Zmeníme vyplácanie sociálnych dávok pre nezamestnaných, aby nezáviseli od počtu detí. Upravíme pomoc pre chudobné deti, napríklad obedy v školách, aby bola dostupná aj pre deti nízkopríjmových pracujúcich rodičov.

Sociálna dávka pre nezamestnaných ako taká nezávisí od počtu detí. Výška dávky v nezamestnanosti sa vypočíta na základe vzorca: 50 % x DVZ x počet dní v mesiaci DVZ je denný vymeriavací základ, ktorý sa vypočíta ako: S vymeriavacích základov/počet dní rozhodujúceho obdobia. SDKÚ-SD hovorí o zmene vyplácania sociálnych dávok pre nezamestnaných. Do tejto kategórie môžme zaradiť aj dávky hmotnej núdzi, ktoré sú vyplácané v drvivej väčšine nezamestnaným. Dávka v hmotnej núdzi: Zákon č. 599/2003 Z.z o dávke v hmotnej núdzi definuje hmotnú núdzu ako stav, keď príjem občana a fyzických osôb, ktoré sa s občanom spoločne posudzujú, nedosahuje životné minimum a občan a fyzické osoby, ktoré sa s občanom spoločne posudzujú, si príjem nemôžu zabezpečiť alebo zvýšiť vlastným pričinením. Výška dávky v hmotnej núdzi: 60,50 € pre jednotlivca, 115,10 € pre jednotlivca s 1 až 4 deťmi, 168,20 € pre jednotlivca s viac ako 4 deťmi, 105,20 € pre dvojicu, 157,60 € pre dvojicu s 1 až 4 deťmi, 212,30 € pre dvojicu s viac ako 4 deťmi. Životné minimum k 1. júlu 2011 na jednu osobu je 189,83 eura mesačne, na ďalšiu dospelú osobu 132,42 eura a na nezaopatrené dieťa 86,65 eura. Táto dávka skutočne závisí od počtu detí v rodine ako aj od úplnosti resp. neúplnosti rodičov. Pomoc pre deti: Dňom 1. januára 2011 nadobudol účinnosť zákon č. 544/2010 Z.z. o dotáciách v pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny o dotáciách, ktorý definuje aj dotácie na stravu a školské potreby, teda pomoc chudobným deťom. Podľa tohto zákona sa poskytuje: - Dotácia na podporu výchovy k plneniu školských povinností dieťaťa ohrozeného sociálnym vylúčením (predtým dotácia na školské potreby) - Dotácia na podporu výchovy k stravovacím návykom dieťaťa ohrozeného sociálnym vylúčením (predtým dotácia na stravu) - Dotácia na zabezpečenie výkonu osobitného príjemcu Táto pomoc je určená deťom ohrozeného sociálnym vylúčením. Teda takým, ktoré sú na hranici chudoby. Túto novelu schválila vláda I. Radičovej v decembri 2010. ( SITA , 7. októbra 2011) "Rizikom chudoby bolo ohrozených 12 percent obyvateľov Slovenska, čo je viac ako 650-tisíc ľudí,“ povedala na tlačovej besede predsedníčka ŠÚ SR Ľudmila Benkovičová. Hranica rizika chudoby v prípade jednočlennej domácnosti je 306 eur na mesiac. Pri výpočte ( EU SILC 2010 , s. 2) hranice rizika chudoby sa berie do úvahy medián ekvivalentného disponibilného príjmu. Medián ekvivalentného disponibilného príjmu bol v roku 2010 podľa výsledkov zisťovania mesačne 510 eur na osobu. Hranica rizika chudoby je definovaná ako 60 percent mediánu príjmu domácností po odrátaní odvodov a iných povinných zložiek a zohľadnení veľkosti domácnosti čo predstavuje 306 eur. Na Slovensku je nizkopríjmových pracujúcich podľa Eurostatu 17,4%, čo je až 225 tisíc zamestnancov z 1,2 milióna pracujúcich a znamená to príjem na úrovni 302 eur mesačne (rok 2010). Tento príjem približne zodpovedá 60 percentám mediánu (EU SILC 2010) príjmu domácností 306 eur. Z toho môžme vyvodiť záver, že nízkopríjmové skupiny sú na hranici rizika chudoby a potom aj deti z týchto rodín by mali mať už podľa dnes platnej legislatívy práva na pomoc pre chudobné deti. Dávky v nezamestnanosti ako také nezávisia od počtu detí, ale dávky v hmotnej núdzi, ktoré v drvivej väčšine poberajú nezamestnaní, áno. Pomoc (obedy, pomôcky) pre chudobné deti bol upravená vládou I. Radičovej v roku 2010. Pomoc pre chudobné deti je určená deťom ohrozených sociálnym vylúčením, to znamená na hranici chudoby. Podľa vyššie uvedeného by mali deti nízkopríjmových skupín už podľa dnes platnej legislatívy právo na pomoc. Na mieste pre preto skôr otázka efektívnosti zákona ako novej úpravy. Dátum zverejnenia analýzy: 15.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Sociálna dávka pre nezamestnaných
599/2003
Výška dávky
Životné minimum
544/2010
SITA
EU SILC 2010
nizkopríjmových


Ja som už oficiálne oznámil niekedy v septembri, keď sme podpísali oficiálne a verejne zmluvu s Českou republikou a s Poľskom, že uzemňujeme naše MiG-y a naše MiG-y už viac lietať nebudú a že sme pripravení rokovať o tom, že pôjdu na Ukrajinu, čiže to nie je nová informácia.

Od septembra 2022 chráni slovenský vzdušný priestor na základe dohody české a poľské letectvo. Dôvodom je uzemnenie stíhacích lietadiel MiG-29, ktoré tvorili základ nadzvukového letectva Slovenskej republiky od jej vzniku. Ministerstvo obrany takto rozhodlo kvôli tomu, že ich sovietska technika nie je kompatibilná so spojencami v NATO a modernizácia nie je možná. O pripravenosti rezortu rokovať o možnom poskytnutí stíhačiek Ukrajine informoval minister Naď ešte v čase ich uzemnenia, preto nejde o novú informáciu. MiG-29 nahradia po dodaní začiatkom roka 2024 stíhacie lietadla F-16 z USA.

informoval nahradia


Od prvého januára majú poslanci nižšie platy a teraz, samozrejme, budú konať aj v týchto ďalších prípadoch.

Od 1. januára 2011 nadobudla účinnosť novela zákona o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov SR. Podľa tejto novely sa plat poslanca neurčuje len podľa priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve, ale zároveň závisí od schodku rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte SR. Na výpočet sa používa deficit, ktorý zverejňuje Eurostat. Podľa paragrafu 2 odseku 1 tejto novely patrí poslancovi plat vo výške trojnásobku priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve znížený podľa odseku 2. Podľa odseku 2 je zníženie platov poslancov nasledovné: ak je deficit väčší ako 7 % HDP, znižujú sa poslanecké platy o 15 % ak je deficit v rozpätí 5 - 7 % HDP, znižujú sa poslanecké platy o 10% ak je deficit v rozpätí 3 - 5 % HDP, znižujú sa poslanecké platy o 5 %. O zmenách v odmeňovaní poslancov si môžete prečítať viac napríklad tu . V roku 2011 je plat poslancov znížený o 15 % ( deficit odhadovaný na rok 2010 je 7,8 %, pozn.). Dátum zverejnenia analýzy: 14.02.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

novela
tu
deficit odhadovaný


Ale aby verejnosť vedela, že už pri tom najnižšom stupni keď sa robia previerky, sa 5 rokov spätne pozerajú konta.

Najnižší stupen previerky - I. stupen previerky " Vyhradené " neobsahuje údaje o bankových kontách. Až II., III. a IV. stupen previerky obsahuje informácie o bankových kontách osôb, na ktorých je vykonávaná previerka. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Podla informácií Národného bezpecnostného úradu SR, sa pri bezpecnostnej previerke prvého stupna, ' Vyhradené ', v dotazníku (.pdf), ktorý preverovaná osoba vyplní, nenachádzajú údaje o bankových kontách ani o majetkových pomeroch. Bezpecnostná previerka prvého stupna je najnižší stupen previerky. Podklady k previerke okrem osobného dotazníka tvoria už len výpis z registra trestov a písomný súhlas na oprávnenie oboznamovat sa s utajovanými skutocnostami a na vykonanie bezpecnostnej previerky. Informácie o bankových úctoch sa vyžadujú len v bezpecnostnom dotazníku (pdf., s.13) pri vyšších stupnoch kontroly: II. III. a IV. - Dôverné, Tajné a Prísne Tajné. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

informácií
dotazníku
súhlas
dotazníku
II. III. a IV.


Druhé číslo hovorí o tom, aký je podiel miezd na hrubom domácom produkte, lebo to, tento parameter hovorí o tom, ako sa spravodlivo alebo menej spravodlivo delí bohatstvo, ktoré vyprodukuje daná krajina za 12 mesiacov. Tak v tomto parametri podielu miezd na hrubom domácom produkte je Slovenská republika druhá od konca, za nami už je len Grécko.

Je pravdou, že v rámci eurozóny má Slovenskom 2. najnižší podiel miezd na HDP (mzdová báza zamestnancov k DP) hneď po Grécku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2014 podiel miezd na HDP (Compensation of employees) v krajinách EÚ bol podľa Eurostatu nasledovný: Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostatu


Tu ešte stále nestavia tak lacno ako v Nemecku alebo v Chorvátsku.

Podobný výrok sme už overovali v relácii Na telo (11. novembra 2012). Ani vtedy Demagog.sk nezistil analýzu resp. štatistiku, ktorá by umožnila výrok overiť. R. Procházka by mal špecifikovať o akom type diaľnic hovorí a z akého materiálu vychádza. Z minulosti máme dostupné krátke vysvetlenie českého Ředitelstva silnic a dálnic (pdf. ), ktoré ukazuje porovnanie nákladov na 1 km diaľnice v prípade rôznych štátov v Európe. Je pravda, že v tomto prípade sú náklady zmienených krajín aspoň o 10% nižšie ako na Slovensku. Nevieme však porovnať nový stav, ktorý nastal za R. Procházku, teda či sa skutočne stále stavia drahšie ako v Nemecku či Chorvátsku.

Na telo
Ředitelstva silnic a dálnic (pdf.


Dnes Mikuláš Dzurinda nie je v politickom živote.

Mikuláš Dzurinda sa v roku 2012 vzdal funkcie predsedu SDKÚ-DS, o dva roky neskôr vystúpil zo strany. Keď v roku skončil ako poslanec parlamentu, viac nekandidoval. V roku 2013 Dzurinda bol Dzurinda zvolený za šéfa Centra pre európske štúdie - bruselského think-thanku Európskej ľudovej strany. Pôsobí v ňom dodnes. V roku 2017 nevylúčil , že sa do politiky vráti - zatiaľ tak však neurobil. Výrok Ľubomíra Galka preto hodnotíme ako pravdivý.

vzdal skončil bol Pôsobí nevylúčil


Ja považujem za nečestné ísť na kandidátku strany, ktorá je za zväzky homosexuálov.

Vo volebnom programe SaS (.pdf) pre parlamentné voľby 2010 sa okrem iného píše:

92. bod programu

"Slovenskí občania, ktorí spolu žijú ako životní partneri rovnakého pohlavia, nemajú možnosť odbremeniť spoločnosť prijatím vzájomnej vyživovacej povinnosti jeden za druhého. Zneisťuje sa ich každodenné partnerské spolužitie, znižuje právna istota a nevytvárajú sa predpoklady pre zabezpečenie v starobe. Rovnako sú zneistení aj ich rodičia.

- Pre páry rovnakého pohlavia zaviesť nový právny inštitút životného partnerstva založený

na princípe vzájomnej vyživovacej povinnosti partnerov zakladajúci medzi partnermi

príbuzenský vzťah so všetkými právnymi následkami vrátane dedenia zo zákona v I.

dedičskej skupine. Právne následky založenia životného partnerstva sú obdobné ako pri

manželstve avšak bez možnosti uzatvoriť ho pred dovŕšením 18. roku veku, bez vzniku

vyživovacej povinnosti rozvedených životných partnerov a bez možnosti adopcie detí

párom. Cirkevnú formu uzatvárania životného partnerstva navrhujeme ako prípustnú,

závislú od dobrovoľného rozhodnutia registrovanej cirkvi takúto službu poskytovať.

Zavedením právnej úpravy životného partnerstva párov rovnakého pohlavia na Slovensku zvýšime mieru zodpovednosti, sociálnu stabilitu a kvalitu života životných partnerov a upevníme širšie rodinné vzťahy. Taktiež sa zvýši medzinárodná konkurencieschopnosť SR v súlade s princípom voľného pohybu v rámci EU s priaznivým dopadom na vývoj daňových a odvodových príimov SR."

volebnom programe SaS


Naposledy v piatok, len tento týždeň sme si predvolali pána Čurillu z Finančnej správy, aby nám hovoril o okolnostiach nepodpísania toho známeho listu, ktorým sa malo obnoviť vyšetrovanie podvodov vo firme BL-202, firmy Ladislava Bašternáka a ešte aj toto zasadnutie výboru bolo jednoducho odsabotované...

Bývalý zástupca riaditeľa Kriminálneho úradu finančnej správy Ondrej Čurilla bol predvolaný v piatok,17. júna 2016 na vypočutie na Finančný výbor NR SR. Návrh na vypočutie podal poslanec za SaS Jozef Rajtár, aby objasnil dôvod neodoslania sťažnosti proti zastaveniu vyšetrovania Ladislava Bašternáka v roku 2014. SMER-SD tvrdí, že jeho vypočutie by bolo protizákonné, uviedol DenníkN. "Začiatkom apríla 2016 bol médiám doručený list údajnej bývalej zamestnankyne Finančnej správy SR, podľa ktorej bol na kontrolórov vyvíjaný nátlak zo strany vedenia úradu, aby sa kontrola ukončila bez nálezu," v prípade nadmerného odpočtu DPH v Bašternákovej spoločnosti BL-202. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

DenníkN. doručený BL-202. Podľa


(...) radary, ktoré tu boli pred voľbami, 148 miliónov.

Prakticky identický výrok zaznel v relácii V politike (31. januára 2016) . Ministerstvo vnútra vypísalo v pondelok 25. januára 2016 tender na vybudovanie a správu systému na odhaľovanie dopravných priestupkov za 140 miliónov eur bez DPH. Celkovo by malo ísť do konca roka o 739 radarov, ktorých počet sa rozšíri až na 1300. Keďže je údaj, ktorý povedal Danko, približne rovnakej sumy, hodnotíme výrok ako pravdivý.

V politike (31. januára 2016)
systém
rozmiestnenia
cena
správu
eTrend.sk


Tu sa vytýkala momentálnou koalíciou pani Čaputovej, že nevypísala referendá a právom, lebo porušila ústavu. Porušila ústavu, keď bez referenda, odobrila okupačnú zmluvu (Obrannú zmluvu s USA, pozn.).

