Úplne inak v slovenských školách vykladajú niektoré časti histórie z 19-20 storočia (než v maďarských školách v otázkach spoločných dejín, pozn.)

O rozdieloch vo výučbe slovensko-maďarských dejín na slovených školách existuje veľmi málo zdrojov. Medzi ne patrí napríklad portál Madari.sk alebo článok z denníku SME z roku 2008, ktorý hovorí o rozdielnej interpretácii historického kontextu z pohľadu národných perspektív Slovenska a Maďarska. Rozdiely sa ukázali aj pri prípravách spoločnej učebnice dejepisu Slovákov a Maďarov, zostavovanej členmi slovensko-maďarskej komisie. Taktiež A. Simon, predseda Združenia maďarských učiteľov dejepisu, v marci 2015 písal o pretrvávajúcom probléme s učebnicami, ktorý vláda R. Fica neumožnila zmeniť. Ministerstvo školstva daný vzdelávací program z dejepisu pre základné a stredné školy s vyučovacím jazykom maďarským zhodnotila tak, že nebol vypracovaný „v súlade s platnými predpismi. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Portál Madari.sk, ktorý priniesol rozbor slovenských učebníc dejepisu pre žiakov s vyučovancím jazykom maďarským, uvádza nasledovné rozdiely v slovenskej interpretácii udalostí 19. a 20.storočia. O revolučných rokoch 1848-49 napísali: " Učebnice podávajú stručnú správu o udalostiach revolučného boja za slobodu v rokoch 1848-49. Väčšinou úplne ignorujú aj udalosti spojené s 15. marcom (v Maďarsku je tento deň štátnym sviatkom)." Alebo: " Keďže slovenské učebnice hovoria o tejto dobe len v kontexte maďarizácie, Maďari sa v ňom môžu objaviť jedine v negatívnom svetle. Čo sa týka vzniku Rakúsko-Uhorskej monarchie, aj v tomto prípade sa nevyzdvihuje rozvoj charakteristický pre Uhorsko v období dualizmu (a v rámci neho aj pre slovenské regióny), ale udalosti sa charakterizujú jedine z národnostného pohľadu ." Ohľadom problematiky Trianonskej zmluvy portál tvrdí, že slovenské učebnice podávajú výklad dejín iba zo slovenského zorného poľa a reprodukuje negatívny obraz Maďarov. Denník SME v roku 2008 zverejnil článok zaoberajúci sa problematikou rozličnej interpretácie národných dejín na slovenských a maďarských školách. Historik E. Krekovič v ňom spomína mimo iného odlišný výklad niektorých udalostí 19-20. storočia (napríklad revolučné roky 1848-9, rozpad Rakúska-Uhorska). Predseda Združenia maďarských učiteľov dejepisu v marci 2015 napísal:"Vtedy maďarskí učitelia v spolupráci so slovenskými historikmi napísali osobitné učebnice pre gymnáziá s vyučovacím jazykom maďarským, ktoré sa tešili veľkej obľube tak medzi študentmi, ako aj medzi učiteľmi. Po príchode koalície Smeru s národniarmi však boli tieto vzdelávacie programy zrušené a distribúcia osobitných maďarských učebníc zastavená." Ďalej píše: "pre odborníkov, ktorí od roku 2013 v ústrednej predmetovej komisii pre dejepis pri Štátnom pedagogickom ústave boli zodpovední za vypracovanie inovovaných vzdelávacích programov, však argumenty ich maďarských kolegov boli akceptovateľné. A tak paralelne so „slovenským programom“ bol vyhotovený aj osobitný program pre školy s maďarským vyučovacím jazykom. Vzdelávací program na základe tej istej metodiky a tej istej vnútornej štruktúry, len – približne v rozsahu asi 20 percent celého programu – s inou obsahovou náplňou...Viac ako dvojročná práca maďarských a slovenských odborníkov bola v januári tohto roka ukončená. Dovŕšením čoho riaditeľ ŠPÚ, ktorý je náhodou tiež odborníkom na didaktiku dejepisu, takže vie, čo robí, spolu s ostatnými inovovanými vzdelávacími programami aj ten „maďarský“ predložil ministrovi školstva na podpis. O to väčšie bolo prekvapenie, že tento program potrebné odobrenie od pána ministra nedostal" (A. Simon, Denník N ). Napriek sťažnostiam Združenia maďarských dejepisárov, ktorí poslali ministrovi školstva otvorený list, aby vyjadrili svoj nesúhlas s rozhodnutím neschváliť ich program, odpoveď združenie údajne nedostalo. Ministerstvo školstva tieto obvinenia odmieta a tvrdí, že vzdelávací program z dejepisu pre základné a stredné školy s vyučovacím jazykom maďarským nebol vypracovaný „v súlade s platnými predpismi“.

Madari.sk
rozbor
Trianonskej zmluvy
zverejnil
napísali
Denník N
odmieta


... každý zástupca, ktorý je v Európskej komisii, nie je zástupcom štátu. To je (...) najzákladnejšia podmienka (...) je to priam zakázané, reprezentovať národné záujmy. Lebo tam ste akože rozdelení, že každá krajina nominuje, ale tam musíte reprezentovať Európsku úniu.

Na základe ustanovenia Lisabonskej zmluvy , ktorá je poslednou zmluvou upravujúcou činnosť Európskej únie platí, že členovia Európskej komisie naozaj nemajú zastupovať svoje krajiny, ale Európsku úniu ako celok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Článok 9d ods.3 Lisabonskej zmluvy hovorí:

Lisabonskej zmluvy
Európskej komisie
zostavuje Komisiu
Maroš Šefčovič


Aj v Občianskom zákonníku dnes máte, platí, že ak ja vás obdarujem, vy ste povinný ku mne zachovať slušnosť. Ak nie, môžem zrušiť dar.

Občiansky zákonník hovorí, že darca môže požadovať vrátenie daru v prípade, ak obdarovaný hrubo porušuje dobré mravy. Je teda pravdou, že pokiaľ obdarovaný sa k darcovi nechová poľa dobrých mravov, darca môže požadovať navrátenie daru. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Tretia hlava DAROVACIA ZMLUVA § 630 Darca sa môže domáhať vrátenia daru, ak sa obdarovaný správa k nemu alebo členom jeho rodiny tak, že tým hrubo porušuje dobré mravy." Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zákonník


...bol to rok 2014 a bola to moja druhá vláda, kedy sme zaviedli do trestného zákona trestný čin daňového podvodu, za ktorý by inak bol pravdepodobne obvinený tento podnikateľ, len nemôže byť, lebo v rokoch 2010-2012, keď sa skutok stal, to tam jednoducho nebolo.

V období keď sa skutok stal, t. j. v apríli 2012 (ešte za vlády Ivety Radičovej), kedy si Ladislav Bašternák ako konateľ spoločnosti BL-202 neodôvodnene uplatnil nárok na odpočítanie DPH, ešte nejestvoval zákon trestného činu daňového podvodu. Ten bol implementovaný do Trestného zákonníka až v októbri 2012, preto nemôže byť spomínaný podnikateľ trestne stíhaný za čin daňového podvodu. Napriek nepresnosti premiéra pri uvedení roku zavedenia, výrok hodnotíme ako pravdivý.

Za predošlej vlády Róberta Fica, zákonom č. 246/2012 Z. z. v znení účinnom od 1. októbra 2012 sa zaviedlo nové ustanovenie o trestnom čine daňového podvodu (§ 277a TZ ) a trestnom čine marenia výkonu správy daní (§ 278a TZ). Trestného činu daňového podvodu sa dopustí ten, kto neoprávnene vo väčšom rozsahu (najmenej 2 660,- EUR) uplatní nárok na vrátenie dane z pridanej hodnoty alebo spotrebnej dane v úmysle zadovážiť sebe alebo inému neoprávnený prospech. Za tento trestný čin hrozí jeho páchateľovi trest odňatia slobody na 1 až 12 rokov.

Rektorka Akadémie Policajného zboru SR Lucia Kurilovská sa k prípadu vyjadrila nasledovne: „ ak bol spáchaný trestný čin v roku 2012, polícia musí postupovať podľa Trestného zákona, ktorý bol účinný v čase spáchania skutku. Viaceré skutkové podstaty, ktoré súvisia s takouto trestnou činnosťou týkajúcou sa najmä DPH a vratiek DPH, sa dostala do Trestného zákona až novelou v roku 2014. V roku 2012 skutková podstata daňového podvodu v zákone nebola, ale dá sa tento čin postihnúť skutkovou podstatou trestného činu neodvedenia dane a poistného“ .

Rovnako podľa policajného prezidenta Tibora Gašpara, vzhľadom na to, že skutok sa stal v roku 2012, konkrétne v apríli, nebolo možné vzniesť iné obvinenie, ako pre zločin neodvedenia dane a poistného. Skutková podstata trestného činu daňového podvodu bola podľa neho zavedená až v októbri 2012. Tu si treba povšimnúť nezrovnalosť v rokoch uvádzanú rektorkou, na strane s premiérom a policajným prezidentom. Polícia v utorok potvrdila vznesenie obvinenia voči podnikateľovi Ladislavovi B. „Dňa 17. marca vyšetrovateľ Národnej kriminálnej agentúry Prezídia Policajného zboru vzniesol obvinenie osobe L. B. za zločin neodvedenia dane a poistného," povedal hovorca policajného prezídia Martin Wäldl. Vyšetrovateľ Národnej jednotky finančnej polície Národnej kriminálne agentúry (NAKA) teda mohol obviniť podnikateľa Ladislava Bašternáka len z trestného činu neodvedenia dane a poistného, pretože v roku 2012 v Trestnom zákone nebol zakotvený trestný čin daňového podvodu.

246/2012 Z. z.
zaviedlo
TZ
daňového podvodu
vyjadrila
Trestnom zákone
Prípad
V článku
BL-202
2012
FIVE STAR Residence
Rent and Wash s.r.o.
Webnoviny
apríli 2016


Marián Kotleba nás odrezal od eurofondov a to len preto, lebo sa mu zdá Európska únia príliš demokratická, slobodná a úspešná.

Marian Kotleba od roku 2013, kedy sa stal županom Banskobystrického samosprávneho kraja, zrušil alebo nečerpal viacero eurofondov. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý. Postoj Mariana Kotlebu k Európskej únii je jasne popísaný už vo volebnom programe jeho politickej strany (. pdf , str. 4), kde kritizuje bruselský diktát, v dôsledku ktorého podľa ĽS NS zanikli stovky slovenských firiem. Sľubuje podniknúť kroky smerujúce k väčšej nezávislosti Slovenska od EÚ, ako napríklad vrátenie slovenskej koruny. Ďalším krokom by malo byť spustenie referenda o vystúpení SR z Európskej únie, zber podpisov už prebieha. Taktiež Marian Kotleba v inauguračnom prejave vyhlásil, že zníži závislosť kraja od eurofondov. Podarilo sa mu to hneď viackrát . Banskobystrická župa prišla o 4,2 milióna eur, z ktorých sa mali rekonštruovať domovy sociálnych služieb, pretože Kotleba odmietol podpísať projekt na obnovu domovov schválený ministerstvom výstavby. Taktiež župa prišla o 4,7 mil. eur z eurofondov určených na výstavbu ciest 3. triedy medzi obcami Sucháň a Čebovce v okrese Veľký Krtíš. Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, ktoré je riadiacim orgánom pre eurofondy, zaujalo k projektu nasledujúce stanovisko:„ Projekt rekonštrukcie a modernizácie úsekov ciest II. a III. triedy v BBSK bol zmluvne dohodnutý so záväzným termínom realizácie a ukončenia do 31.decembra 2014. BBSK svojou nečinnosťou a nerealizovaním projektu závažne porušil zmluvu o poskytnutí nenávratného finančného príspevku. Na základe týchto závažných porušení MPRV SR odstúpilo od zmluvy .“ Ďalej vo februári 2014 zrušil spolufinancovanie schválených europrojektov pre stredné školy v BBSK. Školy mali cez projekty získať napríklad interaktívne tabule a moderné laboratória na chémiu a fyziku. Na nové vybavenie nemali nič doplácať, lebo väčšia časť sa mala platiť z eurofondov a menšiu časť mala zaplatiť župa. Tá však argumentuje, že na modernizačné projekty peniaze nemá, napriek tomu, že v decembri 2013 Kotleba povedal, že župa disponuje dostatočným množstvom peňazí. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok
pdf
referenda
inauguračnom prejave
viackrát
výstavbu
stredné školy


Ale čo sa týka tohto, že plénum by malo rozhodnúť, to najprv navrhol pán poslanec Martvoň zo Smeru, potom prišli s tým ústavní sudcovia a aj pán docent Procházka, čiže to nie je z mojej hlavy.

Denník SME 30. apríla 2013 informoval o návrhu poslanca NRSR za stranu SMER Anton Martvoň, podľa ktorého by "Ústavný súd mohol rozhodovať v prípade vyblokovania sudcov pre ich zaujatosť v pléne, a nie v senáte. Znamená to, že o spore medzi Ivanom Gašparovičom a Jozefom Čentéšom by rozhodovalo všetkých trinásť sudcov a nie iba trojčlenný senát, ako to predpokladá vládna novela zákona." Denník SME tiež uviedol, že s týmto návrhom súhlasí aj nezaradený poslanec Radoslav Procházka: "To je riešenie, ktoré nevyžaduje žiadny zásah do zákona, to je presne to, čo hovorím dlhé týždne. Ústavný súd má nástroje, aby vec vyriešil vlastnými silami. V ústavnom štáte platí deľba moci, nemá opodstatnenie, aby vláda zasahovala, ak to vie ústavný súd vyriešiť sám," dodal Procházka. Poslanec Martvoň sa však voči tejto interpretácii ohradil tlačovou správou , ktorú denník SME uverejnil v rámci článku: "Denník SME nepresne uverejnil a nešťastne vytrhol moje vyjadrenie z kontextu odbornej diskusie k téme zablokovania Ústavného súdu, nakoľko som v pléne NRSR i vo vyjadrení pre Agentúru SITA uviedol, že plne podporujem riešenie zvolené vládou SR a pánom ministrom Borecom a že vzhľadom na vzniknutú situáciu na Ústavnom súde je to jediné v súčasnosti vhodné a správne riešenie. (...) Žiaden pozmeňujúci návrh som však v NR SR nepodal a o mojej plnej podpore vládnemu návrhu riešenia svedčí aj to, že dnes som celý deň vládny návrh novely zákona o organizácii Ústavného súdu a konaním pred ním v skrátenom legislatívnom konaní v pléne tvrdo obhajoval a aj som zaň v NR SR hlasoval." Na schôdzi NRSR 30. apríla 2013 sa vyjadril : "Ale v tomto konkrétnom prípade vláda nemala na výber, lebo už je, ako samo bolo povedané, začala, alebo teda sú kocky hodené a počas hry meniť pravidlá je už problematické. Tak vláda reflektovala najlepším možným spôsobom, ako sa dá na túto konkrétnu situáciu, a ja práve to stanovisko vlády podporujem, nakoľko v tejto možnej situácii sa to už nedalo podľa môjho názoru nejako inak riešiť. Ale pro futuro je viacero názorov, ako sa to dá riešiť. To aj jeden z tých je aj to, čo som ja navrhol a povedal, aby rozhodovalo plénum Ústavného súdu, teda všetci 13 sudcovia. Čiže nikto nebude môcť namietať, že sú tam iba čisto sudcovia, ktorých namietal, ale budú tam aj teda, v úvodzovkách, kamaráti sudcovia, spriatelení sudcovia ako takí." Nepodarilo sa nám dohľadať informácie, podľa ktorých by tento návrh presadzovali aj sudcovia Ústavného súdu. Keďže poslanec Martvoň ešte v deň schôdze NRSR upresnil, že jeho návrh sa nevzťahuje na prípad súdneho konania medzi Čentéšom a Gašparovičom a zaoberá sa skôr riešením do budúcnosti, považujeme výrok Gábora Gála za zavádzajúci. Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Denník SME
tlačovou správou
vyjadril


Tie testy (rýchlotesty na covid - pozn.) boli nakúpené za za cenu, ktorá dokonca je nižšia, ako ju nakúpili v Spojených štátoch amerických alebo v iných krajinách.

