zmien bolo aj zníženie DPH na vybrané potraviny. Zatiaľ čo za konkrétny návrh hlasovalo 99 poslancov, o zákone ako celku za hlasovalo 119 poslancov . Zákon tak naozaj schválila ústavná väčšina, ktorá predstavuje minimálne 90 poslancov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zníženie DPH na potraviny z 20 % na 10% odsúhlasili poslanci NR SR. Podľa Denníka N za tento návrh hlasovalo 99 poslancov. Za návrh tak hlasovali nielen poslanci Smeru, ale aj opoziční poslanci. Návrh podporili aj OĽaNO, časť KDH a viacerí nezaradení poslanci. Proti návrhu boli Mikuláš Dzurinda a Ivan Mikloš. Tento pozmeňujúci návrh by mal platiť od 1. januára 2016. Denník Pravda taktiež uviedol, že zníženie DPH na vybrané potravinové produkty ako súčasť novely ako celku odsúhlasilo 119 poslancov zo 136 prítomných. Dvaja poslanci boli proti návrhu a 15 z nich sa zdržalo hlasovania. Dátum zverejnenia analýzy: 05.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

119 poslancov
Denníka N
Pravda


No kto prijal napríklad to, že vtom momente platí zmluva, keď bude zverejnená, bude na webovej stránke? To sme my prijali.

Je pravdou, že počas vlády Ivety Radičovej bol prijatý zákon, ktorý ukladá povinnosť verejnoprávnym inštitúciám zverejňovať zmluvy, ktoré sa týkajú nakladania s verejnými prostriedkami. Zmluvy nadobudajú účinnosť až po ich zverejnení na internete. Bugár hovorí "vtom momente platí" a nie "v tom momente je účinná". V praxi nemusí vždy nastať situácia, keď zmluva je platná a účinná zároveň v tom istom okamihu. Vyhľadom na to, že sa Bugárom použitá platnosť nie vždy vylučuje s účinnosťou výrok hodnotíme ako pravdivý.

Aktuality.sk Zákon hlasoval


Pán Figeľ zastavil výstavbu diaľnice, kde stál kilometer 29 miliónov eur. Pán Figeľ teraz diskutuje o výstavbe diaľnic, kde bude stáť kilometer 80 miliónov eur.

Robert Fico má rád fakty, ale rovnako rád ich formuluje v nesprávnych súvislostiach, čím sa dopúšťa zavádzania, v tomto prípade podľa nášho názoru zvlášť závažného. Je pravda, že podľa projektovej dokumentácie mal celý úsek prvého balíka PPP stáť 7,290 mld. SK, pri dĺžke 75 kilometrov by jeden kilometer vyšiel na asi 32 miliónov eur (oproti Ficovým 29 miliónom). Fico však následne uvádza, že "Figeľ teraz diskutuje o výstavbe diaľnic, kde bude stáť kilometer 80 miliónov eur... Jednoducho zastavili diaľnicu medzi Žilinou a Prešovom, pretože si to chcú zorganizovať sami. Opakujem, teraz to vychádza na 80 miliónov eur." Figeľ v súčastnosti rokuje o výstavbe 3. balíka PPP projektov diaľnic v investičnej hodnote 1,99 mld. eur, čo je pri 30,7 km dĺžke úseku 65 miliónov eur (oproti Ficovým 80 miliónom) na km (nie o úsekoch z prvého zrušeného balíku, ako sa snažil Robert Fico presvedčiť divákov). 1.PPP balík (32 miliónov eur/km) bol medzi Dubnou skalou a obcou Svinia (Prešov), tretí (65 mil./km) sa týka úseku od Žiliny po Dubnú skalu. Fico tvrdí, že hovorí o rovnakom úseku, opak je však pravdou. Zo zavádzania sa sám usvedčuje neskôr v relácii, keď hovorí v súvislosti s 29 mil. eur o úseku Dubná Skala – Svinia a v súvislosti s 80 mil. eur o úseku Žilina a Dubná skala. Tretí balík je zároveň najnáročnejší , keď z 31 km, vyše 18 km tvoria (tri) tunely a mosty (58% mostov a tunelov z celkovej trasy), zatiaľ čo v prípade prvého balíku zo 75 km to bolo 7,5 km tunelov a 18 km mostov . (34% mostov a tunelov z celkovej trasy). Z medializovaného výskumu Ředitelstva silnic a dálnic ČR vyplýva, že priemerná cena diaľnic vo vybratých európskych krajinách sa pohybuje v rozmedzí 6-13 mil. eur v pahorkatinách, 12-26 mil. eur v hornatom teréne, 23-70 mil. eur pri stavbe tunelov a 24-79 mil. eur pri budovaní mostov. Je tak zrejmé, že kilometrová cena úseku s nadproporčnou dĺžkou mostov a tunelov bude v prepočte na kilometer nákladnejšia. Ficove prirovnanie je aj v tomto ohľade neprimerané Fico do tretice škandalizuje cenu stavby úseku, ktorú v tejto cene schválila jeho vláda a úplne ignoruje fakt, na ktorý ho upozorňovala aj moderátorka, že minister Figeľ vyjednáva na tomto úseku tretinovú zľavu.