Prezidentka neporušila ústavu, keď bez referenda ratifikovala Dohodu o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických, pretože ústava jej takúto povinnosť neukladá. Prezident vyhlasuje referendum len po doručení petície s aspoň 350 tisíc podpismi alebo po uznesení parlamentu. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Ústava Slovenskej republiky prezidentovi neukladá povinnosť pred ratifikáciou medzinárodnej zmluvy vyhlásiť referendum. Prezident nemá ani podľa Ústavy právomoc odmietnuť vyhlásenie referenda, ak spĺňa všetky ústavné náležitosti. Ústava tiež dáva prezidentovi právomoc obrátiť sa na Ústavný súd s otázkou, či je predmet referenda v súlade s ústavou alebo ústavným zákonom.

Prezident vyhlási referendum , „ak o to petíciou požiada aspoň 350 000 občanov, alebo ak sa na tom uznesie Národná rada Slovenskej republiky“. Pred vyhlásením referenda je prezident oprávnený podať návrh na Ústavný súd o súlade predmetu referenda s ústavným zákonom.

Petíciu na vyhlásenie referenda k obrannej dohode s USA inicioval aj Štefan Harabin a otázkou „Súhlasíte s tým, aby Dohoda o spolupráci v oblasti obrany medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Spojených štátov amerických vytvorila právny základ pre rozmiestnenie jadrových zbraní na území Slovenskej republiky?“ Nie je jasné, koľko podpisov organizátori petície vyzbierali. V Demagog.sk sme sa obrátili na prezidentskú kanceláriu s otázkou, či dostala petičné hárky, zatiaľ sme však nedostali odpoveď.

Obrannú dohodu schválila vláda Eduarda Hegera a 9. februára 2022 prešla aj parlamentom, kedy za ňu hlasovalo 79 poslancov. Následne Dohodu s priložením interpretačnej doložky ratifikovala aj prezidentka.

„Táto doložka spolu s doložkou druhej zmluvnej strany potvrdzujú, že Slovensko aj Spojené štáty americké si dojednaný text zmluvy vykladajú v zhode, a že racionálny dôvod na podozrievanie z iných postranných úmyslov tu nie je. Zmluva nenarúša našu suverenitu, nezakladá prítomnosť cudzích vojakov a ani základní na našom území bez rozhodnutia vlády alebo parlamentu, ako to je aj doposiaľ, a nemení platné medzinárodné záväzky Slovenska týkajúce sa držania jadrových zbraní,“ zdôraznila prezidentka v súvislosti s ratifikáciou Dohody.

Podľa článku 3 obrannej ohody táto zmluva rešpektuje a nenarúša suverenitu Slovenskej republiky. Predmetom dohody je podľa článku 1 okrem iného podpora a posilnenie:

„(a) spolupráce medzi Stranami v záležitostiach súvisiacich s obranou, vrátane bilaterálnej spolupráce a spolupráce v rámci NATO,

(b) rozvoja obranných spôsobilostí, obranného plánovania a vojenských výcvikov Strán na posilnenie spoločného úsilia v oblasti obrany,

(c) pravidelných konzultácií o hrozbách a výzvach pre medzinárodný mier a bezpečnosť a

(d) výmeny informácií a skúseností v otázkach strategickej obrany a bezpečnosti.“

Zo strany vtedajšej opozície boli dva pokusy o vyhlásenie referenda o predčasných voľbách. V prvom, v máji 2021 Robert Fico odovzdal 600 tisíc podpisov. Prezidentka podala na Ústavný súd návrh na posúdenie súladu predmetu referenda s ústavným zákonom. Ten 7. júla 2021 vyhlásil , že referendum je protiústavné.

V roku 2022 sa vtedajšia opozícia opakovane snažila o referendum vyzbieraním 406 tisíc podpisov pod petíciu . Experti na ústavné právo pritom vopred upozorňovali , že prinajmenšom jedna z dvoch otázok je v rozpore s minuloročným výrokom Ústavného súdu. Prezidentka sa preto obrátila na Ústavný súd, no iba s jednou otázkou, o ktorej ústavnosti má pochybnosti. Ústavný súd napokon rozhodol , že prvá otázka nebola v súlade s ústavou. Referendum s druhou otázkou sa konalo 21. januára 2023 a bolo neplatné , zúčastnilo sa ho 27,25% oprávnených voličov.

Ústavy referendum návrh inicioval vláda hlasovalo ratifikovala zdôraznila článku odovzdal vyhlásil petíciu upozorňovali rozhodol neplatné


V európskej únii, nakoniec aj na Slovensku aj v Národnej rade Slovenskej republiky za túto ratifikáciu článku Lisabonskej zmluvy (ktorý umožňuje poskytnúť pomoc Grécku, pozn.) hlasovalo tuším 130 zákonodarcov.

Umožnenie pôžičky Grékom bolo možné vďaka viacerým právnym úkonom na úrovni EU a na Slovensku sa v tejto súvislosti hlasovalo niekoľko krát. Jedno z hlasovaní, v ktorom sa upravovalo znenie Lisabonskej zmluvy tak, aby umožnila vznik eurovalu, skutočne v parlamente podporilo 130 poslancov. Paškov výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Slovenský parlament začiatkom minulého volebného obdobia schválil slovenskú účasť na dočasnom eurovale (tzv. euroval 1), pri čom zároveň odmietol grécku pôžičku. O vale vtedy rozhodovalo 142 poslancov, pri čom za hlasovalo 140 poslancov. Parlament teda rozhodol v súlade s odporúčaním vlády, keď schválil euroval a následne odmietol poskytnúť pôžičku Grécku. Podľa správy SITA z 15.5. 2012 slovenský parlament pri hlasovaní o zmene Lisabonskej zmluvy tak, aby mohol byť vytvorený euroval, v parlamente podporilo 130 poslancov s výnimkou poslancov za SaS. Čo sa týka hlasovania v súvislosti s tzv. eurovalom 2, za zmeny v pôvodnom eurovale hlasovalo 114 poslancov, proti bolo 30 zákonodarcov a hlasovania sa zdržali traja poslanci. Euroval v hlasovaní podporili všetci prítomní poslanci Smeru-SD, SDKÚ-DS a KDH, v klube strany Most-Híd boli za všetci okrem Ondreja Dostála, Petra Osuského a Petra Zajaca. Proti hlasovali kluby SNS a SaS, z klubu liberálov sa zdržal Martin Fecko. Slovensko teda uzavrelo ratifikáciu reformy Eurovalu v októbri 2011. Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

vtedy rozhodol SITA hlasovalo


Vlády na celom svete prijímajú opatrenia proti novému variantu koronavírusu, len tá slovenská s neexistujúcim premiérom zasa čaká so založenými rukami. Rok a trištvrte rezort Veroniky Remišovej nedokázal vyvinúť jednu aplikáciu e-karanténa, hoci má k dispozícii štátnu IT firmu so stovkami programátorov a miliónovými nákladmi.

Opatrenia proti variantu omikron sa vo svete výrazne líšia . Izrael požiadal tajné služby o sledovanie telefónov občanov, Japonsko zatvorilo hranice pre všetky krajiny, USA spúšťa očkovanie podpornými dávkami, Afrika bojuje s nízkou zaočkovanosťou a európske krajiny sa snažia o zníženie mobility občanov zatváraním hraníc, zákazmi vychádzania a obmedzeniami ciest do zahraničia. Prichádzajúci z Juhoafrickej republiky musia v Česku podstúpiť 10-dňovú karanténu . Na Slovensku prebieha lockdown v reakcii na vlnu nákazy spôsobenú delta variantom. Vzhľadom na nový variant covidu ministerstvo zdravotníctva neodporúča cestovanie do Afriky. Prichádzajúcich z tejto oblasti čaká povinná karanténa. Hoci sa na Slovensku zatiaľ výskyt variantu omikron nepotvrdil, odborníci považujú jeho výskyt za veľmi pravdepodobný.

Aplikácia e-karanténa vznikla pomocou medzirezortnej spolupráce s NCZI v máji 2020, počas prvej vlny pandémie koronavírusu. Začiatkom roka 2021 sa e-karanténa dostala pod správu ministra hospodárstva , ktorý ju odovzdal premiérovi. V období pred treťou vlnou premiér informoval, že v jej znovuzavedení vidí zmysel iba pri núdzovom stave.

Štátna IT firma Slovensko IT podieľajúca sa na vývoji a návrhu aplikácií zamestnáva podľa portálu Finstat 50 – 99 zamestnancov a v roku 2020 vykázala stratu 1,320 mil. EUR.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože aplikácia e-Karanténa vznikla už počas prvej vlny pandémie a Slovensko prijíma opatrenia proti Omikronu.

omikron
líšia
európske
karanténu
lockdown
povinná
výskyt
e-karanténa
máji
prvej
hospodárstva
odovzdal
treťou
Slovensko IT
Finstat


A tak ako bolo povedané aj v tej obrane, to je jasná ukážka práve tejto priateľského prístupu, že ja, keď som sa obrátil na Petra (pozn. Fialu) a vlastne náš minister obrany, či nám pomôžu s ochranou vzdušného priestoru, kým prídu stíhačky F16 zo Spojených štátov, pretože sme ruské migy už mali nefunkčné a už sme neboli schopní dostávať náhradné diely, odpoveď bola okamžite, samozrejme, veľmi radi a veľmi rýchlo sa to udialo v spolupráci aj s Poľskom.

Česká republika pomáha ochraňovať vzdušný priestor spolu s Poľskom, dôvodom je výmena ruských stíhačiek MiG-29 za americké F-16, ktorých dodanie sa omeškalo. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Minister obrany Jaroslav Naď 18. júna 2022 požiadal Česko o pomoc s ochranou nášho vzdušného priestoru. Ochotu pomôcť prejavilo aj Poľsko. Vzápätí na to sa začali rokovania.

3. júla český premiér Fiala oznámil , že od 1. septembra 2022 budú české stíhačky chrániť slovenský vzdušný priestor.

27. augusta bola na Leteckej základni Malacky - Kuchyňa podpísaná deklarácia o ochrane vzdušného priestoru Slovenskej republiky, ktorú budú od 1. septembra 2022 do 31. decembra 2023 zabezpečovať práve české a poľské vzdušné sily. Podľa deklarácie získava SR túto pomoc zadarmo, platiť bude iba za spotrebované letecké palivo v prípade, že bude niektoré zo spojeneckých lietadiel musieť reálne vzlietnuť.

Dôvodom, kvôli ktorému k pomoci došlo, je výmena stíhačiek MiG za stíhačky F-16, po dodaní stíhačiek F-16 bude Slovensko opäť schopné plnohodnotne obraňovať svoj vzdušný priestor. Stíhačky F-16 však budú na Slovensko dodané s omeškaním až v roku 2024.

Stíhačky MiG-29 boli vyradené v auguste 2022, pri tejto príležitosti Minister obrany Jaroslav Naď uviedol : „Pre SR (...) neexistuje žiadna perspektíva použitia techniky sovietskeho typu v budúcnosti. Táto technika nie je kompatibilná s našimi spojencami v NATO a nie je možné ju modernizovať, pričom jej prevádzkyschopnosť a bojaschopnosť je ovplyvňovaná nízkou spoľahlivosťou. “

požiadal oznámil podpísaná výmena bude dodané uviedol


...keď hovoríte o tých pásoch, musím sa priznať, že je to zákonná norma (povinnosť bezpečnostných pásov v autobuse, pozn.), je to presne stanovené všeobecne v Európe...

Norma, upravujúca povinnosť niektorých vozidiel mať bezpečnostné pásy a povinnosť cestujúcich použiť ich, vyplýva z nášho právneho poriadku na základe smernice EÚ. Takáto povinnosť je teda všeobecne upravená v Európe. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

smernice

Denník SME

§ 8, zákon č.8/2009 Z.z. o cestnej premávke

Denník SME

Európska smernica z roku 2003:

kategórie M


Ja som presvedčená o tom, že je najvyšší čas, aby bratislavský samosprávny kraj cítil, že bratislavský kraj je siedmy ekonomicky najúspešnejší región.

Na základe dát z Eurostatu z roku 2009 sa Bratislavský región umiestnil v komparácii s ostatnými regiónmi v Európskej únii na piatom mieste. Zo susedných štátov najvyššie skončila Praha na siedmom mieste. V nasledujúcom roku 2010, taktiež podľa štatistiky Eurostatu, sa Bratislavský región umiestnil na siedmom (.pdf, str. 2) mieste. V roku 2013 sa Bratislava s okolím umiestnila na siedmom mieste, opäť tak predbehla Prahu a tentokrát i Viedeň. Určujúcim faktorom týchto štatistík je HDP na obyvateľa . Hodnotenie úspešnosti regiónov z ekonomického hľadiska je podstatné najmä pre množstvo financií, ktoré regióny môžu čerpať prostredníctvom Štrukturálnych fondov. Štrukturálne fondy majú tri hlavné ciele : Pomoc zaostalým regiónom (cca 70 % fondov) Podpora ekonomickej a sociálnej konverzie (cca 18 % fondov) Modernizácia vzdelávania a podpora zamestnanosti (cca 12 % fondov) Bratislavský kraj ako ekonomicky úspešný región však nie je oprávnený čerpať fondy z tzv. prvého cieľa, t.j. prichádza až o 70 % financií z fondov. Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

piatom siedmom siedmom ciele


(Eduard Chmelár, pozn.) ktorý sa pokúšal sfalšovať petičné hárky za stranu SEN.

V roku 2015 Ministerstvo vnútra odmietlo zaregistrovať stranu SEN Eduarda Chmelára pre chybné podpisy na petičných listinách. „ Strana odovzdala 11 500 podpisov, pričom 804 podpisov bolo po preskúmaní hárkov vyradených, keďže nespĺňali podmienky, chýbali údaje osobách. Zostalo 10 969 podpisov, z toho sme hĺbkovo preskúmali 2 925 podpisov a vyradili sme 917 podpisov, čím sme sa dostali na 9 779 podpisov. Chybovosť bola 31 percent," uviedlo ministerstvo. Hárky postúpilo polícii, aby preverila, či pri zbieraní podpisov nebol spáchaný trestný čin. Krajské riaditeľstvo policajného zboru v Bratislave pre portál Demagóg.SK uviedlo, že uvedeným trestným oznámením sa zaoberalo Okresné riaditeľstvo PZ v Bratislave II. „ Na základe zabezpečených podkladov poverený príslušník Policajného zboru podozrenie zo spáchania trestného činu poškodzovania cudzích práv v súlade s ustanovením § 197 ods. 1 písm. d) Trestného poriadku uznesením odmietol.” Tvrdenie Štefana Harabina preto považujeme za nepravdivé.

zaregistrovať uviedlo


Dvadsaťšesť ich nominantov (opozičných strán, pozn.) sa priznalo k závažným trestným činom.