Nie je zrejmé, aký nákup mal Roman Mikulec na mysli. Podľa informácií, ktoré Demagóg.SK dohľadal, nakupovala americká vláda v auguste 2020 rýchlotesty na covid síce drahšie, než slovenská - no boli to testy iného typu. Nie je preto korektné porovnávať ich s nákupom slovenských úradov. Keďže nie jasné, aký resp. ktorý nákup rýchlotestov zo strany amerických úradov má Roman Mikulec na mysli, hodnotíme jeho tvrdenie zatiaľ ako neoveriteľné. Slovenské rýchlotesty Roman Mikulec hovorí o slovenských rýchlotestoch, ktoré vláda kúpila o.i. na celoplošné testovanie obyvateľstva. 14. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Juhapharm zmluvu na dodávku 1 milióna testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Cena za kus s DPH bola 4,29 eura. Išlo o testy Biocredit One Step Rapid Test Covid-19 Ag. 16. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Eurolab Lambda zmluvu na dodávku 10 miliónov testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Cena bola 4,345 eur s DPH. Išlo o testy značky Abbot Panbio Covid-19 AG Rapid Test Device. 16. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Abbott Laboratories Slovakia zmluvu na dodávku 2 miliónov testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Cena bola 4,895 eur s DPH. Išlo o testy značky Abbot Panbio Covid-19 AG Rapid Test Device. Americké rýchlotesty Americké Ministerstvo zdravia a ľudských zdrojov v auguste oznámilo , že uzavrelo s firmou Abbot zmluvu na nákup 150 miliónov diagnostických rýchlotestov na covid-19. Cena za dodanie bola 760 miliónov dolárov - teda 5,067 dolára za kus (nie je zrejmé, či s DPH alebo bez). V prepočte na eurá bola vtedajšia cena takmer 6 eur za kus. Išlo však o iný typ testov - Abbott BinaxNOW COVID-19 Ag Card Point of Care . Ministerstvu vnútra nereagovalo na žiadosť o vyjadrenie portálu Demagóg.SK. Nevieme teda, aký nákup mal Roman Mikulec na mysli, keď porovnával ceny.

uzavrela uzavrela uzavrela oznámilo


Ja som sa pán minister dozvedel, ak môžete potvrďte mi to, že vláda táto terajšia pána premiéra Fica chce podať demisiu piateho júla.

Maďarič to okamžite poprel. Tento výrok prekvapil viacerých.


Je ich desať tisíc na celom Slovensku, nelegálnych obydlí na cudzích pozemkoch.

Podľa Atlasu rómskych komunít je približne tretina zo všetkých rómskych obydlí v rámci troch druhov sledovaných osídlení (Osídlenia vo vnútri obce, na okraji obce a segregované osídlenia) nelegálna. Z celkového počtu obydlí predstavuje jedna tretina 9 802 obydlí, čo je skoro desať tisíc. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

pdf
Projekt
2004
1 575
pdf


Zmluvu (akúkoľvek, pozn.) je možné vypovedať zo zákonných dôvodov a vtedy, keď je porušená...

Výpoveď zmluvy je jednostranným úkonom niektorej zo zmluvných strán. Ide o prejav vôle niektorej zo strán ukončiť zmluvný vzťah, ktorý sa ruší uplynutím dohodnutej alebo zákonom stanovenej výpovednej lehoty. Možné dôvody vypovedania zmluvy upravujú zákony. Zmluva sa ruší od okamihu uplynutia výpovednej lehoty. Zmluva môže byť vypovedaná aj v prípade porušenia zmluvných záväzkov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 22.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Výpoveď Možné

https://demagog.sk/vyrok/z dôvodov ustanovených právnymi predpismi


Rovnako sme získali asi 1,8 miliardy eur z lepšieho výberu daní.

Fico pravdepodobne referuje k rozdielu medzi daňovými príjmami pred nástupom súčasnej vlády a aktuálnymi príjmami. Ako môžme vidieť v tabuľke nižšie, rozdiel medzi rokom 2012 a aktuálnou prognózou na rok 2015 je približne 2,49 miliardy. Pôvodný odhad predpokladal navýšenie oproti roku 2012 len asi o 1,6 miliardy. Podľa informácie inštitútu finančnej politiky z októbra má štát na daniach a odvodoch vybrať tento rok o 250 miliónov eur (0,3 % HDP) viac, ako bol pôvodný odhad. Ak by sme tak toto navýšenie prirátali k pôvodnej prognóze, dostali by sme rozdiel 1,85 miliardy, ktorý je blízky údaju, ktorý uvádza Fico. Výrok však hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko podľa najnovších prognóz sa jedná o navýšenie výrazne vyššie než 1,8 miliardy.

inštitútu finančnej politiky
rozpočtov
denníka N
oznámil
avizoval
Inštitútu finančnej politiky


zoberieme do rúk taký nástroj, ktorý máme dnes vo vnútri v SPP, ktorý nám zagarantuje štátu tak ako dnes robia Maďari, Poliaci a ďalší, že budeme kontrolovať ceny plynu pre domácnosti.

Poľsko má skutočne plne regulovaný systém a trh s plynom je takmer výhradne v rukách spoločnosti PGNiG, ktorej 84,75% akcií je vlastnených štátom. Pre svoju regulačnú činnosť v oblasti cien plynu sa však Poľsko potýka s Európskou Komisiou, ktorá postavila Poľsko pred súd pre nedodržovanie európskej smernice o plyne . Poľsko sa tak v minulom polroku zaradilo medzi krajiny s najvyšším rastom ceny plynu pre domácnosti v Európskej únii. Poľsko navyše vo februári 2013 zverejnilo dokument , ktorý má pripraviť zmeny vedúce k deregulácii cien plynu v Poľsku. Od roku 2008 existuje v Maďarsku tržný model v oblasti elektriny a plynu. V najvýznamnejšej spoločnosti MOL Group vlastní štát 24,6% akcií. Dohľad nad zneužívaním dominantného postavenia by mala vykonávať Maďarská Národná Regulačná Autorita. Komisia však poukazuje, že zmeny, ktoré vláda vykonala vedú k oslabeniu nezávislosti regulačného úradu. Zákon z roku 2010 umožnil novej vláde aby významne zasahovala do stanovovania cien plynu. Maďarsko napríklad koncom roku 2012 schválilo zníženie cien plynu o 10% s tým, že poskytovatelia plynu majú znášať náklady s týmto krokom spojené. Podľa stránky Európskej komisie existujú aj ďalšie štáty v EU, ktoré majú významne regulovaný trh s plynom. Tieto zásahy sú však v rozpore s európskym právo. Hoci Poľsko a Maďarsko používa odlišné nástroje k regulácii cien plynov, je pravdou, že obe tieto krajiny majú v súčasnosti pomerne silne regulované ceny plynu, preto výrok hodnotíme za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

plne regulovaný
84,75% akcií
súd
smernice o plyne
najvyšším rastom
dokument
tržný model
Komisia
umožnil
schválilo
stránky


ÚPN by malo podľa dostupných informácií pracovať 67 pracovníkov. V priebehu roka 2012 počet pracovníkov klesol oproti roku 2011 o šesť zamestnancov. Ondrej Kraňák síce neuvádza úplne presné číslo počtu zamestnancov, no nachádza sa v prípustnej tolerancii. Podľa poslednej Výročnej správy za rok 2011 (s. 8) pracovalo k 31. decembru 2011 v Ústave pamäti národa 73 zamestnancov. " Celkový počet zamestnancov sa tak v priebehu roka znížil a k 31. decembru 2011 dosiahol počet 73. Z toho sedem zamestnancov pracovalo na skrátený úväzok a štyri pracovníčky boli na rodičovskej dovolenke." 12. januára 2012 informoval predseda Správnej rady ÚPN Ivan A. Petranský o zložitej finančnej situácií, ktorej vyústením bolo prepustenie deviatich ľudí. "Ústav pamäti národa bol z dôvodu dlhodobo zložitej finančnej situácie nútený pristúpiť k redukcii počtu svojich zamestnancov. Celkovo sa tento postup dotkne deviatich ľudí – ide o dvoch riaditeľov sekcií a siedmich odborných referentov... V súčasnosti má ústav 73 zamestnancov (k 31. decembru 2011, pozn.) , schválená dotácia na mzdy a odvody je však približne o 180 tisíc eur nižšia, než je potrebné na uvedený počet pracovníkov. ÚPN nemá záujem znižovať počet svojich pracovníkov, preto v prípade, že sa zvýši dotácia pre ÚPN zo štátneho rozpočtu, ústav výpovede zamestnancov prehodnotí." O plánovanom prepúšťaní informovala 10. februára 2012 aj agentúra SITA . Vo februári sa finančnou situáciou ÚPN zaoberalo Ministerstvo financií, ktoré malo prehodnotiť požiadavku vedenia ÚPN o mimoriadnu dotáciu 140 tisíc euro, ktoré malo aspoň čiastočne zabrániť prepusteniu zamestnancov. "Dotácia pre ÚPN zo štátneho rozpočtu sa zatiaľ podľa Petranského nezmenila, takže situácia zostáva rovnaká, teda nemôže prísť k prehodnoteniu výpovedí viacerým zamestnancom. Podľa neho je potrebné navýšiť dotáciu o takmer 200 000 eur." V januári 2012 sa objavili hlasy prepustených zamestnancov, ktorý hovorili, že ide viac o prepúšťanie nepohodlných ako problém nedostatku financií. O celej situácii ohľadom prepúšťania, nedostatku financií, ako aj reakcií prepustených si môžete prečítať tu . V marci dostal ÚPN dotáciu vo výške takmer 60 tisíc eur a namiesto deviatich pracovníkov prepusti len 6. Konečný počet pracovníkov v ÚPN by mal byť 67. SME (21. marec 2012): " Šéf Ústavu pamäti národa (ÚPN) a nominant SNS Ivan Petranský stiahne tri z deviatich výpovedí , ktoré začiatkom roka rozdal zamestnancom ústavu. Boli medzi nimi aj jeho kritici, čo mu vyčítali disidenti, politickí väzni aj niektorí politici. ÚPN sa teraz podarilo získať dotáciu 57-tisíc eur od ministerstva financií, o ktorú Petranský požiadal až po výzve prepúšťaných. ...Hodnotiť, ako činnosť ústavu odchod šiestich ľudí poznačil, je zatiaľ podľa neho predčasné. " Výročná správa za rok 2012 nie je k dnešnému dňu prístupná. Dátum zverejnenia analýzy: 14.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Výročnej správy
informoval
SITA
zaoberalo
objavili
tu
SME


Nezamestnanosť v roku roku 2010 12,5% a 2011 je 13,6%. A tieto isté čísla uviedli nakoniec aj Hospodárske noviny.

Minister hospodárstva sa odvoláva na článok v Hospodárskych novinách (22. januára 2013), v ktorom sa hovorí o rekordnej nezamestnanosti. Článok poukazuje na evidovanú mieru nezamestnanosti (Úrady práce). Minister hospodárstva uvádza správne čísla o evidovanej nezamestnanosti.

Štatistický úrad, tak ako aj Eurostat používajú inú metodiku výberového zisťovania nezamestnanosti. Evidovaná nezamestnanosť vypovedá len o evidovaných nezamestnaných, a keďže evidencia je dobrovoľná, skutočná miera nezamestnaných tým môže byť podhodnotená, tak ako ukazujú ŠÚ SR a Eurostat.

Hospodárskych novinách

Eurostat


V minulosti za bývalej vašej vlády návrh, ktoré ste aj podporovali vecne, ste neschválili opozícii, potom ste jej radšej teda o tri mesiace predložili ako vlastné.

O podobnom prípade aký opisuje Daniel Lipšic informuje denník SME . Návrh zákona o kolkoch poslanca za SDKÚ Mikuša v parlamente neprešiel, týždeň po tom ho však predložil poslanec Lukša zo Smeru a zákon už prijatý bol, napriek tomu, že sa jednalo o totožný návrh. Poslanec za HZDS situáciu komentuje: „Viackrát sme sa nepohodli so Smerom, že keď bol dobrý návrh opozície, neboli ochotní ho podporiť. Smer nie je ochotný podporovať ani dobré opozičné návrhy.“ Z uvedeného vyplýva, že prípady, aké opisuje Lipšic sa stali. Nepodarilo sa nám však nájsť presný zákon, ktorý mal na mysli Daniel Lipšic, ktorý spomína trojmesačný rozdiel. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 19.03.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

SME


„Poviem prečo strach zo smrti. 90% pacientov po infarkte, ktorí prežijú, prestanú na druhý deň fajčiť, nepotrebujú žiadne odvykacie kúry a peniaze.“

Výrok sme overovali v relácii V politike 16. februára 2015. K tejto téme sme napísali aj komentár do Denníka N.

V politike
Denníka N.
zdrojov
odkazuje
štúdia


Moje videnie a to, čo sme tu robili, o čo som sa snažil, bolo, aby sme jednoducho tých ľudí motivovali dobre konať. Ja som zaviedol prospechové štipendiá na vysokých školách.

Zákon č. 131/2002 Z.z. (.pdf) z 21. februára 2002 v § 97 ods. 1 uvádza, že:

131/2002 Z.z.
vyhláška
Martin Fronc


Ústava Slovenskej republiky jednoznačne hovorí, že štátnym jazykom Slovenska na Slovensku je slovenský jazyk...

Ústava (.pdf) v článku 6 hovorí: "Na území Slovenskej republiky je štátnym jazykom slovenský jazyk."