projektovej dokumentácie
rokuje
najnáročnejší
7,5 km tunelov a 18 km mostov
medializovaného
výskumu
Ředitelstva silnic a dálnic ČR
vláda
vyjednáva


Pán Szalay teda z HPI hovorí, že v časti v zdravotníctve je to najkonkrétnejšie programové vyhlásenie za posledných 10 rokov.

Tomáš Szalay, riaditeľ slovenského inštitútu Health Policy Institute napísal článok pre Aktuality.sk , kde hodnotí, že " k programovému vyhláseniu vlády Fico III je možné vzniesť mnoho kritických pripomienok. Ale treba tiež uznať, že prinajmenšom v časti o zdravotníctve je to najkonkrétnejšie programové vyhlásenie za posledných 10 rokov." Výrok hodnotíme ako pravdivý . Definuje, že "V opatreniach na zvýšenie efektívnosti systému je viacero konkrétnych úloh, ktoré by mali zamedziť kauzám ako piešťanské CT, luxemburské stravovanie či Kostkove masáže. Samozrejme, za predpokladu, že budú splnené a nezostanú len na papieri.

Ak by sa ministrovi podarilo splniť čo i len polovicu z nasľubovaného, mohol by to byť od čias Zajaca najlepší minister zdravotníctva."

Aktuality.sk
Denník SME
Tomáš Szalay


Ale nič to nemení na fakte, že zamestnanosť vo verejnom sektore sme znížili medziročne o 11,7 %, to má svoje prejavy a dôsledky.

Ak budeme vychádzať z údajov Štatistického úradu SR o zamestnanosti vo verejnom sektore, obrane, povinnom sociálnom zabezpečení tak údaje sú nasledovné: Zamestnanosť v tisíc osobách Q2 2010 Q3 2010 Q4 2010 Q1 2011 Q2 2011 Q3 2011 Q4 2011 verejný sektor, obrana, povinné sociálne zabezpečenie 188,0 188,4 195,5 193,2 197,2 194,5 187,1 Na základe týchto údajov by išlo o medziročne (Q42010/Q42011) o zníženie zamestnanosti o približne 4,5 %. Táto štatistika však úplne verne nezobrazuje skutočnú zamestnanosť vo verejnom sektore, keďže zahŕňa viac ako len verejný sektor. Presnú štatistiku ohľadom zníženia zamestnanosti vo verejnom sektore sa nám nepodarilo zistiť. Túto časť výroku hodnotíme ako neoveriteľnú. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Ekonomika globálna sa oživuje, a v podstate vidíme, že tie dopyty sa presúvajú hlavne na tovary, nie na služby až tak lebo spôsobuje to práve korona. A z toho vidíme potom ale aj veľkými nebezpečný trend, ktorý nastáva, to sa týka hlavne inflácie, vidíme, že materiály veľmi silné zdražujú, hlavne stavebné materiály.

Svetová banka uvádza, že sa medzinárodná ekonomika zažíva silné , i keď nerovnomerné ekonomické zotavenie. Podľa nej je toto oživenie najrýchlejším po-recesným oživením od druhej svetovej vojny. Štatistický úrad tvrdí, že oživovanie nastalo aj v slovenskej ekonomike. Počas pandémie najviac utrpeli služby. McKinsey Global Institute vysvetľuje , že opatrenia proti šíreniu vírusu Sars-Cov-2 spôsobili šok dopytu (najmä) v odvetviach služieb ako cestovný ruch, zábava a gastro. Vplyvom pandémie rapídne stúpli ceny stavebných materiálov, čo zdražuje byty. Rastú však aj ceny potravín. P odľa Analytikov ÚMS je inflácia najvyššia od novembra 2012. Uvádzajú, že „do spotrebiteľských cien sa aktuálne premietajú najmä vysoké ceny komodít a materiálov.“ Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako pravdivé.

silné nastalo vysvetľuje stúpli zdražuje Rastú najvyššia