Obvinených, ktorí sa priznali k trestným činom, je síce v korupčných kauzách minimálne 26, nie všetci sú však nominantmi opozičných strán a nie všetky trestné činy, ku ktorým sa priznali, sú závažné. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Väčšina z celkovo 26 prípadov, ktoré medializoval Denník N, sa týka verejných činiteľov, ktorí pracovali počas obdobia druhej a tretej vlády Smeru-SD v štátnej správe. Tieto osoby sa najčastejšie dopustili trestného činu prijatia úplatkov, resp. korupcie. Medzi obvinenými sú sudcovia krajských a obecných súdov, vedenie Finančnej správy SR, úradníci na ministerstvách či policajti NAKA, ale aj advokáti či podnikatelia, no nominantmi (súčasných) opozičných strán sú len niektorí. Osoby na tomto zozname sa priznali k spáchaniu trestného činu; mnohí z nich spolupracujú s vyšetrovateľmi.

Bobocký, Bisták, advokát Gajan, podnikateľ Suchoba, niekdajší zástupca riaditeľa útvaru zvláštnych policajných činností Paksi či bývalí sudcovia Urbanová a Polka sú medzi osobami, ktoré nepatria medzi nominantov žiadnej politickej strany.

Zákon č. 300/2005 Z. z. Trestný zákon (TZ) vymedzuje trestné činy korupcie kategóriami prečinu, zločinu a obzvlášť závažného zločinu. Pre klasifikáciu ako (obzvlášť) závažný zločin musí tento okrem naplnenia skutkovej podstaty naplniť istú dolnú hranicu trestnej sadzby, ktorá činí podľa § 11 ods. 3 TZ najmenej desať rokov.

Výmera trestu či navrhovaného trestu u väčšiny zo spomínaných tieto náležitosti nenapĺňa. Po čisto právnej stránke teda uvedené skutky 26 osôb nespadajú plošne do kategórie “závažných trestných činov”.

medializoval
Trestný zákon


V tejto chvíli sme sa obrátili na prezidenta 60 demokratickí poslanci stredopraví. Obrátili sme sa na prezidenta, aby počkal na rozhodnutie Ústavného súdu.

Deň po zvolení Čižnára za generálneho prokurátora (19. júna 2013) poslali opoziční poslanci list prezidentovi, v ktorom ho vyzývajú aby počkal na rozhodnutie Ústavného súdu a Čižnára do rozhodnutia Ústavného súdy vo veci Čentéšovej sťažnosti nevymenoval. TASR (20. júna 2012): " Šesťdesiat opozičných poslancov žiada prezidenta SR Ivana Gašparoviča, aby počkal s vymenovaním Jaromíra Čižnára za generálneho prokurátora na rozhodnutie Ústavného súdu SR o sťažnosti Jozefa Čentéša. Ten namieta rozhodnutie hlavy štátu nevymenovať ho za generálneho prokurátora. Predsedníčka poslaneckého klubu SDKÚ-DS Lucia Žitňanská dnes TASR potvrdila, že žiadosť odovzdali v Prezidentskom paláci dnes ráno." Kompletné znenie listu prezidenta si môžete pozrieť tu . "Obraciame sa preto na Vás, pán prezident, aby ste Jaromíra Čižnára do funkcie generálneho prokurátora – až do rozhodnutia ústavného súdu vo veci sťažnosti Jozefa Čentéša – nevymenovali." Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR tu


„Český premiér nám řekl, že kvůli ústavním důvodům se nemůže plně připojit k budoucí smlouvě ... “ uvedl po jednání francouzský prezident Nicolas Sarkozy.

Premiér Nečas pravděpodobně podmínil svůj nesouhlas ratifikačními důvody, které byly zmíněny už v rámcové pozici vlády k návrhu mezinárodní smlouvy o posílené hospodářské unii, která konstatuje „že současný návrh smlouvy obsahuje ustanovení, jež podstatným způsobem mění způsob výkonu pravomocí již přenesených na Evropskou unii a fakticky znamenají přenos dalších pravomocí na EU a její instituce, třebaže s účinky pro ČR odloženými až do doby našeho přistoupení k euru. V souladu s vládním programovým prohlášením musí být v případě zásadních institucionálních změn EU vyžadujících úpravu primárního práva přesun dalších pravomocí z České republiky na EU potvrzován referendem.“ (Zdroj: Rámcová pozice vlády z 18. ledna 2012) Ze samotného text ústavy pak vyplývá, že „k ratifikaci mezinárodní smlouvy“ , kterou „mohou být některé pravomoci orgánů České republiky přeneseny na mezinárodní organizaci nebo instituci, je třeba souhlasu Parlamentu, nestanoví-li ústavní zákon, že k ratifikaci je třeba souhlasu daného v referendu.“ (Zdroj: Ústava ČR) Je tedy otázkou, do jaké míry jsou závazky vyplývající se smlouvy v souladu s těmito podmínkami.

rámcové pozici
ústavy


...ale čo je to za opozičného kandidáta, keď zo 67 možných hlasov dostane 13 alebo 15? To je čo za kandidáta?

Fico podobný výrok hovorí už štvrtýkrát ( O5M12 , 16. júna 2013. O5M12 , 7. apríla 2013 a Na telo , 9. jún 2013). Predseda vlády opäť preháňa a uvádza podstatne nižší počet hlasov, ktoré kandidáti opozície na šéfa NKÚ získal od opozičných strán. Posledný kandidát, o ktorom sa hlasovalo (štvrtá voľba) získal minimálne 29 hlasov opozície. V prvých troch voľbách sa počet opozičných hlasov pohyboval minimálne na úrovni 43 až 53 hlasov. Opozícia navrhla svojho kandidáta do voľby o post šéfa NKÚ celkovo už šesťkrát. Išlo o troch rôznych kandidátov (Krnáča, Klimeša a Žilinku). Všetci traja kandidáti boli navrhnutý dvakrát za sebou. O kandidátovi Žilinkovi, ktorý bol navrhnutý v máji a júni sa nehlasovalo , keď ho opozícia stiahla po tom ako bolo odhlasované tajné hlasovanie. Na siedme voľby opozícia nikoho nenavrhla. Ako o ďalšom kandidátovi sa uvažuje o P. Hrušovskom . Pre doplnenie uvádzame aj predchádzajúce voľby šéfa NKÚ (O Žilinkovi na dvakrát nehlasovalo, keď ho opozícia stiahla): Údaje v nasledujúcej tabuľke vychádzajú zo stenografických prepisov schôdzí NR SR z 26.7.2012 , 18.9.2012 , 11.12.2012 a 14.3.2013 Dátum schôdze Kandidát Počet hlas. lístkov Neplatných Za Proti Zdržalo sa Počet potrebných hlasov 26.7.2012 Kamil Krnáč 146 9 53 33 51 74 18.9.2012 Kamil Krnáč 148 9 63 49 27 75 11.12.2012 Vladimír Klimeš 136 6 59 31 40 69 14.3.2013 Vladimír Klimeš 124 28 39 40 17 63 SMER -SD deklaroval, že podporí kandidáta opozície 10 hlasmi. Ak by sme započítali hypotetických 10 hlasov SMER-SD tak Klimeš, ktorý získal vo voľne v marci 2013 nemej hlasov ako predchádzajúcich voľbách Krnáč, získal 29 hlasov opozície. Tento počet hlasov 10 hlasov deklarovali predstavitelia SMER-SD v diskusných reláciách. Koľko hlasov v skutočnosti SMER dodal, nie je vzhľadom na tajnosť hlasovanie možné zistiť. Ak by sme započítali hypotetických 10 hlasov SMER-SD tak Krnáč by získal v prvej voľbe podporu 43 poslancov hlasov opozície a v druhých voľbách 53 hlasov, zatiaľčo v poradí tretej voľbe Klimeš 49 hlasov opozičných poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo

nehlasovalo

Hrušovskom

SMER

deklarovali


Je celý rad súdnych rozhodnutí, kde boli zmluvy zrušené kvôli zlým podmienkam (v Quatre a Triangli, pozn.)

Voči Consumer Finance Holdingu bolo vedených viacero konaní, najmä Slovenskej obchodnej inšpekcie. Mimo iného boli holdingu vytknuté aj nekalé obchodné praktiky, viď napr. rozhodnuti e Krajského súdu v Prešove:

"... je neprípustné, aby podstatné náležitosti zmluvy o spotrebiteľskom úvere boli spotrebiteľovi dodatočne až po podpise zmluvy doručované poštou a zároveň vyhlasované za neoddeliteľnú súčasť zmluvy a tiež bez toho, aby bol k tomu potrebný písomný súhlas spotrebiteľa..."

"...žalobca (pozn. - verdikt sa vzťahuje na odvolanie holdingu, žalobcom je teda Consumer Finance Holding) ... uviedol celkovú výšku úveru 4 657,32 eur, v ktorej sú okrem doplatku kúpnej ceny 3 535,48 eur , zahrnuté aj tzv. náklady spojené s poskytnutím pôžičky v sume 1 212,84 eur, pričom tieto nie sú úverom."

Krajský súd Trenčín 31. mája 2013 potvrdil rozhodnutie Okresného súdu v Bánovciach nad Bebravou, ktorý v súdnom konaní medzi “EOS KSI Slovensko, s.r.o., IČO: 35 724 803, so

sídlom Údernícka 5, 851 01 Bratislava, právne zastúpeného Advokátskou kanceláriou TOMÁŠ

KUŠNÍR, s.r.o., IČO: 36 613 843, so sídlom v Bratislave, Údernícka 5, proti povinnému: F. I., bytom B. Z. B., L. č. XXX/X, o vymoženie 149,37 eur s príslušenstvom, (...) vyhlásil exekúciu za neprípustnú a exekúciu zastavil.”

“...podľa vnútroštátneho práva, sa zmluvné podmienky upravené spotrebiteľskou

zmluvou v zmysle § 54 ods. 1 prvá veta Občianskeho zákonníka nemôžu odchýliť v neprospech

spotrebiteľa od ustanovení Občianskeho zákonníka o spotrebiteľských zmluvách. Taktiež nesmú obsahovať podľa § 53 ods. 1 prvá veta Občianskeho zákonníka ustanovenia, ktoré spôsobujú značnú nerovnováhu v právach a povinnostiach zmluvných strán v neprospech spotrebiteľa.”

Ďalším podobným prípadom je aj rozhodnutie Okresného súdu v Prešove:

rozhodnuti potvrdil rozhodnutie


Je pravda, že tie MiG-y sa stávajú nepoužiteľnými, nepoužiteľnými jednoducho preto, lebo závisia od ruských technikov, ktorí odchádzajú.

Minister obrany Jaroslav Naď ešte začiatkom apríla informoval o tom, že ruskí technici, ktorí obsluhujú slovenské stíhačky MIG-29 začali odchádzať naspäť do Ruska. Naď upozornil, že „čoskoro bude problém udržať MIG-y vo vzduchu“. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Rokovania o ukončení prevádzky ruských stíhačiek a poslaní ruských technikov späť do vlasti sa začali ešte koncom februára 2022. Vtedy Naď poznamenal , že „prítomnosť ruských technikov a závislosť SR od ruskej vojenskej techniky sú neprijateľné“. Slovensko sa dohodlo s Poľskom, že bude chrániť vzdušný priestor Slovenska až do príchodu stíhačiek F-16 v roku 2024, ak sa rozhodneme MiG-y uzemniť.

odchádzať začali poznamenal dohodlo


To mi je naozaj ľúto, čo ste povedali ohľadne toho druhého nálezu, ktorý sa týka vyvlastňovania pozemkov pod diaľnicami alebo veľkými stavbami, že sme dali buldozéristom kľúčik a že sa títo buldozéristi objavili v záhradách. Pán poslanec, treba si aj prečítať nejaké veci pred tým, keď idete do diskusie, takže teraz dobre počúvajte. Zákon, o ktorom sa teraz bavíme a ktorý bol na ústavnom súde povedal, že štát ponúkol najskôr tomu, koho pozemok mal byť vyvlastnený trhovú cenu plus 20 %,

Zákon č. 669/2007 Z. z . o jednorazových mimoriadnych opatreniach v príprave niektorých stavieb diaľnic a ciest pre motorové vozidlá § 6 ods. 1 hovorí: "Náhrada za výkup pozemku alebo stavby je 1, 2 násobok náhrady v peniazoch za ich vyvlastnenie podľa všeobecných predpisov." Týždenník TREND píše: "Protiústavný zákon navyše umožňoval štátu, aby majiteľom pôdy, ktorí boli ústretoví a ochotní pozemok predať, vyplácal navyše bonus 20 percent trhovej ceny z posudku. Majitelia tak dostávali 1,2-násobok ohodnotenia pôdy." Potvrdil to aj hovorca Národnej diaľničnej spoločnosti: "Využíval sa aj inštitút poskytnutia 1,2-násobku ceny a zápisu predkupného práva na pozemky."

669/2007 Z. z
TREND


Webová stránka Oáza - nádej pre nový život n.o., organizácie, ktorú vedie kňaz Peter Gombita, potvrdzuje, že organizáciu podporuje mesto Košice a Košický samosprávny kraj. Nezisková organizácia pomáha ľuďom v krízových situáciách. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Webová stránka


Z technických dôvodov, ktoré aj vy upravujete už. (napadnúť zverejňovanie zmlúv, pozn.)

V apríli 2011 podalo 37 poslancov opozičného Smeru na Ústavný súd návrh na preskúmanie ustanovenia, podľa ktorého sa nezverejnená zmluva považuje za neplatnú. Poslanci boli na súde zastupovaní Róbertom Madejom. Ten sa ohľadne návrhu pre SME vyjadril nasledovne: "Nová právna úprava môže vyvolávať neistotu v právnych vzťahoch, najmä v prípade prevodu nehnuteľnosti..... Plne podporujeme povinnosť zverejňovať zmluvy, ako to upravuje infozákon“. V budúcnosti mohlo podľa Smeru prísť k spochybňovaniu niektorých zmlúv. Preto Madej zdôraznil, že im nejde o nič iné ako o zlepšenie právnej istoty. Návrh poslancov teda môžme pokladať za technickú výtku. Rovnaký názor na to má aj Gabriel Šípoš, šéf Transparency International Slovensko, ktorý pripomenul, že Smer nenapadol samotné zverejňovanie zmlúv, ale spôsob zverejnenia a nerovnaké postavenie zmluvných strán. " Obhajujú teda údajne slabšie postavenie firiem, ktoré so štátom obchodujú,“ povedal. V tejto súvislosti poukazuje Šípoš aj na to, že proti zákonu hlasovali len ôsmi poslanci Smeru: „Väčšinou bývalí vysokí štátni úradníci ako Baška, Federič či Stromček.“ Smer stiahol svoj návrh z Ústavného súdu ešte 20. apríla 2011. Časť výroku, ktorá tvrdí, že súčasná vláda už adresovala technické výtky poslancov Smeru, je tiež pravdivá. Totiž, Žitňanskej infozákon sa novelizoval ešte 18. augusta 2011 a týkal sa práve praktických problémov a podnetov z praxe. V súvislosti s okruhom zmlúv. ktoré sa musia zverejňovať, vznikol podľa Žitňanskej od začiatku zásadný interpretačný problém, keďže nebolo jasné, či obchodné spoločnosti s majetkovou účasťou štátu alebo samosprávy musia povinne zverejňovať všetky zmluvy. Povinnosť zverejňovať zmluvy tak bude v prípade obchodných spoločností so stopercentnou majetkovou účasťou štátu alebo samospráv. Z povinného zverejňovania budú vylúčené zmluvy z bežného obchodného styku v rozsahu predmetu podnikania. Tieto budú notifikované v centrálnom registri zmlúv. "To znamená o všetkých zmluvách budeme vedieť," doplnila Žitňanská. Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

preskúmanie stiahol novelizoval


Najviac sa hovorí veľmi otvorene o tom, že budú chodiť s urnami, pretože hranice sú voľné aj na Slovensku, čiže naozaj si povedzme, že nie je to štandardné, nie je to dobré.