Ústava


Pozrel som si tú rámcovú zmluvu o eurovale, ktorá je kľúčová a kde je celý mechanizmus udeľovania pôžičiek. A tam v článku 10. pri udeľovaní konkrétnej pôžičky a rozhodovaní o nej sa vyžaduje i jednomyseľnosť. Tzn., že ak sa Slovensko rozhodne vetovať tú pôžičku, tak zároveň blokuje aj všetkých ostatných.

V článku 10 ods. 5 (str. 18) Rámcovej dohody (.pdf) o eurovale 1 sa píše: Ručitelia súhlasia, že nasledujúce záležitosti ovplyvňujúce ich úlohy a záväzky ako ručiteľov vyžadujú, aby boli nimi jednomyseľne schválené. Rámcová dohoda ďalej vymenúva dané záležitosti, pričom jednou z nich je aj rozhodnutie týkajúce sa pôžičiek z "Loan Facility Agreement" členským štátom eurozóny vrátanie schválenia príslušného Memoranda o porozumení (MoU) a "Loan Facility Agreement".

Rámcovej dohody


lebo vy vidíte vy hovoríte len o jednej čiastke, ako sme podporili zamestnanosť. Áno, ale my sme urobili aj ďalšie opatrenia, dali sme opatrenia v podobe odkladu daní. Pandemické OČR-ky vôbec nespomínate, 200 miliónov.

Peter Žiga v relácii povedal, že vláda dala „616 000 000 na opatrenia pre riešenie korona krízy na tie pandemické OČR-ky na na kurzarbeit a na všetky tieto opatrenia.” Doteraz vyplatená suma 616 miliónov eur je však len časť z vládnej pomoci, ktorú dostali firmy a živnostníci na udržanie pracovných miest. Vyplýva too z odpovede Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny portálu Demagóg.SK. Ďalších 215 miliónov eur vyplatili úrady na tzv. pandemickej OČR a PN-ke. Podobné čísla uvádzal v - inej - televíznej debate so Žigom minister práce Milan Krajniak. „Ale aby som vyviedol možno aj pána Žigu z omylu ... 616 miliónov vyplatených je na priame udržanie pracovných miest. Ďalších približne 220 miliónov sme vyplatili na tzv. pandemické OČR-ky, pandemické PN-ky, predĺženie podpory v nezamestnanosti atď. Ďalších 110 miliónov išlo na podporu aktívnej politiky trhu práce...“ (12:40) Tvrdenie Eduarda Hegera preto hodnotíme ako pravdivé.

uvádzal


Investor je už v meste 7 rokov, buduje futbalový klub už 7 rokov a všetci o tomto investorovi veľmi dobre v Trenčíne dávno vieme a o tejto veci (výstavba nového futbalového štadióna, pozn.) diskutujeme viac ako 2 a pol roka.

Výrok Richarda Rybníčka hodnotíme ako pravdivý, keďže AS Trenčín je vo väčšinovom vlastníctve zahraničného investora od roku 2007 . Je tiež pravdou, že Rybníček dlhodobo podporuje výstavbu nového futbalového štadióna v Trenčíne. Holandský investor a bývalý futbalista Tscheu La Ling je majiteľom 90 percent akcií klubu AS Trenčín. Zvyšných 10 percent patrí mestu Trenčín. Myšlienke na výstavbu nového štadióna čelí futbalový klub Trenčína už od roku 2009 kedy musel starý štadión z technických príčin uzavrieť tribúny na státie. Podľa informácii SME sa Richard Rybníček ešte v roku 2010 vyjadril, že by ako úradujúci primátor mesta stavbu nového futbalového štadióna v Trenčíne rád zrealizoval do dvoch rokov. V októbri 2012 hovoril o alternatíve výstavby futbalového štadióna za predpokladu finančnej spoluúčasti štátu a investora, resp. majiteľa klubu (pozri TU a TU ). Začiatkom roku 2013 vláda SR predostrela projekt rekonštrukcie štadiónov s finančnou pomocou so štátneho rozpočtu a rozpočtu samosprávy v pomere 60:40. Rokovania o realizácii projektu sú dodnes neuzatvorené, poslanci mestského zastupiteľstva v Trenčíne nedospeli k rozhodnutiu ani po mimoriadnom zasadnutí v piatok 3. októbra 2014. Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

od roku 2007
Tscheu La Ling
10 percent
SME
TU
TU
nedospeli k rozhodnutiu


Za mojich čias tam bola polovička úradníkov (na mestskom úrade, pozn.) ako je tomu dnes.

Ján Slota pôsobil v komunálnej politike v rokoch 1990-2006. V rokoch 1990-2006 zastával funkciu primátora mesta Žilina (2001-2005 bol i poslancom žilinského VÚC za stranu PSNS). Počet úradníkov mestského úradu v čase, kedy pôsobil Ján Slota vo funkcii primátora sa nám nepodarilo zistiť. Z dostupných informácií sme zistili počet zamestnancov mestského úradu mesta Žilina až od roku 2007. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

pôsobil

počet úradníkov


Je však obrovský rozdiel medzi zodpovednosťou premiéra a prezidenta. Prezident je hlavou štátu a má konkrétne právomoci vyplývajúce z ústavy a je tu premiér, ktorý má na starosti celú vládu a plnú mieru zodpovednosti za všetko. Ale totálne za všetko.

Je pravdou, že Ústava konkrétne vymedzuje právomoci iba v prípade prezidenta. Postavenie prezidenta v parlamentných systémoch je tiež slabé oproti iným systémom a oproti premiérovi má menej kompetencií. Prislúchajú mu však niektoré výkonné právomoci a teda sa nedá tvrdiť, že by mal premiér výlučnú zodpovednosť za všetko. Výrok hodnotíme zavádzanie. Ústava vymedzuje právomoci iba v prípade prezidenta. Politický systém Slovenskej republiky je parlamentný, čo v rámci právomocí znamená prakticky slabšie postavenie prezidenta v porovnaní so systémom semiprezidentským alebo prezidentským. Prezident má na Slovensku skôr reprezentatívnu úlohu. Niektoré jeho kompetencie navyše vyžadujú kontrasignáciu vlády. Má však aj exekutívne kompetencie, pri ktorých nemôže vláda ani národná rada konať bez neho. Okrem menovacej právomoci, má právo veta, je veliteľom ozbrojených síl, môže za určených podmienok rozpustiť NRSR,vymenováva a odvoláva členov vlády, vypovedá vojnu na základe rozhodnutia NRSR, vyhlasuje mobilizáciu na návrh vlády, prijíma, poveruje a odvoláva vedúcich diplomatickým misií. Rolu a dôležitosť prezidenta stanovuje prvý bod článku 101 Ústavy: " Hlavou Slovenskej republiky je prezident. Prezident reprezentuje Slovenskú republiku navonok i dovnútra a svojím rozhodovaním zabezpečuje riadny chod ústavných orgánov. Prezident vykonáva svoj úrad podľa svojho svedomia a presvedčenia a nie je viazaný príkazmi. " Už spomínané kompetencie stanovuje článok 102 Ústavy, podľa ktorého prezident: " a) zastupuje Slovenskú republiku navonok, dojednáva a ratifikuje medzinárodné zmluvy (...) d) zvoláva ustanovujúcu schôdzu Národnej rady Slovenskej republiky (...) f) podpisuje zákony, g) vymenúva a odvoláva predsedu a ostatných členov vlády Slovenskej republiky,(...) j) odpúšťa a zmierňuje tresty uložené súdmi v trestnom konaní a zahládza odsúdenie formou individuálnej milosti alebo amnestie, k) je hlavným veliteľom ozbrojených síl (...) l) vypovedáva vojnu na základe rozhodnutia národnej rady slovenskej republiky m) môže na návrh vlády Slovenskej republiky nariadiť mobilizáciu ozbrojených síl, vyhlásiť vojnový stav alebo vyhlásiť výnimočný stav a ich skončenie (...) n) vyhlasuje referendum, o) môže vrátiť Národnej rade Slovenskej republiky zákon (...) r) má právo vyžadovať si od vlády Slovenskej republiky a od jej členov informácie potrebné na plnenie svojich úloh" Medzi kompetencie predsedu vlády patrí riadenie činnosti vlády, zvolávanie a vedenie schôdzí vlády, môže podať návrh na vymenovanie alebo odvolanie členov vlády, podpisuje zákony a nariadenie vlády, môže zastupovať prezindenta SR vo výkone niektorých právomocí pokiaľ nie je riadne ustanovený. Pri domácich a medzinárodných podujatiach určuje protokol poradie ústavných činiteľov, ktorý by sa mal rešpektovať. Toto poradie zdôrazňuje reprezentatívnu úlohu prezidenta. Na prvom mieste je prezident, za ním nasleduje predseda NRSR a až na treťom mieste sa nachádza premiér. Fico vyčítal preceňovanie kompetencií prezidenta Kiskovi už počas predvolebnej kampane , kedy sa k tomuto konštatovaniu pripojili aj niektorí politologóvia. Nedávno túto tému opäť otvoril pri príležitosti postoja k migračnej kríze kedy povedal, že „ prezident Kiska nenesie zodpovednosť zabbezpečnosť Slovenskej republiky, znáša ju vláda (...)bV tom je ten rozdiel.bPán prezident nemá žiadne ústavné oprávnenia “. V nedávnom rozhovore pre Trend Kiska priznal, že ako prezident zažíva sklamanie zo sily kompetencií, vyjadruje sa, že kompetencie prezidenta sú podľa neho dostatočné a odmieta ich posilnenie. Premiérov častý argument o tom, že prezident nenesie reálnu zodpovednosť za riadenie krajiny budil pozornosť aj novinárov, venovali sa tomu napríklad v Denníku N .

právomoci
článok 102
predsedu vlády
protokol
predvolebnej kampane
konštatovaniu
otvoril
rozhovore
vyjadruje
Denníku N


Navyše natiekli veľké prostriedky do škôl, vrátane eurofondov, na budovy. Ja len pripomeniem, len samotné rekonštrukcie budov, zatepľovanie a podobne z regionálneho operačného programu, to bolo takmer 580 miliónov. Ani jeden projekt ale nebol zazmluvnený počas vlády Ivety Radičovej za tie dva roky...

Podľa dostupných údajov bolo na infraštruktúru vzdelávania v rokoch 2007-2014 využitých 578 054 493,08 eur, čo je skutočne takmer 580 miliónov, ako uvádza Draxler. Počas vlády Ivety Radičovej neboli alokované zdroje z Regionálneho operačného programu na účely infraštruktúra vzdelávania. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Čo sa týka zazmluvnenia projektov z oblasti infraštruktúra vzdelávania, vo výzve z obdobia 1.1.-1.4. 2010 (.xls) bolo poskytnutých spolu 19 999 316,56 skk (663 856 eur). O týchto príspevkoch rozhodovala komisia na dvoch zasadaniach 28. mája a 28. júna, schválené boli 29. júna ( .doc, s.4 ). Voľby v roku 2010 sa uskutočnili 12. júna a vláda bola zostavená začiatkom júla. Tieto projekty tak boli schválené za prvej Ficovej vlády a za Radičovej boli realizované. Ďalšia výzva na predkladanie projektov v tejto oblasti bola vydaná až v roku 2014. To, že zdroje na infraštruktúru vzdelávania neboli alokované počas rokov 2011-2013 potvrdzujú aj výročné správy (.zip). Regionálny operačný program , (ROP) schválila EK 24.9.2007 a riadiacim orgánom ROP je Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, pričom finančný príspevok na tento operačný program bol vo výške 1 445 000 000 EUR. ROP má sedem prioritných osí - Infraštruktúra vzdelávania, Infraštruktúra sociálnych služieb, sociálnej ochrany a sociálnej kurately, Posilnenie kultúrneho potenciálu regiónov a infraštruktúra cestovného ruchu, Regenerácia sídiel, Regionálne komunikácie zabezpečujúce dopravnú obslužnosť regiónov, Technická pomoc a Európske hlavné mesto kultúry Košice 2013. Projekty v osi infraštruktúra vzdelávania spočívajú práve v rekonštrukciách, zateplení či prístavbách ku školským budovám. Podľa posledných dostupných informácií (.doc, s. 16) bolo na infraštruktúru vzdelávania z eurofondov vyčlenených 509 768 559,00 eur z eurofondov a 89 959 158,00 eur z národných zdrojov (rozpočet SR a prijímatelia) čo spolu predstavuje 599 727 717,00 eur. Z toho nebolo využitých 21 673 223,92 eur. To znamená, že na infraštruktúru vzdelávania bolo využitých spolu 578 054 493,08 eur. Podľa správy ktorú uverejnila agentúra SITA k 17.11.2015 bolo z regionálneho operačného programu čerpaných medzi rokmi 2007-2013 1,363 mld. eur, pričom domáce spolufinancovanie dosiahlo výšku 174,47 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

1.1.-1.4. 2010
.doc, s.4
12. júna
vydaná
výročné správy
Regionálny operačný program
spočívajú
informácií
2007-2013
spolufinancovanie


No vedel som to práve v období, keď sme sa, keď ma pozvali do Národnej rady, pán hodín po prílete z Ameriky. Ja som to zobral na vedomie a moja veta bola. Poďme sa dohodnúť od zajtra. Poďme sa dohodnúť. Každý poslanec, alebo aj skupina poslancov má právo dať svoj návrh. Vyhľadajte si moje výroky z tlačovej konferencie, ja som ju mal hneď na nasledujúci deň. Od 21. októbra do 2. či 3. novembra, keď bola voľba, bola kopa času.

Mikuláš Dzurinda mal 21. októbra tlačovú konferenciu pri príležitosti 100 dní pôsobenia vo funkcii ministra zahraničných vecí. Na tejto konferencii uviedol, že okrem Trnku ďalších kandidátov na post generálneho prokurátora nepozná . Janiš navrhol Trnku 19.októbra . Voľba GP SR sa uskutočnila 3. resp. 4. novembra 2010 .

21. októbra
nepozná
19.októbra
3. resp. 4. novembra 2010


Nebola žiadna krajina, kde by nemala vládna koalícia väčšinu. (odpoveď na otázku moderátoroky ku hlasovaniu o eurovale, "Nie je to predsa len také zobchodovanie trošku politické. Lebo sú aj krajiny, kde opozícia nemala tieto podmienky. Že teda podporíme, ale.", pozn. )

V Holandsku a Španielsku potrebovala vládna koalícia hlasy opozície na schválenie eurovalu. V Slovinsku sa niekolko dni pred hlasovaním rozpadla vláda, nie však kvoli eurovalu, ktorý bol následne širokou väcšinou schválený. V všetký zmienených krajinách pôsobí menšínová vláda, ktorá je odkázaná na hlasy opozície. V Holandsku existuje zmluvná spolupráca vlády s opozicnou stranou PVV, ktorá však euroval odmietla. Euroval tak musel prejst s podporou strán nespolupracujúcich s vládou.

Nie je tak pravda, že nebola žiadna krajina, kde by nemala vládna koalícia väcšinu. Preto hodnotíme výrok M. Madarica ako nepravdivý.