O chodení s volebnými urnami sme žiadne informácie nenašli.


Veď povedzme si, kto tlieska Kosovu jediný na Slovensku? SMK.

SMK je jedinou relevantnou politickou stranou, ktorá sa vyslovila za nezávislosť Kosova.

SMK


Pred piatimi rokmi som bola v MEP Rankingu celkovo piatou najaktívnejšou poslankyňou.

Analytický portál MEP Ranking.eu zobrazuje najaktuálnejšie údaje o aktivite europoslancov a nedá sa dohľadať jeho história. Avšak portál novín The Slovak Spectator 12. mája 2014, teda pred piatimi rokmi, zverejnil článok, v ktorom uvádza, že Beňová obsadila v hodnotení MEP Ranking spomedzi všetkých europoslancov siedme miesto s celkovým počtom 2 609 aktivít. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa údajov k 12. máju 2019 je Monika Beňová v hodnotení MEP Ranking na 429. mieste. V prvej trojici najaktívnejších europoslancov zo Slovenska sa nachádza Jana Žitňanská (161. miesto), Pál Csáky (285. miesto) a Ivan Štefanec (306. miesto). Pre úplnosť je nutné dodať, že MEP Ranking sumarizuje vo svojom hodnotení všetko, čo europoslanci robia, dokonca do tohto výpočtu zahŕňa aj počet tweetov.

The Slovak Spectator
Beňová
najaktívnejších
počet


Ale kľúčovo je tam.. aj vyššie odmeňovanie a valorizácia platov, na ktorej sme sa dohodli asi podľa mňa s najtvrdším odborovým zväzom, ktorý vedie pán Ondek, odborový zväz školstva. Podpísali sme výsledok kolektívneho vyjednávania.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože skutočne došlo k dohode medzi Odborovým zväzom pracovníkov školstva a vedy na Slovensku a vládou SR, ktorej výsledkom bolo podpísanie Kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa na rok 2016, ktorá okrem iného obsahuje i celoplošné zvýšenie platov zamestnancov v štátnej a verejnej sfére o štyri percentá oproti minulému roku. Či možno považovať odborový zväz školstva za najtvrdší, ako hovorí Kažimír, nehodnotíme a akceptujeme subjektivitu pohľadu na danú vec.

Kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa na rok 2016

čiastočne spokojní

(str. 4)

sedem percent


Jediné, teraz dokonca 3, ak rátam tú Nemocnicu svätého Michala, že jediné 3 nové nemocnice, ktoré dokázal postaviť Smer, stavia rezort obrany.

Od roku 2006 bola na Slovensku postavená jedna nemocnica, Nemocnica svätého Michala v Bratislave, ktorú hradilo ministerstvo vnútra. Ministerstvo zdravotníctva začalo v roku 2024 s výstavbou dvoch nemocníc v Banskej Bystrici a v Martine. Zároveň Ministerstvo obrany SR prevzalo do správy výstavbu a rekonštrukciu prešovskej nemocnice. Iba jeden projekt výstavby nemocnice za vlády strany Smer-SD má na starosti ministerstvo obrany. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Strana Smer-SD je od roku 2006 súčasťou vlády po štvrtýkrát. Od roku 2006 bola na Slovensku postavená jedna všeobecná nemocnica - Nemocnica svätého Michala .

V roku 2008 vláda schválila zlúčenie príspevkovej organizácie Nemocnica s poliklinikou Ministerstva vnútra SR s akciovou spoločnosťou Nemocnica Ministerstva obrany SR, čím vznikla akciová spoločnosť Nemocnica svätého Michala. S návrhom na zlúčenie prišli ešte v júni 2008 vtedajší minister obrany Jaroslav Baška a minister vnútra Robert Kaliňák. Projekt zlúčenia zahŕňal výstavbu novej nemocničnej budovy v areáli na Cintorínskej ulici.

V júli 2009 z iniciatívy MV SR schválila vláda zvýšenie základného imania nemocnice peňažným vkladom štátu s cieľom „zrealizovať dostavbu budovy Nemocnice svätého Michala, a. s. na Cintorínskej ul. v Bratislave“ kvôli zabezpečeniu „špecifickej zdravotnej starostlivosti a v oblasti pracovnej zdravotnej služby príslušníkom Policajného zboru, Hasičského a záchranného zboru a Horskej záchrannej služby“. Novovzniknutá Nemocnica svätého Michala sa stala právnym nástupcom Nemocnice Ministerstva obrany SR so 100 % majetkovou účasťou štátu v pôsobnosti ministerstva vnútra.

Ministerstvo vnútra začalo v septembri 2013 s výstavbou budov, do ktorých sa Nemocnica sv. Michala presunula. Náklady na projekt novej nemocnice boli vyčíslené na 50 miliónov eur. Aj keď nemocnica patrí medzi vojenské zdravotnícke zariadenia, zdravotnú starostlivosť poskytuje od roku 2015 okrem bezpečnostných zložiek aj civilistom.

V apríli 2024 prevzalo ministerstvo obrany do svojej pôsobnosti Fakultnú nemocnicu s poliklinikou J. A. Reimana Prešov, čím ju zaradilo do systému vojenského zdravotníctva. Rezort obrany rozhodol o rozsiahlej rekonštrukcii objektu a výstavbe nových priestorov pre nemocnicu. Projekt vo výške odhadom 550 miliónov eur bez DPH bude financovaný z rozpočtovej kapitoly ministerstva obrany. Rezort predpokladá otvorenie nových priestorov začiatkom roka 2027. S výkopovými prácami sa začalo koncom augusta.

S výstavbou nových nemocníc začalo tento rok aj ministerstvo zdravotníctva. Stavebné a búracie práce boli zahájené pre Univerzitnú nemocnicu v Martine a Rooseveltovu nemocnicu v Banskej Bystrici. Modernizácia nemocničnej siete vyplýva z míľnikov Plánu obnovy a odolnosti (POO), ktorý predpokladá výstavbu nových nemocníc, modernizáciu existujúcich budov a zlepšenie technického vybavenia nemocníc. Na realizáciu týchto projektov dostalo MZ SR finančné prostriedky vo výške 998 miliónov eur (str. 401-402, .pdf ).

Ukončenie výstavby Rooseveltovej nemocnice sa aktuálne odhaduje na koniec roka 2029. Univerzitná nemocnica v Martine by mala vojsť do prevádzky na konci roka 2028.

V máji tohto roku vláda schválila návrh na výstavbu nemocnice v bratislavskom Ružinove. Pôvodne sa mala táto nemocnica stavať v lokalite Rázsochy, kde však vláda schválila výstavbu Národného ústavu detských chorôb. Minister vnútra Šutaj Eštok a a minister školstva Drucker nepokladajú výstavbu novej nemocnice v Ružinove za reálnu. Vyjadrenie Tomáša Valáška pre Demagog.sk z 8. 11. 2024: “Upozorňoval som na absurdnú situáciu, že tri štátne nemocnice bude asi stavať, stavia či staval Robert Kaliňák, hoci nikdy nebol ministrom zdravotníctva. Konkrétne Nemocnica svätého Michala, ktorá už stojí, nemocnica v Prešove, ktorá sa buduje, a nová bratislavská nemocnica, pri ktorej minister vnútra avizoval, že by ju mohlo realizovať ministerstvo obrany. Zabudol som, že nemocnica Sv. Michala bola postavená za čias, keď bol R. Kaliňák ministrom vnútra, nie obrany, ale na pointe to, myslím, nič nemení.”

súčasťou
Nemocnica svätého Michala
schválila
prišli
zahŕňal
schválila
stala
účasťou
začalo
vyčíslené
prevzalo
rekonštrukcii
financovaný
predpokladá
nemocnicu
nemocnicu
Plánu obnovy a odolnosti
.pdf
odhaduje
prevádzky
schválila
nepokladajú


za posledných 10 rokov sa zdvojnásobili príjmy do štátneho rozpočtu a napriek tomu štátny dlh rastie, napriek tomu rastie a rástol počas vlády všetkých štandardných strán.

Je pravda, že štátny dlh Slovenskej republiky v absolútnych číslach, skutočne rastie , ako tvrdí Marian Kotleba, to už, ale neplatí pri prepočte dlhu na % HDP, kde sa udržuje od roku 2014 klesá resp. sa udržuje na približne rovnakej úrovni. Nepravda je taktiež druhá časť výroku o príjmoch do štátneho rozpočtu. Tie síce skutočne za posledných desať rokov narástl, avšak nezdvojnásobili sa ako to tvrdí Marian Kotleba. Príjmy narástli z približne 10 miliárd € v roku 2007 na niečo viac ako 14 miliárd v roku 2016. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

rastie


V roce 1999 byla přijata na konci Topolánkovy vlády velká novela exekučního řádu, která mnoho věcí, které bohužel exekutoři provádějí, odstranila.

Mirek Topolánek byl předsedou vlády v obodbí 2006-2007 a následně 2007-2009.V roce 1999 byl u vlády Miloš Zeman(konkrétně pak v letech 1998-2002). Pokud se jedná o překlep a je míněný rok 2009, pak byla skutečně přijata novela zákona o soudních exekutorech a exekučních činnostech. (Zdroj :http://www.psp.cz/sqw/historie.sqw?T=804&O=5)

Co se týče obsahu zákona, nejsem sto posoudit co všechno je zásadní změnou oproti původnímu znění, nicméně z řeči tehdejší ministryně spravedlnosti Daniely Kovářové v Poslanecké sněmovně vyplývá, že nejdůležitějšími body jsou :1) Přiměřenost exekuce ve vztah k finančnímu plnění(lze obstavit pouze částku rovnající se vymáhané částce) a 2) návrh zákona pevně stanovuje pořadí v rámci něhož musí exekutor volit jednotlivé nástroje exekuce.

Tyto skutečnosti se shodují s§ 58 tohoto zákona: "Zajistit majetek k provedení exekuce lze nejvýše v rozsahu bezpečně postačujícím k uhrazení vymáhané pohledávky, jejího příslušenství včetně příslušenství, které se pravděpodobně stane splatným po dobu trvání exekuce, pravděpodobných nákladů oprávněného a pravděpodobných nákladů exekuce.", "Nebrání- -li to účelu exekuce, provede se exekuce ukládající zaplacení peněžité částky přikázáním pohledávky, srážkami ze mzdy a jiných příjmů"

Zdroj: Zákon 286/2009 Sb. ze den 22. července 2009 .(pdf.)

na té webové stránce je odkaz na PDF toho zákona, nevím jak to linknout přímo:)


Vieme, že v hospodárstve priemerná mzda opäť narástla. Tie rasty sú z poslednej prognózy 5 percentné, čo je viac ako inflácia.

Heger správne poznamenáva, že priemerná mzda v hospodárstve narastá. Z analýzy zverejnenej Inštitútom informatiky a štatistiky vyplýva, že priemerná mesačná nominálna mzda v hospodárstve stúpla v 3. štvrťroku 2021 medziročne o 6,5%. Pri inflácii v tomto období (3,9%) došlo k reálnemu rastu výšky miezd o 2,5%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

analýzy


My sme navrhli, aby sme počkali jednak na maďarskú Ústavu a potom na vykonávacie predpisy (aby mohla byť schválená novela zákona o občianstve pozn.).

Žiadny skorší mediálny výstup, ktorý by hovoril o snahe Mostu-Híd posunúť novelu zákona o občianstve kvôli maďarskej ústave sa nám nájsť nepodarilo. Rudolf Chmel (Most-Híd) sa ešte 27. februára 2011 vyjadril , že ak by sa koalícia nedohodla na zákone o štátnom občianstve, pre Most-Híd by bolo prijateľnejšie predložiť upravené znenie až na aprílové rokovanie. Článok sme.sk z konca februára 2011 taktiež uvádza, že vládny návrh sa dostane do parlamentu zrejme až v apríli. Overovaný výrok Bélu Bugára sa však vzťahuje aj na čakanie na maďarskú ústavu a jej predpisy a to ako dôvod spomenuté nebolo.

vyjadril

sme.sk


No tak je známe, že vo voľbách do VÚC na župana Marián Kotleba získal takmer dvojnásobok hlasov toho, čo kandidát, ktorého podporovala SNS a to nebolo málo hlasov. To sa bavíme o tisícoch hlasov v jednom jedinom kraji.

Marián Kotleba získal vo voľbách predsedu BB VÚC 13 629 hlasov. Spoločný kandidát SNS a HZD Jozef Šimko získal 7 197 hlasov. Rozdiel činí 6 432 hlasov.


Čo sa týka odpredania nájomných bytov, spoločnosť MBB, teda bytový podnik mesta, kde bol pán poslanec (Kašper, pozn.) člen dozornej rady musela tieto odpredať (pred tromi rokmi, pozn.), pretože musela splácať úvery, na ktoré vtedy nemala.

Kandidát na primátora Banskej Bystrice, Igor Kašper, bol členom dozornej rady mestského bytového podniku BMP s.r.o. (neskôr MBB a.s.), ktorý kvôli zadlženosti odpredal v roku 2015 zrekonštruované nájomné byty. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V roku 2015 pristúpil mestský bytový podnik BPM s.r.o. k odpredaniu nových nájomných bytov na adrese Severná 5 ( .pdf , s. 3). BMP podľa výročnej správy odkúpil v roku 2013 od mesta bývalú administratívnu budovu SAV, ktorá sa následne v roku 2014 zrekonštruovala, pričom investičné náklady presiahli 2,6 milióna eur. Avšak výstavba eventuálne " negatívne ovplyvnila ekonomické ukazovatele podniku " a tak podnik " so súhlasom jediného spoločníka (ktorým je mesto, pozn.) " byty predal. V správe sa tiež dočítame, že príjem z predaja týchto bytov bol použitý na vysporiadanie úveru a čiastočných záväzkov zhotoviteľa ( .pdf , s. 10). MBB a.s. je bytový podnik mesta , ktorý okrem iného, vlastní, prenajíma a spravuje stovky bytov v Banskej Bystrici. V kontexte diskusie je však reč o podniku BMP (a nie MBB ako spomína Nosko), ktorý zanikol k 31. 12. 2015 zlúčením s MBB. Kandidát na primátora Igor Kašper bol členom dozornej rady BMP s.r.o. od februára 2011 ( .pdf , s. 3) a členom dozornej rady MBB a.s. od júna 2017 ( .pdf , s. 6). Podľa Finstatu hospodárila BPM s.r.o. v rokoch 2012 až 2015, čiže posledné tri roky svojej existencie, v strate , ktorá súhrnne predstavovala 1 163 724 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 25.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
.pdf
bytový podnik mesta
zlúčením
.pdf
.pdf
strate


Na poslednú chvíľu zdravotníkov, teraz aj ambulancie, učiteľov, všetko bolo ani nie, že o 5 minút 12, všetko bolo minútu po dvanástej.

Vláda Eduarda Hegera priniesla riešenie viacerých eskalujúcich problémov v zdravotníctve až na poslednú chvíľu. Výrok Richarda Takáča preto hodnotíme ako pravdivý.

V septembri sa na kritickú situáciu v zdravotníctve rozhodli reagovať lekári, ktorí začali podávať hromadné výpovede. Pre stiahnutie výpovedí požadovali splnenie 8 požiadaviek. Posledná a najkritickejšia požiadavka sa týkala platov lekárov, a vyjednávania o tejto požiadavka sa naťahovali do posledných dní. Vláda a Lekárske odborové združenie (LOZ) sa nakoniec dohodli a podpísali spoločné memorandum doslova niekoľko hodín pred tým, ako výpovede lekárov nadobudli platnosť. Pravdepodobný kolaps nemocníc bol tak odvrátený na poslednú chvíľu.

Zvýšenie platov nemocničných lekárov sa ale netýkalo lekárov pracujúcich v ambulanciách. Tí sa sťažovali na zvyšujúce sa náklady aj stratu konkurencieschopnosti. Od pacientov preto niektoré ambulancie začali vyberať nové poplatky, niekedy vo výške až 20 eur. Ambulancie boli navyše pripravené vypovedať zmluvy so zdravotnými poisťovňami. Slovenská lekárska komora preto žiadala dofinancovanie ambulancií. Vláda sa s ambulantným sektorom nakoniec dohodla na jeho dofinancovaní. Oznámil to 27. 1. Eduard Heger, aj keď táto dohoda je zatiaľ iba podmienečná. Dofinancovanie bolo podmienkou dohody aj s poisťovňami. Tie posledný januárový deň uzatvorili nové dodatky s ambulanciami. Dohoda sa udiala v poslednej chvíli, pretože zmluvy boli platné len do konca januára. Pokiaľ by k dohode neprišlo, pacienti by si museli zákroky uhrádzať z vlastného vrecka a následne žiadať poisťovňu o preplatenie.

Podobnú situáciu ako v zdravotníctve zažívalo v lete aj školstvo. Odborový zväz pracovníkov školstva a vedy na Slovensku požadoval , aby sa platy verejných zamestnancov zvýšili o desať percent. Túto požiadavku prišlo v júni vyjadriť aj tisíce učiteľov do hlavného mesta. Hlavným motívom protestov bola nespokojnosť s nízkymi platmi a podmienkami, v ktorých musia učiť a pracovať. 30. júna navyše učitelia k protestom pridali aj hromadné podávanie výpovedí . V polovici júla nakoniec prišlo medzi vládou a odborovým združením k dohode. Platy učiteľov sa tak mali zvýšiť dvakrát, najprv o 7 percent a následne o 10 percent. K dohode prišlo až potom, čo učitelia hrozili prerušením vyučovania od septembra.

Richard Takáč vo svojom výroku nespomína, že protestom a hromadným výpovediam sa počas svojej vlády nepodarilo zabrániť ani strane Smer-SD. Pred voľbami v roku 2016 musel Smer riešiť hroziaci štrajk učiteľov aj hromadné výpovede sestričiek. Smer vtedy na protestujúcich učiteľov a sestričky útočil a protesty označil za politicky motivované.

reagovať
podpísali
vyberať
dofinancovanie
dohodla
uzatvorili
požadoval
vyjadriť
hromadné podávanie výpovedí
zvýšiť
hrozili
riešiť


Vojaci, ako jediní dostali teraz 13-ty plat..

V priebehu júna 2019 majú byť vyplatené 13. platy spoločne s profesionálnymi vojakmi aj všetkým zamestnancom rezortu obrany. Nie je teda pravdou, že 13. platy dostanú iba vojaci. Pre neúplnosť informácií hodnotíme výrok ako nepravdivý. Podľa informácií zverejnených na oficiálnej stránke Ministerstva obrany Slovenskej republiky bude “ profesionálnym vojakom a zamestnancom vo výplate za máj pri príležitosti letných dovoleniek za kvalitné plnenie úloh vyplatený 13. plat vo výške 50% z ich služobného/funkčného platu, minimálne však v sume 500 eur ak odpracovali viac ako 2 roky.“ Ministerstvo ďalej dodáva, že “ 13. plat sa týka sa cca 20.000 profesionálnych vojakov a zamestnancov rezortu MO SR. Výdavky kapitoly MO SR na vyplatenie 13. platu budú celkovo cca 14,8 milióna eur. ”

informácií


Za predchádzajúcej vlády, ktorá veľmi krátko pôsobila a veľmi kontroverzne, to teda uznávam, ale nezamestnanosť začala mierne klesať.

Výrok Ľ. Kaníka hodnotíme ako zavádzanie, pretože nezamestnanosť za vlády I. Radičovej klesala len do tretieho štvrťroka 2011, následne však začala opäť stúpať. V prvom štvrťroku 2012 nezamestnanosť dosiahla úroveň z tretieho štvrťroka 2010, čiže prvého štvrťroka vlády I. Radičovej. Inými slovami, nezamestnanosť za vlády I. Radičovej začala klesať, no ku koncu roka 2011 a začiatkom roka 2012 začala nezamestnanosť opäť rásť. Pri hodnotení výroku vychádzame z údajov Štatistického úradu SR za roky 2011-2012 a 2010 o nezamestnanosti v SR. Miera nezamestnanosti v % Q2 2010 14,4 Q3 2010 14,1 Q4 2010 13,9 rok 2010 14,4 Q1 2011 13,9 Q2 2011 13,1 Q3 2011 13,1 Q4 2011 14,0 rok 2011 13,5 Q1 2012 14,1 Q2 2012 13,6 polrok 2012 13,9 Ako z tabuľky vidíme, tak v po nástupe vlády I. Radičovej v júli 2010 začala nezamestnanosť klesať z 14,4% v Q2 2010 na 13,9 v Q4 2010. Pokles nezamestnanosti pokračoval len do Q3 2011. V poslednom štvrťroku roku 2011 nezamestnanosť narástla o takmer jeden p.b. Nezamestnanosť rástla aj v prvom štvrťroku 2012, čiže v čase keď prebehli predčasné voľby. Je pravdou, že medziročne v roku 2011 nezamestnanosť klesla o 0,9 p.b oproti roku 2010, no v čase odovzdávania vlády v prvom štvrťroku 2012, bola nezamestnanosť na rovnakej úrovni ako v treťom štvrťroku 2010, teda v prvom celom štvrťroku vlády I. Radičovej. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu


Preto som to na začiatku už označila za politický obchod, pretože sa spájajú dve veci, ktoré sú nespojiteľné.

Poslankyňa Žitňanská sa už vo februári 2014 vyjadrila k zmenám Ústavy SR, ktoré ohlásil vládny Smer spolu s opozičným KDH, nasledovne: " keď sa na stole stretnú dva navzájom vôbec nesúvisiace návrhy a podpora jedného je podmieňovaná podporou iného návrhu, je to politický obchod. (...)

vyjadrila


Nakoniec sa dohodlo memorandum (o dodávkach plynu, pozn.) aj v spolupráci s Európskou komisiou, to znamená, trojstranne, my sme ju podpísali, poslali ukrajinskej strane...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže je pravdou, že memorandum ohľadom reverzného toku plynu na Ukrajinu zo Slovenska Slovensko podpísalo a poslalo na Ukrajinu. Európska Únia spolupracovala na tomto memorande. Medzičasom návrh dohody podpísala aj ukrajinská strana. Podrobne o tejto dohode informuje SITA . Memorandum reaguje na problémy Ukrajiny s dodávkami plynu od Ruska. To totiž od Ukrajiny požadovalo približne 400 dolárov za tisíc kubických metrov plynu. Memorandum predstavuje dohodu o spoločnej spolupráci medzi Slovenskom a Ukrajinou pri hľadaní technickej realizácie vybudovania reverzného toku plynu zo Slovenska na Ukrajinu. Memorandum teda nepredstavuje záväzok Slovenska o dodávaní plynu ukrajinskej strane, ale iba o spolupráci pri možných spôsoboch realizácie tohto produktu. Návrh dohody pred pár dňami (15. januára 2014) podpísala aj ukrajinská strana, podľa správy SITA už EUSTREAM (slovenský prepravca plynu) pozval predstaviteľov NAFTOGAZu (ukrajinský prepravca plynu) na spoločné rokovania ohľadom finalizácie memoranda. Ako uvádzame nižšie, Ukrajina vyrokovala s Ruskom nižšie ceny plynu, takže k realizácii dohody nakoniec nemusí dôjsť. Euractiv a Reuters informujú , že memorandum o reverznom toku plynu na Ukrajinu bola spolupráca s Európskou úniou. Demagog.SK nezistil originálne znenie memoranda. Dátum zverejnenia analýzy: 21.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SITA informujú


Čiže bude veľký záujem aj na tom, aby sme si tak trošku strategicky rozdelili tie posty v jednotlivých eurovýboroch a určite bude dobré, keď sa aj slovenská delegácia po voľbách znovu stretne tak, aby sme všetky tie strategické výbory, v ktorých sme v minulosti chýbali, ako napríklad výbor pre hospodárske a menové záležitosti, kde sa rozhoduje o budúcnosti eura. Alebo výbor ITRE, kde predtým pôsobil pán Hudacký, kde sa riešia záležitosti energetiky. ppppppp

Výročná správa 2009 NR SR uvádza (s. 34-35) všetky členstvo poslancov v jednotlivých výboroch v EP. Je pravdou, že v minulosti sme nemali riadneho člena vo Výbore pre hospodárske a menové veci, iba náhradníkov Vladimíra Maňku a Sergeja Kozlíka. Avšak Výbor pre priemysel, výskum a energetiku (ITRE) bol v minulosti zastúpený Jánom Hudackým, Jaroslavom Paškom na pozícii riadnych členov a Vladimírom Maňkom a Alajosom Mészárosom na pozícii náhradníkov. Jaroslav Paška pôsobí vo výbore ITRE dodnes. Súčasné rozdelenie našich poslancov podľa výborov si môžte pozrieť tu.

správa pôsobí tu.


...my sme ho (zdravotníctvo, pozn.) preberali mínus 200 miliónov eur.

Je pravdou že celkový dlh štátneho zdravotníctva dosiahol úroveň 194 mil. eur na konci roka 2009. Vláda tento dlh znížila odsúhlasením návratnej finančnej pôžičky o 80 mil. eur.


Podľa údajov Štatistického úradu SR vzrástli vo februári 2011 medziročne ceny bývania, vody, elektriny, plynu a iných palív (4,1%). Oproti januáru 2011 je to nárast o 0,4 percentuálneho bodu.

Štatistického úradu SR


A stále rád používam ten príklad zo Spolkovej republiky Nemecko, kde bol odsúdený právoplatne Peter Graf, otec športovej ikony Nemeckej, Stefy Grafovej, ktorému prišli na daňové úniky a bol právoplatne odsúdený na bezpodmienečný trest.

Ide o prípad z roku 1997. Peter Graf, otec Steffi Graf, bol právoplatne odsúdený za daňové úniky (v hodnote 7,4 miliónov dolárov) na tri roky a deväť mesiacov bezpodmienečne. Odsedel si 15 mesiacov v cele predbežného zadržania. Prepustili ho na kauciu v hodnote tri milióny dolárov a taktiež vyrovnal všetky svoje dlhy voči štátu. V Nemecku je bežnou praktikou, že po odpykaní jednej tretinu trestu, odsúdenca v prípade dobrého správania pustia na slobodu. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odsúdený hodnote


Dokonca to dochádza do takých paradoxov, že pán Dzurinda povie, že z nášho mlčania musia byť frustrovaní nacionalisti v Maďarsku.

Dzurinda podla TASR tvrdí: "Ak nacionalisti v Madarsku ocakávali, že sa Slovensku zo vstupu do Európskej únie 'podlomia kolená', musia byt velmi frustrovaní zo sebavedomého národa, ktorý sa môže opierat o dlhorocné dobré ekonomické a politické výsledky." Tak odpovedal Dzurinda na otázku, preco SR nepovažuje za potrebné byt jedným z kritikov vnútropolitického vývoja v Madarsku.

TASR


My (SMER-SD, pozn.) sme boli principiálne proti privatizácii SPP (v roku 2002).

Strana SMER-SD sa negatívne stavala k privatizácii SPP, ktorú presadzovali vtedajšie vládne strany. Vzhľadom na to, že SMER-SD dlhodobo bojovalo proti privatizácií strategických podnikov, výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR deklarovala SME SME


Čo navrhuje táto štúdia za peniaze, za 25 miliónov korún? Zavedenie superhrubej mzdy. Teraz pán Kažimír tu rozpráva jak superhrubá mzda jak proti nej bojuje. Štúdia, za ktorú zaplatili veľké peniaze navrhuje zavedenie superhrubej mzdy.

Táto analýza nie je verejne dostupná (minimálne sa nám ju nepodarilo nájsť), Hospodárske noviny ku jej výsledkom uvádzajú: "Odborníci v štúdii odporúčajú napríklad zavedenie superhrubej mzdy, zrušenie takzvaných bulharských konštánt, z ktorých sa počíta zdravotné a sociálne poistenie, zjednotenie vymeriavacích základov, ale aj zavedenie jednotného ročného zúčtovania daní a odvodov. Teda mnohé z toho, čo sa dostalo aj do návrhu reformy stredopravej vlády."

Hospodárske noviny


Nemocnice v správe VÚC neplatia dodávateľom faktúry, všetci to dobre vieme.

Správa TASR hovorí o dlhoch nemocníc v Leviciach a Topoľčanoch, ktoré patria do spoločnosti Nemocnice s poliklinikami n.o. zriadenej NSK:

TASR správa


KDH nehlasovalo za deklaráciu o zvrchovanosti SR.