Prikladáme detailný výcet jednotlivých krajín:

V Holandsku je stredo-pravá vláda ktorá má 52 kresiel zo 150 clenného parlamentu (Cristian Democratic Appeal CDA 21 kresiel, People's party for Freedom and Democracy VVD 31 kresiel). Má však zmluvne zarucenú podporu strany Party for Freedom (PVV 24 kresiel). PVV sú striktne proti navýšeniu eurovalu a nepodporili ho. Navýšenie eurovalu (6. októbra) podporili ho okrem CDA a VVD aj Labour party, Democrats 66, Green Left a tiež Reformed Political Party hlasovali za navýšenie eurovalu. Proti okrem PVV boli aj Socialist Party, Christian Union, Party for the Animals. Holandská vláda schválila euroval 6. októbra a potrebovala hlasy opozície aby dosiahla nadpolovicnú väcšinu. Nemecko schválilo navýšenie eurovalu 29. septembra 2011. Vláda pozostávajúca z CDU/CSU (194 kresiel) a FDP (93 kresiel). Spolu má vládna koalícia 332 kresiel. Na schválenie navýšenia eurovalu bolo potrebných minimálne 311 hlasov. Za euroval hlasovalo 523 poslancov z toho bolo 315 hlasov z radov vládnej koalície. Vládna koalícia nepotrebovala hlasy opozície. Fínska vláda pozostávajúca National Coalition Party (44 kresiel), Social Democratic Party (42 kresiel), Left Alliance (12 kresiel), Swedish People's Party in Finland (10 kresiel), the Green League (10 kresiel) a Christian Democratic Party (6 kresiel) nemala problém zo schválením navýšenia eurovalu 28. septembra 2011. Za hlasovalo 103 poslancov (spolu mala vládna koalícia 124 hlasov) z 200 clenného parlamentu, potrebná bola nadpolovicná väcšina.

Slovinsko schválilo navýšenie eurovalu 28. septembra 2011. V 90 clennom parlamente má vládna koalícia pozostávajúca zo Slovinská demokratická strana (SDS 28 kresiel) a Liberálne demokracie (LDS 5 hlasov), spolu len 33 hlasov, kedže vládu opustili (prešli do opozície)strany Zares (9 hlasov) a Demokratická strana dôchodcov (7 hlasov). Na schválenie potrebovala hlasy opozície.

Rakúsko schválilo navýšenie eurovalu 30. septembra 2011. Za schválenie eurovalu bolo 117 poslancov (potrebných bolo min 92 hlasov), zmenu schválila SPÖ, ÖVP a Strana zelených. Vládnu Koalíciu tvorí SPÖ (57 hlasov), ÖVP (51 hlasov). Oba poslanecké kluby podporili navýšenie eurovalu a nepotrebovali hlasy opozície.

Estónsko schválilo navýšenie eurovalu 29. septembra 2011. Za schválenie eurovalu bolo 59, proti 18 poslancov, 24 sa zdržalo hlasovania. Vládnu koalíciu tvoria Estónska Reformná strana (Eesti Reformierakond 33 kresiel) a Únia Pro Patria a Res Publica (Isamaa ja Res Publica Liit 23 kresiel).Potrebných 51 hlasov mala už vládna koalícia, preto nepotrebovala hlasy opozície. Len dvaja poslanci koalície hlasovali proti eurovalu. Írsko schválilo navýšenie eurovalu 23. septembra 2011. ( SITA 23.9.2011) Vládnu koalíciu tvoria strány Fine Gael (76 kresiel) a Labour Party (37 kresiel) zo 166 miest v parlamente. Na presadenie potrebovali 84 hlasov, ktoré má vládna koalícia. Návrh prešiel napriec politickým spektrom, ked sa euroval bytostne týka samotného Írska.

Luxembursko schválilo navýšenie eurovalu 15. septembra 2011.

Španielsko schválilo navýšenie eurovalu 15. septembra 2011. Od roku 2008 je pri moci PSOE (socialistická strana), ktorá je menšinová. Na schválenie navýšenia eurovalu preto potrebovala pomoc opozície.

Malta schválila navýšenie eurovalu v pondelok (10. októbra 2011). Do parlamentu sa dostali dve parlamentné strany Nationalist Party (NP 35 kresiel) a Labor Party (LP 34 kresiel). Navýšenie eurovalu bolo prijaté jednohlasne.

Portugalsko schválilo navýšenie eurovalu. Portugalsko má vládnu koalíciu PSD (Sociálno demokratická strana) a CDS (Konzervatívnu stranu). Vládna koalícia má pohodlnú väcšinu.

Belgicko schválilo navýšenie eurovalu 14. septembra 2011 (najskôr senát vzápetí dolná komora). Belgická vláda je stále úradnícka. Proti eurovalu boli len pravicová Flámska strana (Flemish Interest) a liberálna LLD.

Taliansko schválilo navýšenie eurovalu 14. septembra 2011. V Taliansku vládne Berlusconiho koalícia (pozostáva z troch strán The People of Freedom, Lega Nord Movement for Autonomy), ktorá má väcšinu v parlamente. Vládna koalícia nepotrebovala hlasy opozície, schválenie eurovalu bola vyvrcholením úsporných opatrení vlády.

Grécko schválilo navýšenie eurovalu 21. septembra 2011. Grécko schválilo rozšírenie v 300 clennom parlamente väcšinou, 183 bolo za 38 proti ostatní sa zdržali. Tesnú väcšinu v parlamente má strana PASOK (154 kresiel), nepotreboval podporu parlamentu.

stredo-pravá hlasovalo vláda hlasovalo opustili schválenie schválenie SITA prijaté schválilo schválilo


Od roku 96, možno sa mýlim, od 90. rokov každá kvetinárka na Slovensku v tomto meste má mať registračnú pokladnicu.

Po prvý krát od januára 1995 sa vyhláškou Ministerstva financií zaviedla povinnosť používať registračné pokladnice. Medzi daňové subjekty, ktoré majú povinnosť používať registračnú pokladnicu spadá touto vyhláškou aj kvetinárka. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vyhláška (.pdf, §1 ods. (1) Ministerstva financií hovorí: , , Daňový subjekt, ktorého predmetom podnikania je predaj tovaru v nezmenenom stave a poskytovanie služieb okrem ambulantného predaja, používa od 1. januára 1995 na účely evidencie tržieb elektronickú registračnú pokladnicu s tlačiarňou , a to vo všetkých svojich predaj- ných miestach, v ktorých dochádza k úhrade v hotovosti." SME , 19. decembra 1994:

Vyhláška SME firiem zákone


Vždy som rešpektoval slobodné pôsobenie cirkvi v slobodnej spoločnosti. Nikdy som nekomentoval akékoľvek personálne rozhodnutie a nerobil som to ani v prípade Róberta Bezáka.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže sme nezistili žiadny záznam o tom, že by Hrušovský komentoval personálne rozhodnutia cirkvi. Za komentovanie neberieme napr. vyjadrenie nádeje pre ďalšie presadzovanie hodnôt, po zvolení pápeža Benedikta XVI. Nepodarilo sa nám nájsť žiadnu zmienku o vyjadrení P. Hrušovského v prípade R. Bezáka.

vyjadrenie


...ak si Francúzi nakupujú vozidlá (vojenské, pozn.), nakupujú francúzske. Ak Nemci, nemecké...

Výrok hodnotíme na základe toho či väčšinu vojenských vozidiel v armáde príslušnej krajiny tvoria tie od domácich výrobcov. Podľa dostupných údajov disponovala francúzska armáda v roku 2016 obrnenými vozidlami, ktoré z veľkej časti boli vytvorené francúzskymi výrobcami. Na základe viacerých zdrojov môžeme potvrdiť podobný trend aj v nemeckej armáde. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf francúzi NEXTER Panhard .pdf Bundeswehru 10:3 13:2 21:2


...Macron začal rokovať s krajinami Európy, ktoré vrátane nás momentálne podporujeme smernicu o vyslaných pracovníkov, (...) A táto smernica prináša ďalšiu byrokraciu pre našich zamestnávateľov a potrebujeme prechodné obdobie. Ale pán Fico to nevyrokoval a pristúpil na túto smernicu na požiadavky pána Macrona.

Premiér Robert Fico s francúzskym prezidentom Emmanuelom Macronom naozaj rokoval aj o revízii smernice o vyslaných pracovníkoch. Hoci viacerí odborníci a politici vyjadrili svoj názor, že predmetná revízia môže zhoršiť našu konkurencieschopnosť na európskom pracovnom trhu, otázku prijatia prechodného obdobia pre účinky revízie tejto smernice otvára výlučne autorka výroku a nemožno ju potvrdiť alebo vyvrátiť. Výrok Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako neoveriteľný.

smernica
žiada
.pdf
uviedla
uviedol však
vyjadril
vyjadril
Veroniky Remišovej
uviedol
staršie vyjadrenie
povedal
postavilo


My sme skrátili súdne konanie z troch rokov na desať mesiacov, čo konštatovala Rada ministrov spravodlivosti Rady Európy (vo februári 2011, pozn.).

Podobný výrok sme overovali už v minulosti. Počas obdobia, kedy bol ministrom spravodlivosti Štefan Harabin, sa skrátila priemerná dĺžka súdnych konaní, nie však v takom rozsahu, ako to uvádza Harabin. Zároveň treba podotknúť, že vplyvov na skrátenie dĺžky súdneho konania môže byť viacero, nedá sa to jasne označiť ako výsledok opatrení navrhnutých aktuálnym ministrom, keď navyše bol trend skracovania dĺžky konaní prítomný aj predtým. Výrok kvôli nepresnému časovému údaju hodnotíme ako nepravdivý.

Harabin sa zrejme odvoláva na rezolúciu Výboru ministrov Rady Európy, v ktorej sa spomína pozitívny trend v skracovaní priemernej doby súdnych konaní v rokoch 2004 – 2009, avšak rezolúcia hodnotí len civilné konania a nezapočítava trestné konania. Harabin nastúpil do úradu ministra spravodlivosti v roku 2006, čiže nedá sa s jednoznačnosťou povedať, že skrátenie súdneho konania bola len jeho zásluha. Samotná rezolúcia síce vymenúva viacero opatrení, ktoré spadajú do obdobia, kedy bol Harabin ministrom, takže určitý prínos je možné mu priznať, avšak rezolúcia tiež konštatuje, že dopad daných zmien bude možné posúdiť až na základe štatistických dát zozbieraných za dlhšie časové obdobie.

Tento dokument používa dáta, ktoré mu poskytla slovenská strana, teda pravdepodobne Ministerstvo spravodlivosti SR, ktoré má údaje o dĺžke súdnych konaní zverejnené na svojej webstránke. Údaje ministerstva sú rozdelené do štyroch kategórií: trestné veci, obchodné veci, občianskoprávne veci a veci starostlivosti o maloletých. Ak vypočítame priemernú dĺžku súdneho konania z týchto kategórií za rok 2006 (vtedy Harabin prebral úrad ministra spravodlivosti) zistíme, že priemerné súdne konanie trvalo približne 11,85 mesiacov. To sa približne rovná jednému kalendárnemu roku, no zďaleka nie trom, ako tvrdí Harabin.

Harabin opustil MS SR v roku 2009. Priemerná dĺžka súdneho konania za tento rok dosahovala výšku 9,8 mesiacov. To znamená, že Harabin mal pravdu, keď povedal, že sa táto doba skrátila na (približne) 10 mesiacov. Údaj, pre ktorý by platilo tvrdenie, že priemerná dĺžka konania bola v roku 2006 približne 3 roky (33,2 mesiaca) je priemerná dĺžka konania v trestných veciach, v ktorých konajú krajské súdy ako súdy prvého stupňa. Tu však nie sú započítané civilné konania.

overovali rezolúciu zverejnené


A druhá vec, tak keby sme prijali takúto filozofiu, áno, pred 4 rokmi bola iná situácia na trhu, ja sa nehádam, že aj tento plazmový televízor, ktorý tu máte, možno keď ste ho kupovali pred štyrmi rokmi, stál 5-tisíc euro. Dneska ho občan kúpi možno za 300 euro. Takisto cena stavebných prác v súvislosti s obrovským úpadkom a deficitom objemu prác klesla, dokonca tak, že stavebné firmy idú nad dubiózne ceny a nie sú schopné ani náklady pokryť.

Paškov prímer možno platí pri televízore v dôsledku vývoja technológií, rozhodne to však neplatí pri dopravných stavbách. Na základe štatistík Štatistického úradu SR je zrejmé, že index stavebných prác stúpal kontinuálne od roku 2007 a to vo všetkých kategóriách, ktoré by sa mohli vzťahovať ku cenám diaľnic.


... všetky ukazovatele hovoria o tom, že ideme do lepších časov, či zo strany ekonomického rastu, či zo strany nízkeho rastu cien, na rastu spotreby ...

Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako pravdivý.

Eurostatu
správe
makroekonomickej prognóze
OECD
správe


To (životné minimum, pozn.) už tretí rok, štvrtý rok zostáva na rovnakej výške.

Životné minimum sa za posledné štyri roky zo sumy 198,09 eur nezmenilo. Výrok považujeme za pravdivý.

Sumy terajších


Ale tí, čo sú zamestnaní a majú bežné, bežné mzdy, vedia mať plných 200 EUR. Absolútna väčšina rodín bude mať tých 200.

Nie je jasné, koľko rodín bude poberať daňový bonus a prídavok na deti vo výške 200 eur. V prípade rodín s dvomi deťmi je potrebné poberať hrubú mzdu až 1200 eur, čo je o niečo menej, ako mediánová mzda na Slovensku v roku 2021 (1288 eur). Od januára 2023 je však do tejto sumy zahrnutý základ dane obidvoch rodičov. Výskum EU SILC 2021 ukazuje, že až 14,6 % rodín s deťmi má príjmy pod hranicou chudoby a daňový bonus by v plnej výške nepoberali. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Od januára tohto roku sa benefity na dieťa skladajú z dvoch častí: príspevku na dieťa a daňovom bonuse na dieťa. Spolu tvoria vo väčšine situácií 200 eur.

Igor Matovič ešte na jar minulého roka sľúbil zaviesť benefity v hodnote spolu 200 eur na dieťa. Pôvodne sa mali skladať z príspevku na dieťa, daňového bonusu a krúžkovného.

Vyplácanie krúžkovného sa však odsunulo , preto v parlamente prešiel návrh na zvýšenie prídavku na dieťa z 30 eur na 60 eur a neskôr navýšil aj daňový bonus na dieťa. Ten sa v uplynulom roku menil dvakrát, najskôr v máji zo 70 eur na 100 eur a potom v decembri na 140 eur.

Matovič tvrdí pravdu, že plných 200 € budú mať len zamestnaní občania s určitým príjmom, na ktorý si môžu vypýtať daňový bonus. Napríklad pri jednom dieťati musia mať minimálny hrubý príjem 850 eur, aby dostali plných 140 eur, pri dvoch deťoch je to už 1200 eur. V prípade rodín s 3 deťmi dostanú rodičia plný daňový bonus až od platu vyššieho ako 1450 eur. So stúpajúcim počtom detí táto hranica stúpa .