Na menovitom hlasovaní sa zo 150 poslancov SNR zúčastnilo 147. Z nich 113 hlasovalo za: 73 z Hnutia za demokratické Slovensko, 15 zo Slovenskej národnej strany a 25 zo Strany demokratickej ľavice (SDĽ). Proti bolo 24 poslancov: 17 z Kresťanskodemokratického hnutia a sedem z vtedajšieho Spolužitia. Hlasovania sa zdržalo 10 poslancov: šesť z bývalého Maďarského kresťanskodemokratického hnutia, traja zo SDĽ a jeden zo Spolužitia. V ten istý deň prezident ČSFR Václav Havel oznámil, že odstúpi z funkcie

zúčastnilo


Nejako sme rýchlo zabudli na roky 2006 až 2010, keď počas prvej vlády sme vrátili naspäť do vlastníctva štátu sprivatizovaný Transpetrol a Transpetrol je spoločnosť, ktorá zabezpečuje tranzit ropy cez územia Slovenskej republiky, teda hovoríme o neuveriteľne dôležitom podniku.

Slovenská republika za vlády Roberta Fica odkúpila 49% balík akcií Transpetrolu od ruského koncernu Jukos 26. marca 2009 a tak sa slovenský prepravca ropy dostal späť do vlastníctva štátu. Spoločnosť Jukos odkúpila akcie behom Dzurindovej vlády v roku 2002. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Za 49% podiel Slovensko zaplatilo 240 miliónov USD (180,52 milióna eur). Prevod akcií bol schválený Protimonopolným úradom SR a Fondom národného majetku SR. Vlastníkom 100 % akcií a.s. Transpetrol, ktorá zabezpečuje prevod ropy cez naše územie, je Slovenská republika zastúpená Ministerstvom hospodárstva SR. Dátum zverejnenia analýzy: 16.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

odkúpila odkúpila schválený Vlastníkom


Metodicko-pedagogické centrum pripravilo špeciálnu publikáciu, ktorú distribuovalo na školy, určite sa v tom pokračuje ... (hovorí o tom, "ako pristúpiť k tomu, aby sa deti lepšie učili čítať", pozn.)

Metodicko-pedagogické centrum (MPC) skutočne vydalo niekoľko publikácii, ktoré sa zameriavajú na zvýšenie čitateľskej gramotnosti. Stalo sa tak v čase keď bol ministrom školstva Eugen Jurzyca a aj v roku 2013, teda počas úradovania Dušana Čaploviča.

Čitateľská gramotnosť na vyučovaní slovenského jazyka a literatúry

Čitateľská gramotnosť v primárnom vzdelávaní

Integrácia čitateľskej gramotnosti

do výučby na strednej škole

tu


Ak dnes parlamentná strana hovorí o tom, že požaduje prítomnosť cudzích vojsk na našom území...

Marian Kotleba hovoril o strane Most-Híd, ktorá vyjadrila podporu prítomnosti NATO v strednej Európe, v prípade potreby aj na území Slovenska, čo neznamená "požadovanie prítomnosti cudzích vojsk na našom území", ako sa o ňom vyjadril Kotleba. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Kotleba narážal na stranu Most-Híd, ktorá v svojom dokumente Občianska vízia ( .pdf, str. 160) v kapitole Zahraničná a bezpečnostná politika vyhlasuje, že "NATO je základným pilierom bezpečnosti Slovenska, strednej Európy, Európy a celého transatlantického priestoru. Podporujeme plnenie záväzkov prijatých na summite Aliancie vo Walese vrátane posilnenia prítomnosti NATO v strednej Európe . V prípade potreby sme pripravení prispieť k zdôrazneniu prítomnosti Aliancie v regióne, čo považujeme za prirodzené, nakoľko nedeliteľnosť bezpečnosti je zá- kladným pilierom NATO. Preto v prípade potreby podporujeme nielen prítomnosť spojencov v Poľsku, Rumunsku či v pobaltskej oblasti, ale aj ich prítomnosť na Slovensku (ktorá je už aj dnes realitou, napr. v prípade trenčianskeho EOD Centre of Excellence)." Ako informovali Webnoviny.sk , "podľa predsedu strany Bélu Bugára zahraničná a bezpečnostná politika Slovenska je postavená na dvoch pilieroch. Prvý tvoria hodnoty ako sloboda, demokracia, či ľudské práva. Druhým sú záujmy, ktorými sú stabilné a bezpečné medzinárodné prostredie, spoľahlivé spojenecké štruktúry."

.pdf,

Webnoviny.sk


Do spisu nenazrel ani on ani ja. Mal právo na informácie, mám právo na informácie aj ja na základe predpisov ministerstva vnútra, ktoré boli vždy využívané.

Nevieme overiť či minister vnútra alebo policajný prezident má právo nahliadať do spisov vyšetrovateľa, rovnako ani to, či do nich skutočne nazreli.


...o koľko prešiel zákon, ktorým ste zaviedli dôchodkové správcovské spoločnosti a druhý súkromný pilier? O jeden hlas. A bol to obyčajný zákon.

Druhým súkromným pilierom má Robert Fico na mysli doplnkové dôchodkové sporenie, známe aj ako tretí pilier. Vláda Ivety Radičovej zrušila od 1. januára 2011 možnosť uplatniť si daňové úľavy v treťom pilieri. Opatrenie bolo súčasťou ozdravného balíčka štátnych financií. V parlamente sa o ňom hlasovalo 21. decembra 2010. Za hlasovalo 77 zo 79 prítomných poslancov, 2 sa hlasovania zdržali. Keďže zákon skutočne prešiel o jeden hlas, hodnotíme výrok ako pravdivý. Zákon viedol k k strate záujmu o tretí pilier. Od roku 2014 si sporitelia v treťom pilieri môžu opätovne znížiť daňový základ o odvedené príspevky do sumy 180 eur ročne. Dátum zverejnenia analýzy: 24.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

daňové hlasovalo 2014


Tie moje eurofondy boli vyčerpané a tá lanovka stojí dodneska.

Výrok hovorí o čerpaní eurofondov 1. Tatranskou akciovou spločnosťou, ktorá do roku 2011 patrila Borisovi Kollárovi. Podľa Hospodárskych novín mal Boris Kollár práve cez uvedenú spoločnosť získať 5.3 milióna eur z eurofondov na zlepšenie služieb v lyžiarskom stredisku Park Snow Štrbské pleso. Lyžiarske stredisko je v prevádzke dodnes, aj napriek tomu že ho Boris Kollár v roku 2010 predal spoločnosti Webis podnikateľa Romana Wecka. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. V roku 2013 poskytol Boris Kollár rozhovor pre portál Lanovky.sk v ktorom sa na tému eurofondov vyjadril: "Čerpal som eurofondy dvakrát, v Tatrách a na Donovaloch, a veľmi nám to pomohlo. Tie investície by sme bez nich nevedeli urobiť. Ekonomicky by sme to neustáli – zobrať si taký úver a splatiť ho z tej činnosti je nemysliteľné. Beriem to ako pomoc cestovnému ruchu od Európskej únie a nášho štátu, táto kapitola je v poriadku." Podľa časopisu Trend sa v období 2007-2013 investovalo z eurofondov napr. na novú sedačku zo Soliska do Furkotskej doliny. Túto rekonštrukciu zabezpečovala spoločnosť 1. Tatranská, ktorá do roku 2010 patrila Borisovi Kollárovi. V súvislosti v Borisom Kollárom a čerpaním eurofondov na lyžiarske strediská sme už v minulosti (27. február 2016) overovali výrok Borisa Kollára. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárskych novín
predal
rozhovor
Trend
výrok


Dnes napríklad nikto nekomunikuje s Tureckom (o utečeneckej kríze, pozn.).

Predstavitelia štátov Európskej únie majú preukázateľné snahy o komunikáciu s Tureckom v otázke riešenia migračnej krízy a uskutočnili aj niekoľko rokovaní, preto výrok hodnotíme ako nepravdivý. Dňa 18. septembra 2015 sa v Ankare stretli " turecký minister zahraničných vecí Feridun Sinirlioglu a jeho luxemburský náprotivok Jean Asselborn pri príležitosti usporiadania spoločného tlačového briefingu počas vzájomného stretnutia ministerstiev.(...) Európska únia pripravuje zásadný balíček pomoci Turecku, aby mu tak pomohla vysporiadať sa s nákladmi na opatrenie 2 miliónov sýrskych utečencov, oznámil luxemburský minister zahraničných vecí počas svojej návštevy v Ankare." Európska únia verejne vyzývala Turecko k spolupráci v otázke riešenia utečeneckej krízy napríklad aj v máji 2015. Predstavitelia EÚ plánujú úzko spolupracovať s Tureckom aj v budúcnosti: " Francúzsky prezident Fran çois Hollande minulý týždeň oznámil, že bude naliehať na špeciálnom sumite, ktorý sa uskutoční budúcu stredu, na "spoluprácu s Tureckom" a to aby podporil šancu sýrskych utečencov zostať v tejto krajine až pokým sa vojna neskončí. " Turecko kvôli rokovaniam navštívil aj nemecký minister zahraničných vecí Steinmeier. Spolu s Francúzskom sú to údajne aj Taliansko a Nemecko, kto " v posledných dňoch viedol zákulisné snahy o dohodu s Ankarou, výsledkom ktorých by malo byť zlepšienie životných podmienok 2.2 milonov sýrskych utečencov žijúcich v Turecku. (...) Európa ponúka Turecku značné navýšenie finančnej pomoci. (...) Zástupcovia Turecka by však uvítali ešte väčší záväzok vrámci boja s krízou v Sýrii a vyhliadkou utečencov na to, aby sa čoskoro mohli vrátiť domov. Európsky zástupcovia Ankare naznačili, že by boli ochotní vypomôcť výstavbou škôl a ďalšej infraštruktúry, ktorá by Turecko čiastočne odbremenila. " Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

stretli vyzývala spolupracovať navštívil Spolu


V komunálnych voľbách v roku 2010 v Ružomberku vyhral Ján Pavlík - NEKA (na post primátora). Smer mu nevyjadrila ani neoficiálnu podporu. Aktualizácia 1.12. : podľa príspevku v diskusii mal Ján Pavlík v Ružomberku podporu ako Smeru, tak Mostu. Pavlík o tom ale nehovorí napríklad vo volebných spotoch na svojej internetovej stránke .

Pavlík stránke


Krajanský zákon nezastavil SDKÚ, ale referendum v Maďarsku, to je prvá vec. A Fidesz, ktorý nemal ústavnú väčšinu ako dnes.

Pravda je, že referendum (5.12. 2004), ktoré si kládlo aj otázku či by Maďarsko malo udeliť štátne občianstvo občanom maďarskej národnosti mimo územia Maďarska bolo z dôvodu nízkej účasti neúspešné. Zabránilo tak presadiť zákon na pôde maďarského parlamentu s vládnou väčšinou socialistov (MSZP) a slobodných demokratov (SZDSZ) v opozícií s FIDESZom.


V Rakúsku pri úplatku, ktorý je nad 300 000, máte trest do 15 rokov odňatia slobody vo vašej úprave, ktorú navrhujete, je možnosť dokonca podmienky trojročnej, a to pri úplatku, ktorý sa šplhá až k sume 700 000, čiže kde je tá inšpirácia našimi susedmi?

Podľa rakúskeho trestného zákona hrozí páchateľovi, ktorý verejnému činiteľovi odovzdá úplatok presahujúci výšku 300-tisíc eur, trest odňatia slobody v hranici 1 až 15 rokov. Podľa vládnej novely slovenského trestného zákona môže, za odovzdanie úplatku verejnému činiteľovi až do výšky 700-tisíc, dostať páchateľ maximálny trest odňatia slobody vo výške 3 roky, tento trest je navyše možné podmienečne odložiť. Podmienečný odklad je však za podobný skutok možný aj podľa rakúskeho trestného práva, pokiaľ trest neprekračuje hranicu 2 rokov. Podľa pripravovanej vládnej novely však bude možné udeliť podmienečný trest aj pri najvyššej možnej trestnej sadzbe, zatiaľčo v Rakúsku je takýto odklad možné udeliť len pri dolných trestných sadzbách. Výrok Vladimíri Marcinkovej preto hodnotíme ako pravdivý.

Podľa rakúskeho trestného zákona (Strafgesetzbuch) je pri trestnom čine podplácania verejného činiteľa možné potrestať páchateľa odňatím slobody od 1 až do 15 rokov, pokiaľ výška úplatku prevyšuje sumu 300-tisíc eur (§ 307 ods. 2).

Na Slovensku upravuje trestný čin podplácania verejného činiteľa v súvislosti s obstarávaním veci všeobecného záujmu paragraf 333 ods. 2 Trestného zákona . Pri súčasnej trestnej úprave hrozí páchateľovi za takýto trestný čin trest odňatia slobody na 2 až na 5 rokov. Pokiaľ páchateľ spácha tento trestný čin vo veľkom rozsahu hrozí mu trest odňatia slobody na 5 až 12 rokov ( § 333 ods. 3 ). Hranica škody veľkého rozsahu je v aktuálne úprave určená na sumu väčšiu ako 133-tisíc eur. ( § 125 ).

Nová vládna úprava však výrazne znižuje trestné sadzby a zároveň zvyšuje hranicu škody. Po novom sa škodou veľkého rozsahu sa rozumie škoda prevyšujúca až sumu 700-tisíc eur. Úplatok verejnému činiteľovi do výšky 700-tisíc eur (vrátane) by tak spadal pod nižšiu trestnú sadzbu.

Podľa novely by tak páchateľovi, ktorý verejnému činiteľovi odovzdá úplatok 700-tisíc, v súvislosti s obstarávaním veci všeobecného záujmu, hrozil trest odňatia slobody v rozmedzí 6 mesiacov až 3 roky, s možnosťou podmienečného odkladu trestu ( s. 24 ).

Podmienečný odklad za trestný čin podplácania vo výške viac ako 300-tisíc však môže za určitých okolností dostať aj páchateľ v Rakúsku. Podľa rakúskeho trestného práva, ak je páchateľ odsúdený na trest odňatia slobody, ktorý nepresahuje dĺžku dvoch rokov, tak je mu súd povinný, za splnenia istých podmienok, udeliť podmienečný trest so skúšobnou dobou 1 až 3 roky ( § 43 ods. 1 ).

trestného zákona
Trestného zákona
§ 333 ods. 3
§ 125
úprava
novely
s. 24
§ 43 ods. 1


Je to 0,06% z obratu (zákon o odbytovom fonde, pozn.), čiže kto bude mať milión euro obrat, zaplatí 600 euro do takéhoto fondu.

Ľ. Jahnátek správne uvádza, že v navrhovanom zákone o odbytovom fonde je odvod na činnosť tohto fondu vo výške 0,06% z tržby, čo by predstavovalo pri hypotetickom miliónovom obrate resp. tržbe, odvod vo výške 600 euro. Návrh zákona o odbytovom fonde (.doc) pochádza z dielne Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky. Od 13. februára 2013 do 5. marca 2013 sa nachádza v medzirezortnom pripomienkovom konaní, po jeho skončení má byť zaradený na rokovanie vlády. Zákon by mal nadobudnúť účinnosť 1. júla 2013. Podľa stanoviska Ministerstva pôdohospodárstva ide o návrh zákona o Odbytovom fonde, ktorý predložilo Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky ako iniciatívny návrh na základe návrhu a požiadavky Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory. Jeho cieľom je riešiť akútne problémy slovenských výrobcov potravín a zvýšiť ich predajnosť nielen na Slovensku, ale aj v zahraničí. Fond bude financovaný odvodmi vo výške 0,06% zo zisku subjektov, ktorých podnikateľská činnosť súvisí s poľnohospodárskou alebo potravinárskou výrobou. § 10 (3)Príspevok do fondu odvádzajú platitelia vo výške 0,06 % z tržieb za štvrťrok za výrobky sektoru... Zákon taktiež definuje, ktorým sektorom poľnohospodárskej a potravinárskej výroby, vzniká povinnosť platenia príspevkov do fondu (§10, odsek 1.). Dátum zverejnenia analýzy: 04.03.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Návrh zákona o odbytovom fonde


Potom ste nemali riešiť napríklad takým spôsobom ako ste riešili jazykový zákon, zákon o štátnom jazyku. Ešte vysoký komisár jednoznačne povedal, že musíme nejakým spôsobom dať na rovnakú úroveň aj jazyk,  teda zákon o používaní jazyku menšin,  aby nedošlo k diskriminácii. My sme práve odstraňovali tú diskrimináciu.

Priame vyjadrenie K. Vollebaeka, Vysokého komisára OBSE pre národnostné menšiny, sa nám síce nájsť nepodarilo, našli sme ale tvrdenie, ktoré minimálne Bugárovo tvrdenie spochybňuje.

takto
Zároveň
hnonline.sk
P. Csáky


130-tisíc mladých ľudí do 29 rokov bolo nezamestnaných aj v roku 2011 a 2012.

Ak by sme vychádzali zo Správy o situácii na trhu práce a brali do úvahy priemer (.pdf) za rok 2012 resp. 2011, tak počet evidovaných nezamestnaných ľudí do 29 rokov v roku 2012 bol na úrovni 131 197. V roku 2011 bol počet evidovaných nezamestnaných ľudí do 29 rokov na úrovni 120 642. Počet evidovaných nezamestnaných do 29. rokov bol v roku 2011 nižší o 10 tisíc, než uvádza minister práce. Ku koncu roka (december) 2012 bol počet evidovaných nezamestnaných ľudí (tabuľka 15) do 29 rokov 140 137 . V roku 2011 údaje Ústredia práce neposkytujú štatistiku nezamestnaných do 29. rokov. Ku koncu roka (december) 2011 bol počet (tabuľka 9) evidovaných nezamestnaných uvádzaný v kategórii od 25 do 34 rokov, preto nevieme určiť koľko ľudí do veku 29 rokov bolo evidovaných. Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

priemer počet počet


Výbor ministrov spravodlivosti, Rady Európy povedal, že Slovensko urobilo veľmi dobré reformy v roku 2007 až v roku 2009 a že skrátilo súdne konanie zo 17,5 mesiacov na 13 mesiacov.

R. Kaliňák interpretuje správne rezolúciu Výboru ministrov Rady Európy. Tá v bode Všeobecné opatrenia hovorí: "Vítajúc mnoho organizačných reforiem prijatých v rokoch 2007-2010, aby napravili tieto problémy (dĺžku súdnych konaní pozn.) najmä : - navýšenie počtu sudcov, -vytvorenie nových súdov, -vytvorenie systému na spracovanie dát a súdneho manažmentu" Treba však upozorniť, že pri skrátení dĺžky súdneho konania sa nejedná o roky 2007-2009, ale o roky 2004-2009. Navyše sa jedná o údaje, ktoré Výboru ministrov poskytuje slovenská strana. Presnejšie rezolúcia o tomto hovorí v bode II. A, 4.: "Efektivita aplikovaných opatrení Na základe štatistík poskytnutých slovenskými orgánmi priemerná dĺžka občianskeho súdneho konania v niekoľkých posledných rokoch bola nasledovná: 2002 15.18 mesiaca 2003 16.56 mesiaca 2004 17.56 mesiaca 2005 16.86 mesiaca 2006 15.40 mesiaca 2007 15.06 mesiaca 2008 14.07 mesiaca 2009 13.00 mesiaca"

rezolúciu


My sme to v Hlase hovorili pred voľbami, že chceme zrušiť Úrad špeciálnej prokuratúry, pretože naplnil svoju historickú rolu.

Strana Hlas-SD počas predvolebnej kampane pripustila zmeny týkajúce sa Úradu špeciálnej prokuratúry (ÚŠP). Minister vnútra Matúš Šutaj Eštok sa v predvolebných debatách spomínal potrebu vymeniť špeciálneho prokurátora Daniela Lipšica. Predseda strany Peter Pellegrini v predvolebných diskusiách pripustil rozsiahlu reformu ÚŠP, vrátane jej začlenenia pod Generálnu prokuratúru. Úplné zrušenie ÚŠP však strana Hlas pred predčasnými voľbami neavizovala a tento návrh nebol ani súčasťou predvolebného programu strany. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Matúš Šutaj Eštok medzi prvými vyslovil potrebu personálnych zmien na Úrade špeciálnej prokuratúry. Urobil to skôr ako Smer-SD, a to v decembri 2022 v relácii Na telo (v čase od 45:50 ). Odpovedal tak na otázku moderátora, či by súhlasil s tým, aby sa Hlas pokúsil vymeniť špeciálneho prokurátora Daniela Lipšica.

Na konkrétnu otázku moderátora či chce hlas zrušiť špeciálnu prokuratúru Eštok v relácii odpovedal: „To ja som nepovedal, veď ja vám vravím, určite s tým nejdeme do volieb, my ideme do volieb so silným štátom, pomoci ľuďom, ochranou pred migrantmi, a nejdeme so zrušením špeciálnej prokuratúry.“ (v čase od 33:30 ).

Predseda strany Hlas Peter Pellegrini v predvolebných diskusiách opakovane uviedol, že pokiaľ odborníci z Univerzity Komenského povedia, že ÚŠP treba zreformovať, tak sa budú riadiť podľa ich odborných rád. V predvolebnej diskusii RTVS 24. septembra 2023 povedal: „Ak požiadame Právnickú fakultu Univerzity Komenského a najväčších odborníkov v tejto krajine na trestné právo a trestnoprávne prostredie a povieme im, prosím vás pekne, nakreslite to tak, aby to zodpovedalo dvadsiatemu prvému storočiu a priblížte nás aj trestnými sadzbami, aj spôsobom odsudzovania vyspelým krajinám na západ od nás a vzíde z toho, že po 31 rokoch napr. takáto inštitúcia špeciálna už nie je potrebná, ale má to byť napr. súčasť Generálnej prokuratúry s tretím námestníkom pre vybrané špeciálne trestné činy, tak ja prečo by som mal hovoriť, že to tak nemôže byť, ak to povedia odborníci“ (v čase od 24:15 ). Rovnaký názor zopakoval v diskusii na TA3 26. septembra 2023 (v čase 22:30 ).

V debate televízie JOJ 21. septembra 2023 Pellegrini vyhlásil, že je zástancom veľkej reformy trestnoprávneho prostredia vedenej odborníkmi. V súvislosti s ÚŠP povedal, že si ho vie predstaviť špeciálny oddiel s tretím námestníkom na Generálnej prokuratúre. Vyjadril sa, že „Ak sa ukáže, že špeciálny prokurátor a jeho inštitút ako taký splnil svoju historickú úlohu vo vysporiadaní sa s mafiou, a tak ďalej, keby to bol tretí námestník a odnož špeciálna na Generálnej prokuratúre, myslím si, že by odrobili tú istú robotu ako robia teraz. Neviem, prečo by mali byť samostatne a špeciálne strážení.“ (v čase od 18:54 ).

V programe strany Hlas sa však bod o rušení ÚŠP nenachádza, spomína sa iba znižovanie trestných sadzieb a využívanie restoratívnej justície (. pdf , s.56)

Vyjadrenie Ministerstva vnútra SR pre Demagog.sk z 27. 2. 2024: „Vo všeobecnosti platí, že minister ako aj predseda strany Peter Pellegrini zvažovali a komunikovali potrebu reformy Špeciálnej prokuratúry a finálne riešenie je možné do istej miery považovať za reformu, keďže prokurátori ÚŠP budú naďalej pôsobiť na iných prokuratúrach.”

pdf


My konsolidujeme, my konsolidujeme verejné financie, my dávame do poriadku verejné financie, pretože my sme odovzdali Slovensko na úrovni 40 % zadlženia a od vás a vášho premiéra odraz sme to zobrali na úrovni 60 %.

V čase nástupu štvrtej vlády Roberta Fica v októbri 2023 dosahoval hrubý dlh verejnej správy úroveň 56 % HDP. Ficova tretia vláda odovzdala štátnu kasu s hrubým dlhom verejnej správy na úrovni 48 % HDP. Danko prezentuje dlh medzi vládami s rozdielom 20 percentuálnych bodov, pričom rozdiel vo výške dlhu pri odovzdávaní vlády Petra Pellegriniho a odovzdávaní vlády Ľudovíta Ódora je približne osem percentuálnych bodov. Navyše, správa RRZ konštatuje, že by pri súčasnom hospodárení do roku 2028 dlh verejnej správy môže stúpnuť až na 70,5 % HDP. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vláda, ktorej súčasťou bol aj Andrej Danko ako predseda SNS, odovzdala v roku 2020 štátnu kasu s hrubým dlhom na úrovni 48,23 % HDP, čo predstavovalo celkovo viac ako 45 mil. eur a čistým dlhom vo výške 43,1 % HDP, ktorý predstavuje 40,7 mld. eur.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) zhodnotila kroky vlády v roku 2019 vzhľadom na riziká v rozpočte ako nedostatočné. Deficit verejnej správy toho roku dosiahol dovtedajšiu najvyššiu úroveň od roku 2010 vo výške 1,3 % HDP a vláda tak nenaplnila cieľ vyrovnaného hospodárenia. Riziká, na ktoré RRZ upozorňovala už v predchádzajúcich rokoch, sa týkali najmä zväčšovania priestoru pre výdavky. Aj keď vláda neskôr reagovala na nepriaznivý vývoj návrhom úsporných opatrení, dlhodobá udržateľnosť verejných financií a fiškálna pozícia sa zhoršili.

Od roku 2015 malo Slovensko priaznivé makroekonomické prostredie, vďaka ktorému mohla vláda znížiť pomer dlhu k HDP. Medzi rokmi 2015-2019 klesol tento pomer o 5,6 p. b. mimo kontrolu vlády vďaka dočasným faktorom ako napr. rast ekonomiky, jednorazové hotovostné platby a pod. Nevyužitý ekonomický potenciál potvrdzuje aj porovnanie v rámci EÚ, či krajín V4, spomedzi ktorých bol na Slovensku zaznamenaný najnižší pokles dlhu ( pdf ., str. 4).

Súčasná vláda nastúpila do funkcie v októbri 2023, kedy hrubý dlh verejnej správy predstavoval 56 % HDP v celkovej sume 68,8 mld. eur a čistý dlh bol na úrovni 48,3 % HDP vo výške 59,3 mld. eur.

Vlády Igora Matoviča, Eduarda Hegera a Ľudovíta Ódora čelili počas funkčného obdobia viacerým význam. Na rast štátneho dlhu mali vplyv najmä náklady spojené s pandémiou COVID-19, zvyšovaním cien a opatreniami prijatými v súvislosti s vojnou na Ukrajine, ktoré dosiahli až hodnotu 3,2 mld. eur (2,6 % HDP). Deficit verejnej správy predstavoval 4,9 % HDP.

Podľa RRZ deficit verejnej správy v roku 2024 dosiahne 5,7 % HDP, čo je nárast o 0,8 percentuálneho bodu oproti minulému roku. Pri súčasnej politike by deficit neklesol pod 5,6 % HDP ani do roku 2028. Hrubý dlh verejnej správy by tak do roku 2028 mohol narásť na 70,5 % HDP oproti 56 % z konca minulého roka. RRZ v tlačovej správe upozorňuje, že „nové pravidlo limitu verejných výdavkov už nevyžaduje na rok 2024 žiadnu konsolidáciu, dosiahnutie vládneho cieľa je tak možné aj pri aktuálnom zhoršení dlhodobej udržateľnosti verejných financií. K dosiahnutiu cieľa v roku 2025 z väčšej časti pomôže samotná exspirácia energopomoci. Reálna konsolidácia sa tak koncentruje najmä do rokov 2026 a 2027, čo predstavuje riziko pre jej realizáciu aj z hľadiska politického cyklu“.

48,23 %
výške
Rada
pdf
56 %
sume
dosiahli
predstavoval
RRZ


Máme samozrejme auditorské správy každý rok.

Na webovej stránke SDKÚ-DS sa nachádzajú Výročné finančné správy strany za každý rok. Nejde o auditorské správy v pravom slova zmysle- výročné finančné správy pripravujú politické strany, audítori ich však kontrolujú z hľadiska účtovníctva. Audítorov prideľuje na základe žrebu Slovenská komora audítorov.

stránke


Hneď po nástupe do vlády sme my po svetovom hospodárení najmä predstaviteľov alebo mnohých predstaviteľov súčasnej vlády v tomto sektore, sme museli prevziať do dlhu dlh železníc v objeme 19 mld. vtedajších slovenských korún.

Túto informáciu sa nám nepodarilo overiť.


Dokonca Česi nám ponúkli ešte predtým Sikela, keď bol minister priemyslu, teraz je už eurokomisár český a teraz je Vlček, oni nám ponúkli tranzit plynu, predpokladám, že napísali aj list na ministerstvo hospodárstva a dali ponuku a my stále hovoríme o tom, že tu je plynová kríza. Veď my rokujme s tými, ktorí nám podávajú pomocnú ruku a my si robíme nepriateľov z tých, ktorí sú naši priatelia, podávajú pomocnú ruku a chodíme k tým, ktorí sú agresori a tyrani, podávať si s nimi ruky.

Ešte pred zastavením dodávok ruského plynu cez Ukrajinu upozornil bývalý český minister priemyslu a obchodu Jozef Síkela v septembri 2024 v liste európskej komisárke Kadri Simsonovej na kapacitu českej plynárenskej infraštruktúry, ktorá by mohla nahradiť tranzit cez Ukrajinu. V decembri český minister priemyslu a obchodu Jozef Vlček ponúkol Slovensku pomoc s dodávkami plynu listom adresovaným slovenskej ministerke hospodárstva Denise Sakovej. V januári 2025 české ministerstvo uviedlo, že stále nedostalo oficiálnu odpoveď. Medzitým premiér Robert Fico ešte v decembri 2024 rokoval o dodávkach plynu v Moskve. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Na základe avizovaného zastavenia tranzitu ruského plynu cez Ukrajinu, ktoré Ukrajina dlhodobo komunikovala, český minister priemyslu a obchodu Lukáš Vlček v decembri 2024 v liste adresovanom slovenskej ministerke hospodárstva Denise Sakovej ponúkol Slovensku možnosť využiť české prepravné a zásobníkové kapacity na dovoz zemného plynu. Ponuka platila pre nadchádzajúce jarné mesiace, s možnosťou predĺženia na dlhšie obdobie v prípade záujmu.