Veľká väčšina rodín na Slovensku má jedno alebo dve deti - v roku 2020 a 2021 to bolo viac ako 85 % (. pdf , s. 84).

Od januára 2023 sa bude poberanie daňového bonusu týkať aj približne 26 tisíc rodín (podľa odhadu ministerstva financií), ktoré naň doteraz nárok nemali. Bonus sa totiž bude vypočítavať z príjmu obidvoch rodičov, uvádza Denník E .

Mediánová mzda na Slovensku sa v roku 2021 pohybovala na úrovni 1 288 eur v hrubom. To znamená, že polovica pracujúcich zarobila menej než toto číslo.

Podľa výskumu EU SILC 2021 bolo na Slovensku v roku 2020 viac ako 100 tisíc rodín, ktorých príjem je pod hranicou chudoby - 60 percent mediánového čistého príjmu, čo pre rodinu s 2 deťmi a 2 dospelými predstavuje 890 eur. Až 14,6 % domácností malo príjmy pod hranicou chudoby, čo by im pravdepodobne znemožňovalo poberať daňový bonus na dieťa v plnej výške.

Poslanec za SaS Marián Viskupič v parlamentnej rozprave k zákonu uviedol , že daňový bonus pomôže len 24 % domácností, ktoré majú deti, neposkytol však detaily tohto výpočtu.

sľúbil
odsunulo
návrh
máji
v decembri
Napríklad
stúpa
pdf
Denník E
pohybovala
EU SILC 2021
uviedol


Naopak silové rezorty sú plus a samozrejme aj niektoré rezorty iného charakteru, ako napríklad zdravotníctvo je v rámci V4 plus 6 % percentuálneho bodu.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, pretože silový rezort, ktorým P. Ondek označuje rezort obrany je v súčasnoti financovaný z 1,1% HDP, pričom politická dohoda s NATO predpokladá financovanie aspoň na úrovni 2% HDP a Slovensko je v tejto oblasti považované za podfinancované. Druhá časť výroku takisto nie je pravdivá. Zdravotníctvo je podľa aktuálnej štúdie OECD Health at a Glance 2012 (.pdf, s.123) na Slovensku financované z 9% celkových zdrojov, pričom priemer členských krajín EÚ je tiež presne na úrovni 9%. Na Slovensku predstavuje podiel verejných zdrojov na financovaní zdravotníctva viac ako polovicu, približne na úrovni 6%, zvyšok tvoria súkromné zdroje, väčšinou priame platby. Slovensko (.pdf,s.4-5) vynakladá na jedného obyvateľa 1614 eur, pričom priemer štátov EÚ predstavuje 2171 eur na obyvateľa. Ostatné krajiny V4: Česká republika 1 450 € na obyvateľa, Maďarsko 1 321 € na obyvateľa a Poľsko 1 068 € na obyvateľa sa radia tesne za Slovenskom a rozdiel medzi nimi a SR nepredstavuje 6% HDP.

obrany štúdie Slovensko


Tiež sme pripravili napríklad zoznam odporúčanej literatúry, kde sme prešli na také ľahšie knihy s tým, aby deti radšej čítali, možno nie Dostojevského, ale niečo prístupnejšie, ale aby aspoň čítali, pretože sa ukázalo v PISE, že pokiaľ deti čítajú takmer hocičo, tak lepšie rozumejú prečítanému.

Je pravda, že ministerstvo školstva pod Jurzycovým vedením sa chystalo zmeniť zoznam povinnej literatúry tak, ako o tom hovorí. Navyše k tomuto kroku pristúpilo po tom, čo boli zverejnené negatívne výsledky testovania PISA 2009.

SITA


Súčasný návrh, ktorý predložila vládna koalícia (...) odvolať (policajného prezidenta, pozn.) je v podstate neodvolateľný, odvolať ho môže dvoma tretinami politici, členovia branno-bezpečnostného výboru. (...) navyše sa zavádza sedemročná lehota (...).

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o Policajnom zbore, Trestný poriadok, zákon o štátnej službe, zákon o prokuratúre a zákon o sťažnostiach bol do pripomienkového konania predložený 12. apríla 2018 a momentálne sa nachádza v štádiu vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania s nadobudnutím účinnosti 15. októbra 2018. Veronika Remišová správne uviedla, že odvolanie prezidenta PZ môže iniciovať branno-bezpečnostný výbor (skrátené pre Výbor pre obranu a bezpečnosť Národnej rady SR, pozn.), ak získa aspoň dvojtretinovú väčšinu hlasov. Návrh zákona rovnako predlžuje funkčné obdobie prezidenta PZ, ktoré má trvať sedem rokov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Prezidenta PZ odvoláva minister vnútra SR pri naplnení aspoň jedného z bodov § 33a, ktorý upravuje podmienky odvolania prezidenta PZ. Jednou z možností, kedy bude policajný prezident odvolaný, je, ak " na základe odôvodneného návrhu ministra odporučí jeho odvolanie výbor Národnej rady SR pre obranu a bezpečnosť aspoň dvojtretinovou väčšinou hlasov všetkých členov výboru " ( .doc , s. 7). § 33a takisto upravuje dĺžku funkčného obdobia prezidenta PZ. " Funkčné obdobie prezidenta Policajného zboru je sedem rokov. Tá istá osoba môže byť vymenovaná do funkcie prezidenta Policajného zboru len raz " ( .doc , s. 7). Dátum zverejnenia analýzy: 21.05.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Návrh .doc .doc


Za posledných 30 rokov rapídne klesá počet tých žien, ktoré vyhľadajú interrupciu. A dokonca sa to znižuje aj v tých krajinách, napr. v Českej republike, ktorá od roku 2014 má možnosť chemického potratu, tzn. tabletky. Aj tam sa tie interrupcie, vrátane tých tabletkových interrupcií, rapídne znižujú.

Počet umelých prerušení tehotenstiev na SLovensku i v Česku dlhodobo klesá. Tvrdenie Lucie Ďuriš Nicholsonovej hodnotíme ako pravdivé. Štatistické údaje Národného centra zdravotníckych informácií ukazujú , že miera potratovosti na Slovensku dlhodobo klesá. V roku 1997 bola na hodnote 19,4 (na 1000 žien 15 až 49 ročných), v roku 2018 na hodnote 10,7. V roku 2015 sa u nás urobilo najmenej interrupcií za posledných 50 rokov. Z údajov Ústavu zdravotnických informací a statistiky ČR vyplýva , že počet umelých prerušení tehotenstva od začiatku 90. rokov klesá aj v Česku. Od roku 2014 sa v krajine na umelé prerušenie tehotenstva používa aj tzv. potratová pilulka. Predpisuje ju špecialista, pacientka ju užíva pod jeho dohľadom. Aj v rokoch roku 2014 - 2018 sa počet potratov v Česku znížil zhruba o pätinu.

ukazujú urobilo vyplýva používa Predpisuje znížil


Kandiduje 29 strán. Nikdy v histórii Slovenska 29 strán asi nikam nekandidovalo.

Výrok možno považovať za pravdivý, keďže v slovenskej histórii doteraz nekandidovalo vo voľbách 29 strán. Podobnú povahu ako voľby do EP - uzavreté kandidačné listiny politických strán majú voľby do NR SR.

kandiduje

18 politických strán

HZDS

Vladimír Mečiar

HZDS

Vladimírom Mečiarom

HZDS

Mikuláš Dzurinda

HZDS

Mikuláš Dzurinda

Robert Fico

Iveta Radičová

Robert Fico


Máme v pláne odovzdať v tomto roku tri úseky diaľnic. V polovici mája tohto roku (2017, pozn.) by mali vodiči začať jazdiť po úseku rýchlostnej cesty R2 Zvolen, východ – Pstruša, následne začiatkom júna sa má odovzdať do užívania časť diaľnice D3 Svrčinovec – Skalité, v novembri by to mal byť ďalší úsek D3 Žilina, Strážov – Žilina, Brodno.

Tento sľub povedal minister financií Arpád Ersék na Stretnutí lídrov slovenského stavebníctva 2017 v Bratislave, ktorý sa konal 4.5. 2017. Úsek rýchlostnej cesty R2 Zvolen, východ – Pstruša , má celkovú dĺžku 7,85 km. Jedná sa o pokračovanie ťahu od Zvolena po Košice. Tento úsek odbremení cestu prvej triedy a motoristom ušetrí takmer 3 minúty. Zmluvný začiatok výstavby bol podpísaný v auguste roku 2014 a zmluvné ukončenie výstavby je plánované do konca mája 2017. Úsek D3 Žilina, Strážov - Žilina, Brodno , má celkovú dĺžku 4,25 km.Jedná sa o diaľničný obchvat Žiliny, a je pokračovaním ťahu D3 smerom k poľským hraniciam. Po vybudovaní ušetria motoristi skoro 4 minúty jazdy mimo Žiliny. Zmluva o dielo bola podpísaná 26.mája 2014. Lehota výstavby je 1095 dní od dátumu začatia prác (3 roky). Poklepanie základného kameňa sa uskutočnilo 17.júna 2014. Zmluvné ukončenie výstavby je na konci novembra 2017. Úsek D3 Svrčinovec – Skalité má dĺžku 12,282 km.Vybudovanie stavby diaľnice D3 odľahčí existujúci priechod Svrčinovec do Českej republiky a vytvorí sa tak priame spojenie k hranici s Poľskom. Motoristi jazdou po diaľnici D3 ušetria 10 minút. Zmluva o dielo bola podpísaná 28.júna 2013. Poklepanie základného kameňa sa uskutočnilo 30.októbra 2013. Lehota výstavby je 1095 dní od dátumu začatia prác (3 roky). Uvedenie úseku do prevádzky sa posúva až na jar 2017. Zmluvné ukončenie výstavby je na konci septembra 2017. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

sľub Úsek Úsek Úsek


Každopádne platí, že každý postup každého je vždy spätne odkontrolovateľný, tak ako každý úradník na stavebnom úrade, kedykoľvek aj 3 roky dozadu sa môžte ísť pozrieť, ako a na základe čoho vydal stavebné povolenie, tak logicky, že sa nadriadení budúci tak, ako sa táto vláda pozerala, čo robili predchádzajúci ministri, tak aj noví ministri, to je úplne bežné, sa pozrú, čo robili ich podriadení a či dodržali všetky zákonné postupy a či neporobili niekde zle.

Výrok hodnotíme ako pravdivý vzhľadom na možnosti dohľadania dôkazov a výkone štátnych zamestnancov pomocou infozákona alebo povinností plynúcich zo zákonov o registratúre a štátnych zamestnancoch.

Podľa infozákona pod povinné zverejňovanie informácii patrí postup, ktorý musí povinná osoba dodržiavať pri vybavovaní všetkých žiadostí, návrhov a iných podaní, vrátane príslušných lehôt, ktoré je nutné dodržať a prehľad predpisov, pokynov, inštrukcií, výkladových stanovísk, podľa ktorých povinná osoba koná a rozhoduje alebo ktoré upravujú práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb vo vzťahu k povinnej osobe.

Podľa nariadenia MV SR o registratúrnom poriadku “lehotu uloženia spisov ustanovuje registratúrny plán ministerstva a registratúrny plán okresných úradov. Lehota začína plynúť 1. januára roku nasledujúcom po roku, v ktorom bol spis uzatvorený alebo po splnení podmienky ustanovenej na začatie jej plynutia v registratúrnom pláne.” (. pdf , s. 3)

Zákon o archívoch a registratúrach hovorí: “Pôvodca registratúry vyraďuje registratúrne záznamy najmenej raz za päť rokov. V odôvodnenom prípade si pôvodca registratúry môže dohodnúť inú lehotu.”

Ďalšie práva povinnosti štátnych zamestnancov upravuje zákon o štátnej službe.

infozákona pdf Zákon zákon


A vrcholom bolo, že Dzurinda povedal, že otázka volebného práva v Maďarsku nie je otázkou dňa, lebo Maďari v tom ešte nemajú jasno.

Mikuláš Dzurinda za na tlačovej besede vyjadril, že téma volebného práva "ešte nie je na programe dňa" ( SITA ), čo potvrdil aj maďarský minister zahraničných vecí János Mártonyi, ktorý povedal: "...keďže v Maďarsku táto otázka ešte nie je riešená a rozhodnutá, ..., v tejto veci budeme v kontakte a budeme sa vzájomne informovať o ďalších udalostiach." (prepis podľa záznamu TB na TA3 ).

SITA


Keď sa bavíme o dlhu, tak dnes je priemerný dlh v eurozóne a v Európskej únii vyšší ako 80 %. Priemerne. Sú štáty, ktoré majú viac ako sto percent.

R. Fico správne tvrdí, že priemerný dlh v eurozóne a v Európskej únii je vyšší ako 80 %. Taktiež správne uvádza, že sú krajiny, ktoré majú verejný dlh nad úrovňou 100 % HDP. Verejný dlh eurozóny a EÚ 27 (štatistiky ešte bez Chorvátska) sa pohybovali v prvom štvrťroku 2013 nad 80 % HDP. Eurozóna mala v prvom štvrťroku 2013 verejný dlh na úrovni 92,2 % HDP a EÚ 27 na úrovni 85,9 % HDP. V prvom štvrťroku 2013 boli štáty ako Írsko, Belgicko, Grécko, Taliansko a Portugalsko, ktoré mali verejný dlh nad 100 % HDP. Verejný dlh eurozóny a EÚ 27 (štatistiky ešte bez Chorvátska) sa pohybovali v roku 2012 nad 80 % HDP. Eurozóna mala v roku 2012 verejný dlh na úrovni 90,6 % HDP a EÚ 27 na úrovni 85,3 % HDP. V roku 2012 boli štáty ako Írsko, Grécko, Taliansko a Portugalsko, ktoré mali verejný dlh nad 100 % HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 16.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

v prvom štvrťroku 2013
v roku 2012


... už niekoľko rokov po sebe Peter Kažimír predložil pekné čísla, ale dopadlo to v štátnom záverečnom účte, teda na konci toho rozpočtovaného obdobia, to dopadlo výrazne horšie. Za toto nás kritizuje aj EÚ, že my dodáme nejaké hausnumerá a realita je niekde inde.