Táto iniciatíva nadväzovala na list bývalého českého ministra priemyslu a obchodu Jozefa Síkely zo septembra 2024, adresovaný európskej komisárke pre energetiku Kadri Simsonovej. V ňom upozornil na kapacitu českej plynárenskej infraštruktúry, ktorá by mohla nahradiť tranzit plynu cez Ukrajinu po vypršaní rusko-ukrajinskej dohody o jeho preprave. Zdôraznil, že využitie tejto kapacity by pomohlo Európe znížiť závislosť od ruských energetických surovín.

V januári 2025 české ministerstvo priemyslu a obchodu uviedlo, že zatiaľ nedostalo oficiálnu odpoveď zo slovenskej strany.

Robert Fico v Moskve

V decembri 2024 slovenský premiér Robert Fico uskutočnil neohlásenú návštevu Moskvy, kde mal rokovať s ruským prezidentom Vladimirom Putinom o plyne a mierových rokovaniach.

Fico vyjadril obavy z plánovaného ukončenia tranzitu ruského plynu cez Ukrajinu od 1. januára 2025, čo by podľa Fica mohlo ohroziť energetickú bezpečnosť Slovenska.

„Zastavenie tranzitu plynu cez Ukrajinu a poškodenie slovenských národných a finančných záujmov bol dôvod, prečo som cestoval do Moskvy. Potreboval som zabezpečiť minimálne plyn pre domácu spotrebu Slovenska, čo máme zabezpečené. Dokonca bez zvyšovania cien plynu,“ uviedol Fico.

Po návrate z Moskvy čelil kritike opozície, ktorá ho obvinila zo zmeny zahraničnopolitickej orientácie krajiny. Fico však na zasadnutí Výboru Národnej rady pre európske záležitosti obhajoval svoju cestu a ubezpečil, že Slovensko zostáva pevnou súčasťou EÚ a NATO.

dlhodobo ponúkol dovoz list nedostalo uskutočnil vyjadril uviedol čelil


Európska únia zahlasovala za protiruské sankcie, hoci je to v rozpore s Chartou OSN.

Hlasovaním za protiruské sankcie sa Európska únia nedostala do konfliktu s Chartou OSN, keďže nijaké ustanovenie Charty OSN nebráni, aby existovali oblastné dohody alebo orgány na riešenie otázok udržania medzinárodného mieru a bezpečnosti. Naopak za porušenie medzinárodného práva a Charty OSN označilo Valné zhromaždenie OSN, ako aj generálny tajomník OSN, práve ruskú agresiu. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

24. februára 2022 Rusko napadlo suverénny štát Ukrajinu a vedie vojnu, ktorá trvá dodnes. Konflikt medzi Ruskom a Ukrajinou začal už v roku 2014 a to protiprávnou anexiou Krymu zo strany Ruska.

Európska únia v reakcii na ruskú inváziu na Ukrajine uvalila na Rusko 13 balíkov sankcií. Ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ 18. marca 2024 v reakcii na smrť opozičného lídra Alexeja Navaľného schválili ďalší balík sankcií voči Rusku, ktorý sa bude týkať ľudí z ruského justičného systému.

Podľa Charty OSN „Bezpečnostná rada pri ohrození mieru, porušenia mieru alebo pri útočnom čine odporučí, alebo rozhodne, aké opatrenia sa majú robiť, aby bol zachovaný medzinárodný mier a bezpečnosť. Tieto opatrenia môžu zahrňovať úplné alebo čiastočné prerušenie hospodárskych stykov, železničných, námorných, leteckých, poštových, telegrafných, rádiových alebo iných spojov, ako aj prerušenie diplomatických stykov” ( .pdf , s. 8).

Bezpečnostná rada nevydala opatrenia voči Rusku, keďže Rusko je stálym členom, ktoré má právo veta. V podstatných otázkach je potrebných deväť hlasov a zároveň žiaden zo stálych členov nesmie hlasovať proti, t.j. uplatniť svoje právo veta. Kvôli tomu je OSN neschopné uvaliť sankcie na stálych členov Bezpečnostnej rady. Preto krajiny už desaťročia navrhujú a zavádzajú vlastné sankcie s rôznym stupňom koordinácie.

To, že krajiny navrhujú a zavádzajú vlastné sankcie, nie je v rozpore s Chartou OSN. V článku 52 sa píše: Nijaké ustanovenie tejto Charty nebráni, aby existovali oblastné dohody alebo orgány na riešenie otázok udržania medzinárodného mieru a bezpečnosti, ktoré sa hodia pre akcie oblastného charakteru, za predpokladu, že takéto dohody alebo orgány a ich činnosť možno zlúčiť s cieľmi a zásadami Organizácie Spojených národov (. pdf , s. 10).

Za porušenie Charty OSN označil generálny tajomníka a hlavný predstaviteľ OSN António Guterres práve ruskú inváziu na Ukrajinu. Ruskú agresiu odsúdila aj rezolúcia Valného zhromaždenia OSN z 23. februára 2023, ktorá vyzvala Rusko na stiahnutie všetkých jednotiek z územia Ukrajiny. Za túto rezolúciu hlasovalo 141 členských štátov, proti bolo 7 štátov a zvyšných 32 štátov sa zdržalo hlasovania. V rezolúcii z októbra 2022 označilo Valné zhromaždenie ruskú anexiu ukrajinských území za ilegálnu a vyzvalo krajiny, aby neuznali štyri regióny Ukrajiny, ktoré si Rusko nárokuje.

napadlo
anexiou
13
členských štátov EÚ
.pdf
Rusko
potrebných
OSN
navrhujú
pdf
označil
odsúdila
označilo


Grécko ani Slovensko nevyužili dobré časy na znižovanie deficitu. To nehovorím ja. To hovorí Európska únia. Môžem vám odcitovať.

Oficiálny zdroj tvrdenia pripisujúci ho EU nepoznáme.


Má ich (štát zdroje, pozn.) odsúhlasené Európskou komisiou, aby sme z eurofondov dotiahli do každej obce, kde ešte nie je vysokorýchlostný internet...

Ide o projekt realizácie optických sietí alebo tiež tzv. odstraňovanie bielych miest, čiže o zavádzanie vysokorýchlostného internetu a mobilného signálu do každej obce na Slovensku. Projekt by mal byť hradený hlavne z eurofondov a realizovaný do roku 2020, pričom by malo byť pokrytých okolo 729 bielych miest so širokopásmovým pripojením s rýchlosťou aspoň 30Mbit/. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pellegrini použil pojem "vysokorýchlostný internet", ide však skôr o zavedenie širokopásmového pripojenia s danou minimálnou rýchlosťou. Ide zároveň o jeden z cieľov EÚ v rámci stratégie Európa 2020. Jednou z hlavných iniciatív je práve zavedenie vysokorýchlostného internetu po celom území EÚ. Plánovaná štátna pomoc na tento projekt sa môže vyšplhať až na 190 miliónov eur, z toho 161,5 milióna bude financovaných z eurofondov (konkrétne Európsky fond regionálneho rozvoja - EFRR). " A national broadband project to be implemented by the National Agency for Networking and Electronic Services (NASES) is to contribute with EUR 97.75 million ERDF (National OP Integrated Infrastructure) and EUR 20.17 million EAFRD (National Rural Development Programme) ." píše sa na oficiálnej stránke EK.

projekt eurofondov širokopásmového cieľov financovaných stránke


Vy môžte núdzový stav vyhlásiť iba na nejaké územie, či už okres, kraj alebo celá krajina a na nejaký čas. Vy neviete vyhlásiť núdzový stav na nejakú oblasť.

Ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu hovorí, že: „Núdzový stav môže vláda vyhlásiť len za podmienky, že došlo alebo bezprostredne hrozí, že dôjde k ohrozeniu života a zdravia osôb, a to aj v príčinnej súvislosti so vznikom pandémie, životného prostredia alebo k ohrozeniu značných majetkových hodnôt v dôsledku živelnej pohromy, katastrofy, priemyselnej, dopravnej alebo inej prevádzkovej havárie; núdzový stav možno vyhlásiť len na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území .” Tvrdenie Richarda Sulíka preto hodnotíme ako pravdivé


Tento týždeň bol zverejnený napríklad prepočet živnostenskej komory na človeka, ktorý ma celkové príjmy 10 000 eur ročne. To znamená, že necelých 1 000 ja neviem, niečo cez 800 mesačne. Ale to je všetko, čo ten živnostník vyfajtúruje hej. Tak jednoducho, zatiaĺ čo za minulý rok takýto človek mal celkovú daňovú a odvodovú povinnosť vyše 1 700 eur, za tento rok tá daňová odvodová povinnosť bude vyše 1 900 eur, tak za budúci rok tá jeho ďanová a odvodová povinnosť bude vyše 2 600 eur.

Jediný konkrétny prepocet Slovenského živnostenského zväzu (nie komory) sme našli v relácii Téma dna na TA3 zo zaciatku apríla: Peter Bielik, moderátor: "Pán prezident, to ci sa koalícia dohodla alebo nie, to nechajme na chvílu nabok pre politikov, podme sa pozriet na ten posledný návrh ako celok, to co vzišlo zo vcerajšej koalicnej rady. Premiérka tvrdí, že 80 percent živnostníkov, pre nich sa situácia zlepší, pretože sa im znížia minimálne odvody, súhlasíte s tým?" Stanislav Cižmárik, prezident, Slovenský živnostenský zväz: "No nemôžeme s tým súhlasit, pretože pokial sme si to prepocítali, tak síce ona sa vyjadrila a v tom to aj je, že odvody sa znížia, ale zároven pri prepocte všetkých dopadov sa vlastne zvýšia dane. Takže pokial sme si to prepocítali, že pri príjme 12-tisíc za rok, taký priemerný alebo taký nízko zarábajúci živnostník, vlastne ten dopad je mínus 96 euro , ciže dalšia stovka euro zataženia pre živnostníkov navyše. To je z tých 80-tisíc, o ktorých sa hovorí, že to sú tí, ktorí by mali mat to zlepšenie." Podobne aj v clánku HN zo 7. apríla: "Živnostníkov to však neupokojilo. Nadalej tvrdia, že ich zmeny poškodia. 'Podla našich prepoctov zaplatia živnostníci v priemere o 96 eur viac na daniach aj odvodoch ,' povedal prezident Slovenského živnostenského zväzu Stanislav Cižmárik."

v relácii Téma dna
v clánku HN


Zajtra príde na návštevu SR spolková kancelárka pani Merkelová...

Robert Fico hovoril o príchode nemeckej kancelárky V politike dňa 19. októbra 2014. Je pravdou, že Angela Merkel v pondelok 10. októbra 2014 prišla na Slovensko.

V pondelok 20. októbra 2014 o 14.00 h prijal predseda vlády SR Robert Fico na Úrade vlády v Bratislave kancelárku Spolkovej republiky Nemecko Angelu Merkel, ktorá pricestovala do Bratislavy na oficiálnu návštevu Slovenskej republiky.

Angela Merkel sa stretla aj s prezidentom SR, rokovala s predsedom SR na Úrade vlády, a neskôr jej bol udelený čestný titul Univerzity Komenského v Bratislave.

Ako informovala agentúra SITA , témou spoločných rokovaní s najvyššími predstaviteľmi Slovenskej republiky boli najmä bilaterálne vzťahy medzi SR a Nemeckom a taktiež kľúčové otázky EÚ. Spolu s prezidentom Andrejom Kiskom sa v rámci rozhovoru zhodli na jednotnosti krajín EÚ nielen v zahraničnopolitických otázkach.

stretla SITA


(Kaliňák: Viete za čo ste ma odvolávali za čo ste ma odvolávali, keď ja som bol ministrom vnútra? Za to, že som o 2 dni neskôr urobil tlačovku, ako ste si vy predstavovali) Za kauzu výbušnina. Nevinnému človeku do batoha a najväčší škandál v medzinárodných vzťahoch pre Slovensko.

Kaliňák bol odvolávaný za nekompetentnosť polície pri umiestnení výbušniny do batohu cestujúceho. Daniel Lipšic sa v čase odvolávania ku kauze vyjadril následovne: "Považujeme za neprípustné, aby sa ktorýkoľvek nič netušiaci občan Slovenskej republiky stal predmetom pokusu zo strany polície, ktorý ohrozuje jeho bezpečnosť, potenciálne aj jeho život." Poslanec Martin Fedor ku odvolaniu uviedol, že "Slovensko čelilo v uplynulých dňoch najväčšej medzinárodnej blamáži alebo hanbe za posledných 14 rokov, to je dôvod na odstúpenie ministra." Pravdu má tak minister Figeľ.

odvolávaný nekompetentnosť


Začala by som od tém, ktoré sa týkali našej krajiny a to boli témy, ktoré boli úzko spojené napríklad s navýšením prostriedkov na odstávku jadrovej elektrárne. Boli to témy, ktoré boli spojené s predĺžením jednoročného čerpania pre štrukturálne fondy a Kohézny fond končiaceho viacročného finančného rámca.

Je pravdou, že išlo o témy týkajúce sa Slovenska a išlo o navýšenie prostriedkov na odstávku jadrových elektrárni celkovo o 200 mil. eur a ročné predĺženie čerpania eurofondov (pravidlo n+3). 20. novembra 2013 schválil Európsky parlament pravidlo n+3 pre Slovensko a Rumunsko. V praxi to znamená, že práve tieto krajiny budú môcť čerpať eurofondy (t.j. Kohézny fond aj štrukturálne fondy) o rok dlhšie. Výbor pre regionálny rozvoj už 24. septembra schválil túto výnimku pre Slovensko. Avšak ešte 19. novembra sa o tejto výnimke hlasovalo vo Výbore pre regionálny rozvoj pričom nemali súhlasiť len poslanci za Česko. Dôvodom opätovného hlasovania bola požiadavka Českej strany, ktorá chcela byť tiež začlenená do tejto výnimky. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Je tiež pravdou, že Slovensko, Litva a Bulharsko tvorili čo sa týka oblasti vyraďovania atómových elektrárni v aliancii, keďže sa ich problém bezprostredne týkal. Poslanci EP v roku 2013 schválili finančnú pomoc pre tieto krajiny, ktoré mali pomôcť pri odstavovaní atómových elektrárni z dôvodu ich zastaranosti. Podrobná správa vlády mapuje proces získavania dodatočných prostriedkov na odstávku elektrárni. O spolupráci pri získavaní dodatočných prostriedkom na odstávku zastaraných atómových elektrárni medzi krajinami hovorila aj Litovská prezidentka Dalia Grybauskaite na návšteve SR v roku 2013. Dátum zverejnenia analýzy: 16.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

schválil schválil hlasovalo schválili odstavovaní správa návšteve