Peter Kažimír nastúpil do funkcie ministra financií v druhej vláde Roberta Fica v roku 2012, rovnakú funkciu zastáva aj vo vláde od 2016. Jeho zodpovednosťou bolo tak zostavenie návrhu rozpočtu verejnej správy od roku 2013. S výnimkou roka 2013 bol skutočný deficit rozpočtu stále väčší, než sa to plánovalo pri jeho schválení. Návrhy rozpočtu verejnej správy sú predložené Európskej komisii, ktorá potom hodnotí plány jednotlivých štátov v eurozóne, koná sa to v rámci tzv. Európskeho semestra . Podľa hodnotenia má náš rozpočet splniť požiadavky, avšak môže viesť k určitej odchýlke od strednodobého rozpočtového cieľa. Komisia upozornila na to, že rozpočtové ciele Slovenska sa navyšovali oproti tým, ktoré boli stanovené v Pakte stability. Komisia pre Slovensku prognózuje vyšší deficit na rok 2018, a to približne na úrovni 1 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Európskeho semestra
upozornila


...keď som tam bol ja (v rsukej dume, pozn.), pár mesiacov predtým bol tam aj nemecký prezidenta, takisto šéf izraelského parlamentu mal možnosť vystúpiť v dume.

Andrej Danko navštívil Rusko v novembri 2017, nemecký prezident Steinmeier absolvoval návštevu o mesiac skôr, v októbri 2017. Steinmeier sa stetol s Vladimírom Putinom, ale v Štátnej dume nevystúpil. V júni 2017 do Ruska zavítal aj Yuli Edelstein, predseda izraelského parlamentu. Edelstein vystúpil s prejavom pred hornou komorou ruského parlamentu, pred Radou federácie. Štátna duma, kde vystúpil aj Danko, je dolnou komorou ruského parlamentu. Výrok hodnotíme ako zavádzanie. Predseda parlamentu Andrej Danko v novembri 2017 absolvoval návštevu Ruska, behom ktorej mu Viačeslav Viktorovič Volodin ponúkol možnosť vystúpiť s prejavom v Štátnej dume Federálneho zhromaždenia Ruskej federácie. Štátna duma je dolnou komorou ruského parlamentu, úlohu hornej komory hrá Rada federácie. Danko bol skutočne prvým Slovákom, ktorý v Štátnej dume vystúpil. Po návrate z Ruska bol Danko kritizovaný za vystúpenie aj ministerstvom zahraničných vecí. Šéf izraelského parlamentu, Yuli Edelstein navštívil Rusko v júni 2017. Návšteva s konala na 30. výročí jeho prepustenia z pracovného tábora na Sibíri. Edelstein síce vo Federálnom zhromaždení vystúpil, ale vystúpil v hornej komore (v Rade federácie) zhromaždenia, kým Danko vystúpil v Štátnej dume. Nemecký prezident, Frank-Walter Steinmeier navštívil Rusko v októbri 2017. Nemeckí prezidenti už tradične absolvujú návštevu Ruska, urobili tak skoro všetci predchodcovia Steinmeiera. Nemecký prezident absolvoval rôzne stretnutia, ale v Štátnej sume nevystúpil. Dátum zverejnenia analýzy: 15.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

Andrej Danko
kritizovaný
30. výročí
hornej komore
navštívil
prezident


Sme obmedzili používanie hotovosti aj v pripade FO a PO.

Demagog.SK už podobný výrok overoval, napríklad v decembri 2012 . O danom zákone pise Finančná správa nasledovne: " Od 1.1.2013 nadobudol účinnosť zákon č. 394/2012 Z. z. o obmedzení platieb v hotovosti , ktorý zakazuje vykonávať platby v hotovosti prevyšujúce sumu 15 000 eur, ak sa jedná o platby medzi fyzickými osobami – nepodnikateľmi. Ak je odovzdávajúcim alebo preberajúcim platby fyzická osoba vykonávajúca podnikateľskú alebo inú samostatnú zárobkovú činnosť alebo právnická osoba, platba v hotovosti nesmie presiahnuť sumu 5 000 eur. " Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

decembri 2012
Finančná správa


Nešťastím bolo označiť tento úsek diaľnice za obchvat Prešova a zjednodušene ho nazvať najdrahším v histórii Slovenska. Dnes vieme, že sa bavíme o mimoriadne komplikovanej stavbe, v mimoriadne zložitom teréne a jednej z najväčších križovatiek na Slovensku, ktorá má pomôcť doprave v treťom najväčšom meste tejto krajiny.

Úsek diaľnice, ktorý má na mysli Peter Chudík, je označovaný ako obchvat Prešova, pričom ho viacerí (média, či minister) nazývajú najdrahším v histórii. Potvrdiť komplikovanosť a zložitosť terénu sa nám podarilo iba v obmedzenej miere, keďže sme sa na základe verejne dostupných údajov dostali predovšetkým k vyjadreniam verejných inštitúcií (alebo ich predstaviteľov) na danú tému. Ďalej tak, ako tvrdí Chudík, súčasťou "obchvatu" je jedna z najväčších (a najfrekventovanejších) križovatiek, ktorá sa nachádza v treťom najväčšom meste SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Predmetný výrok predsedu Prešovského samosprávneho kraja (PSK) je zverejnený v tlačovej správe PSK na internetovom sídle župy. S výstavbou dlho očakávaného úseku sa podľa správy malo začať 1. júna 2017, do užívania by mal byť odovzdaný v roku 2021. Súťaž na juhozápadný obchvat Prešova (súčasť D1) vyhralo združenie spoločností Eurovia SK, Eurovia CS, Doprastav, Metrostav, Metrostav Slovakia. Vysúťažená suma bola vo výške 356 milióna eur. Minister Árpád Érsek po rokovaniach s dodávateľmi zlacnil stavbu o 15,2 milióna eur. „Podpisu zmluvy predchádzali silné jednania. Dohodli sme sa na cene, ktorá je pre mňa prijateľná. Fandím tomu, aby cesta bola včas postavená, v dobrej kvalite, aby sa Prešovčanom a cestujúcim smerom do Poľska alebo Maďarska uľavilo. Je to naším cieľom,“ uviedol po podpise minister dopravy Á. Érsék. Financovanie je zabezpečené v rámci Kohézneho fondu, 85 % hradí Európska únia, zvyšných 15 % je zaistené zo štátneho rozpočtu. Časť D1, ktorú sám minister dopravy Érsek uviedol ako " diaľničný obchvat Prešova " ohodnotilo viacero médií za " historicky najdrahší" ( Denník N ) , alebo "drahý" ( TopSpeed .sk, INEKO ). Na margo ceny predmetného úseku Érsek poznamenal : " Najdrahšia diaľnica je tá, ktorá nie je postavená. " Čo sa týka tvrdenia o "jednej z najväčším križovatiek ", považujeme za dôležité spomenúť nasledujúce fakty. " Mesto (Prešov, pozn.) dodnes nemá vybudovaný vonkajší ani vnútorný obchvat a celá tranzitná doprava prechádza priamo cez centrum a po vnútromestských cestách. Denná premávka je takmer 30-tisíc áut, čo je najviac na Slovensku v rámci miest, ktoré nemajú vonkajší obchvat ," poznamenal Érsek. Portál TopSpeed .sk uvádza, že " kritickými úsekmi Prešova prejde v špičke okolo 38- tisíc automobilov ." Pre porovnanie cez cestu pod Strečnom, ktorá je tiež považovaná za jednu z najfrekventovanejších ciest, denne prejde 30 tisíc áut. Taktiež policajné zložky pravidelne zaradzujú medzi najnebezpečnejšie v SR , čo sa nehodovosti týka , križovatku v centre mesta Prešov, kde sa spája cesta I. triedy 18 a cesta číslo 68 (prechádzajú ňou tiež automobily smerujúce do Košíc). Čo sa týka veľkosti plochy križovatky, ktorá bude súčasťou pripravovaného obchvatu Prešova, je dôležité poznamenať nasledovné: "Stavba je zaujímavá nadštandardne veľkou plochou štvorcových metrov komunikácií, čo je spôsobené tým, že dve mimoúrovňové križovatky majú vo vetvách spolu 11,3 kilometra, teda viac ako je dĺžka celého úseku. Pôjde tak o jednu z najväčších križovatiek na Slovensk u ." Čo sa týka komplikovanosti a náročnosti stavby, (časti D1 a R4) mesto Prešov uvádza na svojom internetovom sídle nasledovné: " Ide o mimoriadne komplikovaný diaľničný úsek, ktorého tretina trasy vedie po mostoch a tretina v tuneloch a jeho súčasťou sú okrem nového strediska údržby pre diaľnice na východe aj dve veľké diaľničné križovatky." Náročnosť potvrdzuje aj fakt , že súčasťou úseku (D1) bude aj diaľničný tunel Prešov s dĺžkou 2- krát 244 metrov, osemnásť mostov a sedemnásť vetiev križovatiek. Pre podozrenie z predraženia zákazky poslal prezident SR Andrej Kiska list ministrovi financií, ktorý priznal, že úsek je " jeden z najdrahších za posledné roky " a zároveň dodal , že dôvodom vysokej ceny je podľa neho náročnosť terénu, tri tunely a aj to, že na obchvat na D1 sa má použiť betónová vozovka. Severný(R4) a juhozápadný (D1) obchvat vyjdú spolu na takmer 900 miliónov. Pre úplnosť považujeme za potrebné dodať, že existuje aj lacnejší východný variant, na ktorý upozornil denník Pravda . V takom prípade by rýchlostná cesta R4 obchádzala Prešov okolo obcí Záborské, Dulova Ves alebo Vyšná Šebastová smerom ku Kapušanom. " Rozhodnutie o zmene trasovania by však kompletný obchvat Prešova odsunulo aj o 10 rokov. S prípravou východného obchvatu by ministerstvo muselo začať od úplného začiatku. Projektová príprava trvá päť až osem rokov, pričom následný tender zaberie ďalšie mesiace. V danej oblasti sa však nachádza väčší počet obcí a v blízkosti sú oblasti, kde v minulosti dochádzalo k ťažbe soli ." Na oneskorenie výstavby v prípade zvolenia východného variantu upozornil v minulosti už aj odborník. „ Investičná náročnosť kombinácie diaľnice D1 a rýchlostnej cesty R4 v prípade budovania východného obchvatu Prešova by mohla klesnúť až o 30 percent. Vysoké investičné náklady v severnom obchvate tvoria hlavne náklady a razenie a technologické vybavenie tunelov Bikoš a Okruhliak. Treba však pripomenúť, že východný variant rýchlostnej cesty R4 neprešiel procesom investičnej prípravy na NDS a aj napriek jeho nižšej stavebno-technickej náročnosti by existenciu obchvatu oddialil aj o viac ako tri roky, “ povedal Ľubomír Palčák, šéf Výskumného ústavu dopravného v Žiline. Na nižšie náklady pri východnom variante upozornili aj analytici na ministerstve financií, inštitút INEKO , či Európska únia , Môžeme však povedať, že s počtom obyvateľov 87 283 (2016), je Prešov tretím najväčším mestom v SR, tak, ako poznamenal Chudík. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Výrok
správe
uviedol
Denník N
TopSpeed
INEKO
poznamenal
poznamenal
TopSpeed
prejde
týka
plochy
sídle
fakt
dodal
Pravda
upozornili
INEKO
únia
počtom
tretím


Environmentálne hľadisko je totiž napríklad aj dôležitým kritériom pre čerpanie európskych fondov.

V júli 2014 schválila vláda novelu zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Dôvodom predloženia tejto novely bolo upozornenie Európskej únie na nezhody slovenského zákona so smernicou Európskeho parlamentu o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie. Táto novela by mala priniesť zmeny v podobe:

Hrubo vytlačená časť textu poukazuje na nutnosť prihliadania na environmentálny dopad v rámci projektu, či už je pozitívny alebo negatívny. Napriek tomu sa nám nepodarilo potvrdiť pravdivosť výroku Milana Kňažka.

novela


Výrok sme overili v relácii O5M12 15. júna 2015. Trend vývoja počtu obyvateľov na vidieku je opačný, než spomína poslanec KDH Ján Hudacký. K presunu z vidieckych oblastí dochádza na východe Slovenska z dôvodu nezamestnanosti, táto skutočnosť však neodráža celoslovenský trend. Posledné údaje hovoria o tom, že ľudia sa z miest viac sťahujú do menších miest či obcí vo vidieckom prostredí. Výrok ako celok kvôli nepresnému zovšeobecňovaniu hodnotíme ako zavádzajúci. Podľa posledného veľkého sčítania obyvateľstva v roku 2012 žilo v mestách 54,4 % obyvateľov, na vidieku 45,6 %. V 15 najväčších mestách Slovenska dnes žije 1,43 milióna ľudí, kým v roku 1996 ich bolo o 88-tisíc viac. Títo obyvatelia sa sťahujú práve na vidiek, najviac to badať na západnom Slovensku, napr. v okolí Bratislavy. Vidiek sa vyľudňuje na východe, odkiaľ ľudia odchádzajú na západ hľadať pracovné a študijné príležitosti. V celoslovenskom kontexte však pribúda obyvateľov vo vidieckych osídleniach na úkor miest. Dátum zverejnenia analýzy: 27.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 sčítania sťahujú vyľudňuje


V roku 2010 sme spustili projekt, ktorý predtým bol pripravovaný, ale ani neodštartovaný mojim predchodcom na modernizáciu ciest prvej triedy. Ak sa cez rok bežne v predchádzajúcom desaťročí opravilo modernizovalo zhruba 60 - 70 km ciest prvej triedy v priemere, tak v roku 2010 to bolo 103 km z eurofondov.

V roku 2010 Ministerstvo dopravy pripravilo resp. finalizovalo projekt modernizácie ciest 1. triedy, no samotné vyše sto kilometrov zrekonštruované cesty boli zrekonštruované až v roku 2011. J. Figeľ uvádza správny objem opravených ciest 1. triedy, no nesprávne uvádza roky, kedy reálne projekt začal a tým aj rok, kedy sa zrekonštruovalo vyše 100 km ciest 1. triedy z EU zdrojov. Podľa štatistík Ministerstva dopravy, ktoré zverejnilo vrámci Zhodnotenia roka 2011 (s. 11), bolo v roku 2011 zrekonštruovaných 103 km ciest 1. triedy, z projektu spolufinancovaného z európskych peňazí. V roku 2010 bolo podľa týchto štatistík zrekonštruovaných len 29 km ciest 1. triedy. V predchádzajúcich šiestich rokoch (2005-2010) sa ročne opravili v priemere 66,5 km ciest 1. triedy. Ján Figeľ hovorí o 60 až 70 km ciest 1. triedy v predchádzajúcom desaťročí, čo môže zodpovedať realite. Podľa údajov Slovenskej správy ciest (SSC) sa v roku 2010 z prostriedkov EU nerekonštruovaly cesty I. triedy. V roku 2011 to bolo 102 km zmodernizovaných kilometrov ciest 1. triedy. Výročná správa ministerstva dopravy za rok 2010, dokumentujúca rok 2010 (Ján Figeľ minister dopravy) hovorí ( .pdf ) o plánoch rezortu spolu so správcom (SSC) použiť na rekonštrukciu, respektíve modernizáciu ciest fondy z EU. "Ministerstvo v spolupráci so Slovenskou správou ciest (SSC) pripravilo aj projekt na odstraňovanie nevyhovujúcich technických parametrov na cestách I. triedy. V roku 2010 SSC začala pripravovať žiadosti o financie z eurofondov pre projekty, ktoré je možné začať realizovať v roku 2011." Čísla toho istého dokumentu, ale novšieho dáta, hovoria už iné údaje. Výročná správa Ministerstva dopravy z roku 2011 ( .pdf ) sa s dokumentom SSC odlišuje o jeden zrekonštruovaný kilometer: " Zároveň bolo prostredníctvom ERDF zrekonštruovaných, v rámci projektu „Odstraňovanie nevyhovujúcich parametrov ciest I. triedy“ 103 km ciest I. triedy (kompletná obnova)." Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Zhodnotenia roka 2011
údajov
2010
102 km
.pdf
.pdf


Otázka: "Chcel by som sa opýtať pani premiérky na zákon o hospodárskej mobilizácii a riadení štátu v krízových situáciách, mimo času vojny z prvého júna 2011 nebol tento zákon prijatý preto, aby obmedzil ľuďom právomoc štrajkovať a prezentovať svoju nespokojnosť vôči vláde?" Nie. Tento zákon sa ich práva na štrajk nedotýka.

Zákon o hospodárskej mobilizácii a riadení štátu v krízových situáciách, mimo času vojny ( pdf. ) upravuje úlohy subjektov hospodárskej mobilizácie, ich práva a povinnosti, ale nezmieňuje sa v ňom o obmedzení ich práva na štrajk.

pdf.


V apríli 2012 sme zdedili krajinu s nezamestnanosťou na úrovni 14,1 percenta.

R. Fico uvádza štvrťročné údaje zo ŠÚ SR. Je pravdou, že v 1. štvrťroku 2012 bola nezamestnanosť na úrovni 14,1%. Táto štvrťročná miera nezamestnanosti zodpovedá poslednému štvrťroku vlády I. Radičovej, preto je pravdou, že ju "zdedili" po nástupe vlády R. Fica začiatkom apríla 2012. Podľa ŠÚ SR bola nezamestnanosť v 1. štvrťroku 2012 na úrovni 14,1%. Údaj za 1. štvrťrok zahŕňa mesiac január, február, marec. Uvádzame nezamestnanosť podľa Eurostat , Ústredia práce a prepočtov evidovanej nezamestnanosti Inštitútom finančnej politiky (sezónne očistené údaje). Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ŠÚ SR
Eurostat
Ústredia práce
Inštitútom


Znamená to, že keď teraz nejaký satanista si počká babičku vychádzajúcu večer z večernej svätej omše a tam ju dotlče, preto lebo jednoducho on je satanista a ona má iné náboženské zmýšľanie, keď nejaký mladík nerozvážny alebo rozvážny s bejsbolkou zbije nejakého nezamestnaného ako príživníka na štáte, keď napríklad nejaký ďalší, ktorý považuje zdravotne postihnutých za nejakých menejcenných dobije zdravotne postihnutého. A posledný bude taký, že ktorý zbije nejakého homosexuála, tak ten, ktorý zbil homosexuála dostane výrazne vyšší trest ako ten, ktorý zbil babičku z kostola vychádzajúcu kvôli jej vierovyznaniu. Ten ktorý dobije vozíčkara alebo ten, ktorý dobije nezamestnaného.

Novela trestného zákona okrem iného rozširuje tzv. osobitný motív, ktorý tento zákon zohľadňuje. Osobitný motív je rozhodujúcim prvkom pri určovaní trestu : "Ak je spáchaný trestný čin z osobitného motívu, Trestný zákon pri jednotlivých skutkových podstatách počíta s uložením prísnejšieho trestu. Napríklad pri ublížení na zdraví sa namiesto základnej trestnej sadzby šesť mesiacov až dva roky použije trestná sadzba jeden až tri roky."

trestu SITA Inakosť motívov


Pán Matovič, vy ste zrušili dôchodkový strop, vy ste zmrazili minimálne dôchodky, zrušili ste trinásty dôchodok vo výške priemerného dôchodku.

Erik Tomáš správne hovorí o zrušení dôchodkového stropu, o zmrazení minimálnych dôchodkov, ako aj o zrušení trinásteho dôchodku vo výške priemerného dôchodku. Zároveň účelovo vynecháva cieľ minimálne dôchodky po 2 rokoch rozmrazovať aj fakt, že trinásty dôchodok vo výške priemerného dôchodku nikdy vyplatený nebol a toto opatrenie presadila v parlamente koalícia Smeru a SNS s pomocou strán ĽSNS a Sme rodina len 4 dni pred voľbami. Napriek tomu hodnotíme výrok ako pravdivý.

Je pravdou, že parlament v minulom roku schválil zmeny dôchodkov platiace od 1. januára 2023, medzi ktorými je spolu so zavedením rodičovského bonusu aj zrušenie dôchodkového stropu .

Rovnako je pravda, že ministerstvo práce ešte na jeseň roku 2020 presadilo aj zmrazenie minimálnych dôchodkov, ktoré boli naviazané na priemernú mzdu v hospodárstve. Zároveň však na jeseň minulého roku Krajniak hovoril o uvoľnení tohto opatrenia a o pláne začať postupne rozmrazovať minimálne dôchodky od začiatku roku 2023.

Trinásty dôchodok vo výške priemerného dôchodku presadili poslanci Smeru, SNS, ĽSNS a Sme rodiny v skrátenom legislatívnom konaní 4 dni pred voľbami. Za túto zmenu hlasoval aj vtedajší poslanec Milan Krajniak, ktorý o pár mesiacov neskôr tento zákon ako minister zrušil a nahradil ho v podobe štátnej sociálnej dávky. Trinásty dôchodok teda vo výške priemerného dôchodku nebol na Slovensku nikdy vyplácaný. Erik Tomáš používa tento argument opakovane .

dôchodkov stropu zmrazenie uvoľnení presadili skrátenom hlasoval zrušil nahradil opakovane


Tak ako klesá hospodársky rast v celej Európe a eurozóne, tak sme svedkami aj prudkého nárastu nezamestnanosti v celom regióne. Je tu údaj Medzinárodnej organizácie práce, podľa ktorého v roku 2013 príde ďalších 5 miliónov ľudí o prácu a samotná eurozóna má rekordne vysokú nezamestnanosť, ktorá sa blíži k 12 %

Premiér Fico hovorí o situácii v rámci Európskeho regiónu. V tomto kontexte hovorí pravdivo o úrovni nezamestnanosti v eurozóne, spomína ale i údaj Medzinárodnej organizácie práce o piatich miliónoch ľudí, ktorí prídu o prácu v roku 2013. Tento údaj je síce takmer presný, no ide o počet ľudí ktorí by mali prísť o prácu celosvetovo, nie iba v Európskej únii.

správe Eurostat prognózy


Pani Remišová hlasovala spolu s Kotlebovcami pri návrhu o štátnom rozpočte, hlasovala, dokonca Kotlebovci hlasovali za návrh pani Remišovej pri slobodnom prístupe k informáciám, hlasovali Kotlebovci za návrh pani Remišovej pri novele ústavy, čiže v skutočnosti hlasovania ukazujú, že Vy hlasujete s Kotlebovcami.

Veronika Remišová - rovnako ako mnohí iní poslanci - hlasovala pri niektorých návrhoch zákonov rovnako, ako poslanci ĽSNS - a mnohí ďalší poslanci. Opozícia však nemá v parlamente väčšinu, zákony jej neprechádzajú. Remišová ani iné opozičné strany tak už z definície nie sú odkázaní na hlasy ĽSNS a spoluprácu. Nijako by im pri prechode ich zákonov nepomohli. Tvrdenie Petra Pellegriniho spája fakty spôsobom, ktorý navodzuje iný dojem, než môže byť a je realitou. Hodnotíme ho preto ako zavádzajúce. Pri návrhu o štátnom rozpočte na rok 2020 hlasovala Veronika Remišová ako aj ĽSNS proti návrhu zákona. Pri Zákone o slobodnom prístupe k informáciám podala návrh skupina poslancov, ktorej súčasťou bola aj Veronika Remišová. Novelu podporila aj Ľudová strana Naše Slovensko. Veronika Remišová spolupracovala aj na spomínanej novele Ústavy. Návrh zákona na doplnenie Ústavy v hlasovaní podporila aj Ľudová strana Naše Slovensko.

návrhu podporila podporila


Viktor Orbán povedal, že otvorí alebo zriadi fond, má legislatívu, ktorú zriadi fond na vykupovanie poľnohospodárskej pôdy v okolitých štátoch. Ja som prišiel za ním a povedal som mu, Viktor, toto je problém. Prosím ťa, aby si túto legislatívu zastavil. Na druhé ráno, keď som mal stretnutie V4 povedal, že ju zastavuje a ruší.

Maďarská vláda skutočne stiahla v roku 2021 svoje uznesenie o zriadení fondu pre skupovanie ornej pôdy okolitých krajín. K rozhodnutiu došlo v reakcii na bilaterálne rokovanie premiérov oboch republík. Viktor Orbán uviedol , že premiér Eduard Heger ho požiadal, aby Maďarsko neskupovalo pôdu na Slovensku. „A musel som si uvedomiť, že má pravdu,“ povedal Orbán, ktorý na druhý deň po rokovaní, podľa slov vtedajšieho ministra zahraničných vecí Ivana Korčoka, adresoval Hegerovi list informujúci o zrušení fondu. Korčok v súvislosti s plánovanou pozemkovou expanziou takisto vyvíjal tlak na maďarskú stranu a žiadal susednú krajinu o konzultácie svojich aktivít za hranicami so Slovenskou republikou.

skupovanie uviedol žiadal


Niektorým kolegom zohľadňujú (v MEP Ranking, pozn.) aj to, že boli podpredsedami či šéfmi delegácie a podobné veci, čo im pridáva body.

MEP Ranking pri hodnotení zohľadňuje aj pozície členov Európskeho parlamentu, konkrétne: prezidenta a viceprezidenta Európskeho parlamentu, predsedu a podpredsedu výboru, koordinátora výboru, predsedu a podpredsedu politickej skupiny, a to z dôvodu vyšších kompetencií a legislatívnej aktivity týchto poslancov. Nezohľadňuje však predsedov a podpredsedov delegácií, títo poslanci nedostávajú žiadne dodatočné body, preto hodnotíme výrok ako nepravdivý. Stránka umožňuje hodnotenie poslancov bez ich prípadnej vyššej pozície, použitím “Skip Role”. Týmto spôsobom by boli poslanci hodnotení iba podľa počtu reportov, vyhlásení a účasti. Po použití “Skip Role” na predsedu/podpredsedu delegácie sa ich bodové hodnotenie nezmenilo.

MEP Ranking


Slovenskí učitelia zo všetkých krajín OECD zarábajú najmenej zo všetkých, v porovnaní so všetkými krajinami zarábajú iba 43% toho, čo zarábajú ostatní vysokoškolsky vzdelaní zamestnanci.

Z analýzy OECD z roku 2014 vyplýva, že v porovnaní s ostatnými krajinami OECD zarábajú učitelia na Slovensku najmenej zo všetkých. Pomer platu učiteľa k pomeru platu iného pracujúceho človeka s diplomom (25-64 rokov) predstavuje 43 percent (v tabuľke s.11, D3.2) z toho, čo zarábajú ostatní vysokoškolsky vzdelaní zamestnanci na Slovensku. Výrok hodnotíme ako pravdivý. OECD vydala v roku 2014 publikáciu Education at Glance 2014, v ktorej bol zverejnený aj graf (s. 454) orovnávajúci platy učiteľov v jednotlivých členských krajinách.

OECD publikáciu


…ak tie isté inštitúcie hovoria, že Slovensko má druhý najnižší verejný dlh, takže žiadny vysoký, ako nás klame opozícia, ďalej ako jedna z mala krajín ideme konsolidovať už teraz verejné financie.

Pri dlhu je to ako sme spomínali vyššie: druhý najnižší v eurozóne, nie v EÚ.


Klesol aj počet dlhodobo nezamestnaných - o 38 tisíc za minulý rok.

Výrok je možné hodnotiť ako nepravdivý, pretože dlhodobá nezamestnanosť v roku 2016 poklesla,no tento pokles nepredstavoval 38 tisíc ľudí, ale 32 tisíc ľudí. Dlhodobá nezamestnanosť je charakterizovaná ako nezamestnanosť trvajúca dlhšie ako jeden rok ( socialnapolitika.eu ). Na základe štatistík zamestnanosti a nezamestnanosti Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny , ktoré sú uverejňované každý mesiac je viditeľné, že dlhodobá nezamestnanosť skutočne klesá. Avšak po odčítaní rozdielov medzi jednotlivými mesiacmi nie je pokles nezamestnanosti 38 tisíc ľudí, ale vyše 32 tisíc ľudí (presne 32 914). Dátum zverejnenia analýzy: 20.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

socialnapolitika.eu


...tu sa zhodujeme vlastne aj so zástupcami KDH, ktorí sú v samotnej komisii... Nový návrh zákona hovorí, že 6 mesiacov pred dňom volieb sa počíta tá kampaň.

R. Kaliňák má na mysli úplne nový návrh zákona o volebnej kampani. Ide obmenu znenia návrhu, ktorý bol predložený v októbri na rokovanie NR SR o nové znenie, ktoré má byť výsledkom práce komisie , ktorá diskutuje o volebných zákonoch. Demagog.SK nemá k dispozícii toto nové znenie, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Ešte pôvodný návrh zákona o volebnej kampani z októbra 2013 upravoval dĺžku volebnej kampane a zvyšuje jej hornú hranicu. Táto hranica nie je konkrétne špecifikovaná, ale vychádza z toho, kedy sa voľby ohlásia. § 2 Volebná kampaň (2) Volebná kampaň začína dňom uverejnenia rozhodnutia o vyhlásení volieb v Zbierke zákonov Slovenskej republiky (ďalej len „vyhlásenie volieb“) a končí 48 hodín predo dňom konania volieb. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predložený komisie návrh


...že keď máte pod sebou 50 tisíc zamestnancov, keď máte pod sebou takú obrovskú agendu (Ministerstvo vnútra SR, pozn.), (...).

Podľa dokumentu s názvom " Prehľad o plnení limitu počtu zamestnancov, miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní v kapitolách štátneho rozpočtu za rok 2016 " zamestnávalo Ministerstvo vnútra SR v uvedenom roku 49 053 osôb, pričom limit na tento rok predstavoval najprv 50 626 zamestnancov a neskôr bol upravený na 51 882 zamestnancov. Výrok Roberta Fica hodnotíme ako pravdivý.

dokumentu


Bol zavedený systém hodnotenia policajtov na základe dosiahnutých výsledkov.

Je pravdou, že v januári 2011 bol zavedený systém hodnotenia policajtov na základe dosiahnutých výsledkov. Do konca júna bol v skúšobnom režime a od júla 2011 funguje naostro. Zaviedol ho súčasný policajný prezident J. Spišiak.

SME SITA nepresnosti


...prezident Zväzu obchodu pán Konštiak jednoznačne poprel tie slová, ktoré napríklad tvrdil poslanec Kažimír, keď bol so mnou v rozhlase, ktoré už teraz miernejšie hovorí aj pán Počiatek, že by zvýšenie dane z pridanej hodnoty malo priniesť nejaké zvýšenie cien.

Medzi Pavlom Konštiakom a moderátorom Slobodníkom v O5M12 prebehla aj táto výmena: Moderátor: Pán Konštaik, poďme sa trošku rozprávať o zvyšovaní sadzby DPH dočasne o 1%, ktoré navrhuje vláda Ivety Radičovej. Ako teda na túto zmenu budú reagovať obchodníci? Musia sa ľudia pripraviť na nejaké zvyšovanie cien. Pavol Konštiak, prezident Zväzu obchodu a cestovného ruchu: Treba povedať, že 1.januára sa nič vážne nestane, pretože jednak 1% nechcem to bagatelizovať. Ovplyvní síce ceny, ale obchodníci určite celoplošne nezavedú zvýšenie DPH, teda do cien.


Pán poslanec vie, ako Mihál chcel riešiť túto problematiku v predchádzajúcom období. Obdobne, len chcel znížiť základnú dávku zo 60 na 30 eur.

Jozef Mihál , minister práce, sociálnych vecí a rodiny za vlády Ivety Radičovej, chcel znížiť základnú dávku v hmotnej núdzi z 60,50 € na 38 € a nie na 30 €. Mihálova reforma mala platiť od 1.1.2012 , vtedajší minister ju však kvôli pádu vlády nestihol zrealizovať.

Mihál 1.1.2012 pádu


Ja vám opakujem, 12 z 18 eur (podieľ vládneho balíku na zdražovaní, pozn.) podľa údajov ministerstva financií sú dve tretiny.

Podľa denníka Hospodárske noviny boli výdavky štvorčlennej rodiny v decembri 2010 1018,5 eura a v januári 2011 to bolo 1036,7 eura. Nárast predstavuje 18,2 eura a z toho nárast vplyvu balíčka predstavuje 12,2 eura.

Hospodárske noviny


...keď máte registrované partnerstva, nemôžete predsa diskriminovať tieto zoskupenia, ktoré sú v registrovaných partnerstvách a umožniť im adopcie. Toto sa stalo pred týždňom či dvomi v Rakúsku. Rakúsky ústavný súd povedal, že hold, boli by diskriminovaní, keď raz sú registrovaní partneri, musia mať aj adopcie.

Je pravdou, že Rakúsky ústavný súd nedávno označil odopretie adopcie pre homosexuálne páry za protiústavné, nevychádzal však z toho, že sú povolené registrované partnerstvá. Podľa predchádzajúcich rozhodnutí Európskeho súdu pre ľudské práva (ESĽP) nie je možné diskriminovať jednotlivcov na základe sexuálnej orientácie, nie je však precedens pre priznanie práv na adopciu registrovaným partnerstvám, ak tieto práve nemajú aj nezosobášené páry. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. 19. februára 2013 Európsky súd pre ľudské práva rozhodol , že Rakúsko diskriminovalo konkrétnu ženu tým, že jej bolo odopreté právo na adopciu biologického dieťaťa jej partnerky. Krátko na to, 1. augusta 2013, boli v Rakúsku schválené adopcie detí pre druhých partnerov v homosexuálnych zväzkoch. Je ale potrebné dodať, že v tomto konkrétnom prípade sa jednalo skôr o zrovnoprávnenie homosexuálov, lebo biologické deti svojich partnerov si toho času v Rakúsku mohli adoptovať partneri, ktorí nežijú v zväzku manželskom. V januári 2015 Rakúsky ústavný súd zrušil zákaz , ktorý homosexuálnym párom bránil v adopcii detí. Rakúski homosexuáli si zatiaľ mohli od roku 2013 osvojiť partnerovo vlastné dieťa, spoločná adopcia však bola zakázaná. Podľa rozsudku bol zákaz adopcií "protiústavný a neexistuje žiadny dôvod obmedzovať osvojovania na základe sexuálnej orientácie." Podľa súdu musí byť právo na adopciu rovné a bez diskriminácie , pokiaľ daná krajina osvojenie umožňuje. Podľa internetovej stránky pravda.sk "verdikt odkazuje na Európsky dohovor o ľudských právach, ktorý zaručuje právo na súkromný a rodinný život. Dohovor síce podľa APA nezmieňuje nárok na adopciu, podľa súdu ale také právo musí byť rovné a bez diskriminácie, pokiaľ daná krajina osvojenie umožňuje." Verdikt odkazuje na Európsky dohovor o ľudských právach, ktorý zaručuje právo na súkromný a rodinný život. Zákaz nie je možné odôvodniť ani ochranou manželstva alebo tradičnej rodiny, keďže podľa názoru Ústavného súdu, spoločná adopcia dieťaťa registrovanými partnermi v jednotlivých prípadoch manželstvo nijako neohrozuje. Rakúsko sa tak stalo jedinou krajinou Európy, v ktorej je homosexuálnym párom umožnená adopcia detí v plnom rozsahu, avšak súčasne nie je týmto osobám umožnené uzavrieť manželstvo.

rozhodol
diskriminovalo
schválené
zrušil zákaz
Podľa
pravda.sk
zaručuje
názoru
jedinou
pdf


On (bývalý minister školstva Plavčan, pozn.) tam má jednoducho dohodu o vykonaní práce do konca roka ...

Podľa vyjadrenia ministerky Lubyovej po rokovaní vlády 27. septembra 2017, bývalý minister školstva Peter Plavčan ostáva pracovať pre ministerstvo. Do konca roka bude exminister pôsobiť ako poradca. O tom na základe akej dohody a podmienok vykonáva Plavčan túto pozíciu neexistujú verejne dostupné informácie. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

uviedol pochybné


Ja napr. podporujem exekučnú amnestiu, je to správna vec, pretože sú státisíce spisov na súdoch.

Vláda v programovom vyhlásení sľubuje , že presadí „aby sa dlhy fyzických osôb voči verejnoprávnym inštitúciám vymáhané v exekúcii stali nevymáhateľnými, ak dlžník zaplatí ich určenú časť (exekučná amnestia).” Podľa informácií Slovenskej komory exekútorov bolo v roku 2019 neukončených 143 504 exekučných konaní. Rok predtým to bolo 137 883. V roku 2017 bolo neukončených 347 758 konaní. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

sľubuje

bolo


Na jednej strane počujete od pána ministra, ktorý povie, že takúto správu si objednal Robert Fico. Potom Robert Fico povie, že on si niečo také neobjednal a že to urobil parlamentný výbor, ktorý ani nezasadal a nemohol niečo také urobiť a na to príde riaditeľ SIS a povie, že nemá takéto zadanie.

Matúš Šutaj Eštok na tlačovej konferencií 15. októbra 2023 povedal, že správu o atentáte si od Slovenskej informačnej služby vyžiadal premiér. Robert Fico toto tvrdenie na druhý deň poprel a vyhlásil, že správu si vyžiadali opoziční poslanci. Šéf tajnej služby Pavol Gašpar potvrdil premiérové slová, že správu o atentáte si od Slovenskej informačnej služby neobjednal. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

15. októbra 2024 minister vnútra Matúš Šutaj Eštok (Hlas-SD) na tlačovej konferencii povedal (čas 0:30), že premiér očakáva správu o atentáte od Slovenskej informačnej služby (SIS). Na novinársku otázku prečo SIS na správe pracuje minister vnútra odpovedal, že je to otázka na riaditeľa SIS. Zároveň dodal, že „takéto zadanie dostal od prijímateľa, od pána premiéra.“

16. októbra 2024 Fico poprel vyžiadanie správy od agentúry SIS. Vyhlásil, že jediný, kto si niečo vyžiadal, boli opoziční poslanci na kontrolnom výbore SIS. „Ak sa obrátite na pána riaditeľa SIS, ten vám to potvrdí. Ja som nič nežiadal, je to celé nezmysel a výmysel,“ uviedol premiér.

Podľa zákona o SIS je služba povinná podať informácie len na písomnú žiadosť troch osôb, a to prezidenta SR, predsedu Národnej rady a premiéra SR. ( par. 4, odsek 2 ) Opoziční poslanci teda nie sú oprávnení zadávať takéto úlohy.

Riaditeľ SIS Pavol Gašpar 16. októbra 2024 povedal , že premiér si žiadnu správu o atentáte neobjednal. Uviedol, že predsedovi vlády takéto informácie z dôvodu možného konfliktu záujmov neposkytujú. Výnimku tvoria len informácie poskytované v zmysle zákona o SIS.

Minister vnútra Matúš Šutaj Eštok 20. októbra 2024 korigoval svoje vyjadrenia v relácii Na telo. Uviedol (čas 27:27), že sa nevyjadril správne, keď povedal, že správu o atentáte si od tajnej služby objednal premiér. SIS mala podľa neho vypracovať správu analýz a rizík, či po atentáte hrozí politikom ďalšie bezpečnostné riziko. Predseda vlády sa mal o správu zaujímať v tejto súvislosti.

Premiér Robert Fico (Smer-SD) v lete avizoval , že by mala vzniknúť správa o atentáte z 15. mája v Handlovej.

V Sobotných dialógoch v septembri 2024 vyhlásil, (čas 8:16), že správa by sa mala zamerať na páchateľa a opozíciu, nie na samotný atentát. Dôkazy o útoku sú podľa neho jasné. „Nemá zmysel písať nejakú správu o trestnom spise,“ uviedol. Zdôraznil (čas 9:07) však, že by mala vzniknúť správa o tom, „prečo aktivista opozície, človek, ktorý chodil na ich míting, je veľmi blízko, bol opozičný politickým stranám, prečo zobral zbraň a pokúsil sa zavraždiť predsedu vlády. O tom musí byť správa.“

Na otázku redaktora, kto by mal túto správu napísať, predseda vlády odpovedal (čas 9:30), že by sa ministerstvo vnútra malo spojiť s tými, „čo pracujú so spravodajskými informáciami.“ Spravodajskou službou na Slovensku je podľa Zákona o Slovenskej informačnej službe ( par. 1, odsek 1 ) práve táto inštitúcia.

povedal
poprel
par. 4, odsek 2
povedal
Uviedol
avizoval
vyhlásil,
Zdôraznil
odpovedal
par. 1, odsek 1


Bankovú daň tak ako ju navrhovala a navrhuje opozícia, to je absurdné. To je vo výške mnohonásobne vyššie ako krajiny, ktoré museli sanovať banky a naliali do nich obrovské peniaze.

Prvý návrh strany Smer (1,35%) z novembra 2010. by priniesol cca 186 miliónov eur za 1 rok. Posledný návrh strany Smer bol už 0,73%. Podľa portálu banky.sk doteraz bankovú daň v rôznych formách zaviedli z európskych krajín Švédsko, Maďarsko, Rakúsko, Francúzsko, Nemecko, Portugalsko a Veľká Británia. "Úplne prvé zaviedlo bankovú daň Švédsko , a to už koncom roka 2009. Daň tam platia všetky úverové inštitúcie vo výške 0,036 percenta . Švédska vláda znížila bankovú daň pre roky 2009 a 2010 o polovicu, na 0,018 percent. Nasledovalo Maďarsko , ktoré svoj systém spustilo 27. septembra minulého roka. Daň má byť zavedená len dočasne – na dva alebo tri roky, kým sa zlepší finančná situácia krajiny. Neplatia ju len banky, ale aj poisťovne, rôzne nebankové inštitúcie, burzy a brokeri. Banková daň je progresívna, ak je daňový základ do výšky 50 miliárd forintov, je stanovená vo výške 0,15 percent , pre prebytočnú časť až vo výške 0,53 percent. Sadzby pre ostatné inštitúcie sa líšia. Od 1. januára tohto roku musia banky platiť špeciálnu daň aj v Rakúsku, Francúzsku, Nemecku, Portugalsku a vo Veľkej Británii. V Rakúsku sú povinné odviesť daň všetky úverové inštitúcie, nebankové inštitúcie daň neplatia. Pri daňovom základe 1 až 20 miliárd eur zaplatia daň 0,055 percent, za zvyšnú časť prostriedkov 0,085 percent a za deriváty 0,013 percent. Francúzska legislatíva berie do úvahy údaje dostupné z predchádzajúceho roka, podobne ako Nemecko a Portugalsko. Odviesť daň musia vo Francúzsku úverové inštitúcie, investičné spoločnosti, brokeri a rôzne iné finančné spoločnosti, ktorých daňový základ je viac ako 500 miliónov eur, vo výške 0,25 percent. V Nemecku platia daň úverové spoločnosti. Daň je progresívna, pre daňový základ pod 10 miliárd eur 0,02 percent, nad túto hranicu a do 100 miliárd eur 0,03 percent, nad 100 miliárd eur je to 0,04 percent. Pre deriváty mimo súvahy 0,00015 percent. Aj v Portugalsku sú daňou postihnuté len úverové spoločnosti, sadzba dane sa pohybuje od 0,01 percent do 0,05 percent. Legislatíva Veľkej Británie kladie povinnosť platiť daň bankám, stavebným spoločnostiam a niektorým brokerom. Nebankové inštitúcie daň neplatia. Daň sa týka iba spoločností, ktorých daňový základ dosahuje viac ako 20 miliárd libier, a to vo výške 0,07 percent a 0,0375 percent pre pasíva s dlhšou lehotou splatnosti." K sanácii bánk pristúpila Veľká Británia , Francúzsko , Nemecko , Maďarsko , Švédsko . O tom, že by k takýmto krokom pristúpilo Portugalsko sme informácie nenašli. Daň 0,73 % až 1,35 % je s výnimkou Maďarska naozaj vyššia ako uvedené čísla. Výrok môžeme považovať za pravdivý.

Prvý návrh strany Smer
Posledný návrh strany Smer
banky.sk
Veľká Británia
Francúzsko
Nemecko
Maďarsko
Švédsko


...pán Krajniak hovoril, že ak to bude tak, ako to bolo predložené na Výbore a teraz idú ešte prekontrolovať ďalšie čísla, tak bude za to hlasovať lebo to je perfektný nákup, teraz hovorím 8x8.

Opozícia dlhodobo kritizuje plánovaný nákup nových vozidiel 8x8. Poslanec Krajniak pre fínsku televíziu prišiel s najväčším obvinením ministra obrany Gajdoša. Kvôli kritike nákupu bol pozvaný minister obrany Peter Gajdoš na výbor pre obranu a bezpečnosť. Po tomto výbore sa vyjadril aj Milan Krajniak, ktorý povedal, že ak bude všetko v dokumentoch o nákupe v poriadku, nemajú problém s nákupom, teda jeho strana by za uskutočnenie nákupu hlasovala v prípade, že by boli v poriadku všetky dokumenty. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odvysielala
trestné oznámenie
konal
stanovisko