To je vojna, ktorú sme tu v podstate od konca druhej svetovej vojny nemali, kedy sa vlastne jeden štát snaží okupovať a zničiť druhý štát a v podstate zlikvidovať aj národ.

Vojna, ktorú Rusko vedie na Ukrajine, je svojím rozsahom a dôsledkami pre Ukrajinu a Európu po druhej svetovej vojne bezprecedentná. Vojny v bývalej Juhoslávii boli následkom rozpadu štátu, hoci spĺňali niektoré znaky, ktoré spomína poslanec Krúpa. Rozsah a postup ruskej invázie ukazuje, že cieľom bolo a stále je okupovať Ukrajinu či jej podstatnú časť. Zdokumentované systematické kroky smerujúce k „de-ukrainizácii“ a vyjadrenia ruských predstaviteľov potvrdzujú, že sa Ruská federácia na Ukrajine snaží o zničenie Ukrajiny ako štátu a národa. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Súčasná vojna v Európe začala ruským ozbrojeným útokom na Ukrajinu 24. februára 2022. Takáto vojna je z hľadiska medzinárodných vzťahov definovaná ako medzištátny ozbrojený konflikt a útočná vojna zo strany Ruskej federácie.

Z hľadiska medzinárodného humanitárneho práva je medzištátna vojna ( .pdf , str. 2) taký konflikt, v ktorom sa medzi sebou štáty uchýlia k použitiu ozbrojenej sily. Útočná vojna je z pohľadu medzinárodného práva nevyprovokovaný akt agresie, ktorý nie je aktom sebaobrany a porušuje zákaz použitia sily podľa Charty OSN.

Podľa odborníkov sú takéto konflikty sú vo svete čoraz menej časté ( .pdf , str. 3) a v Európe prakticky vymizli. Pár medzištátnych ozbrojených konfliktov, ktoré sa v Európe od druhej svetovej vojny odohrali, nezodpovedali popísaným motívom tak, ako ruská útočná vojna na Ukrajine.

Prvú časť výroku však označujeme ako ešte pravdivú, keďže viaceré vojenské konflikty v bývalej Juhoslávii boli považované za medzinárodné ozbrojené konflikty a boli dejiskom zločinov proti ľudskosti, etnických čistiek, či genocídy, ako v prípade vojen v Bosne a Hercegovine a v Kosove ( e-kniha , str. 183 a 191, e-kniha , str. 85-86).

Hoci Rusko oficiálne nikdy nepriznalo rozsah plánov na okupáciu Ukrajiny, na základe rozsahu invázie vo februári 2022 a snahy rýchlo obsadiť hlavné mesto a vymeniť vládu experti predpokladajú , že Ruská federácia mala v úmysle obsadiť a okupovať väčšinu Ukrajiny. Uniknuté dokumenty, ktoré cituje aj britský inštitút RUSI, hovoria , že Putin plánoval obsadiť Ukrajinu do desiatich dní.

Prezident Putin viackrát v histórií povedal (v roku 2008 aj dni pred ruskou inváziou), že Ukrajina nie je samostatný štát. V júli 2021 taktiež vyhlásil , že Ukrajinci a Rusi sú jeden národ a že ukrajinská suverenita môže existovať len v rámci ruskej. Bývalý ruský prezident Dmitrij Medvedev nazval Kyjev ruským mestom a podpredseda moskovského mestského zastupiteľstva Andrej Medvedev odmietol existenciu ukrajinského národa a nazval ho politickou orientáciou, ktorú treba zlikvidovať zničením ukrajinskej štátnosti.

„Špeciálna vojenská operácia,“ ktorú Putin nariadil 24. februára 2022, mala „ demilitarizovať a denacifikovať Ukrajinu.“ V štátnych médiách navyše zaznelo, že to nepôjde bez „de-ukrainizácie“ – teda vymazania moderného ukrajinského národa.

Mnohé činy, ktoré túto rétoriku potvrdzujú sú zdokumentované. Masakre civilistov v Buči a Kyjevskej oblasti , kde ruskí vojaci zabíjali ukrajinských občanov, masové ničenie civilnej infraštruktúry, zavádzanie ruštiny na školách a zmena osnov, nútené deportácie státisícov Ukrajincov na odľahlé ruské územia a reedukácia v záchytných táboroch či raketové útoky na civilné objekty.

Prezident Biden v apríli nazval ruské kroky na Ukrajine za „ genocídu ,“ poukazujúc na rastúce dôkazy, že Putin chce vymazať „čo i len myšlienku na to byť Ukrajincom.“

Z uvedených dôvodov hodnotíme výrok ako pravdivý.

.pdf
nevyprovokovaný
.pdf
nezodpovedali
e-kniha
e-kniha
predpokladajú
hovoria
2008
pred
vyhlásil
nazval
odmietol
demilitarizovať
Buči
Kyjevskej oblasti
ničenie
deportácie
genocídu


V čase krízy rástla nezamestnanosť na Slovensku dvakrát rýchlejšie ako v krajinách EÚ.

Pri overovaní tohto tvrdenia budeme vychádzať údajov databázy Eurostat o miere nezamestnanosti. Na základe týchto údajov môžme porovnávať rast nezamestnanosti v krajinách EÚ v čase krízy. Za hlavné roky krízy považujeme roky 2008 (predovšetkým tretí kvartál 2008) a rok 2009. Preto budeme porovnávať medziročný nárast nezamestnanosti v rokoch 2008-2009 a 2009-2010. 2007 2008 2009 2010 2011 Slovensko 11,1 9,5 12,0 14,4 13,4 EÚ 27 7,2 7,1 9,0 9,7 9,6 Z uvedených údajov je zrejmé, že medziročný nárast nezamestnanosti v roku 2009 (v porovnaní s rokom 2008) na Slovensku bol 2,5 percent. b. v roku 2010 (v porovnaní s rokom 2009) to bolo 2,4 p.b.. Spolu v krízových rokoch nezamestnanosť narástla o 4,9 p.b. V EÚ 27 bol medziročný nárast nezamestnanosti v roku 2009 o 1,9 p.b. a v roku 2010 len 0,7 p.b.. Spolu v krízových rokoch nezamestnanosť narástla o 2,6 p.b.. Spolu v krízových rokoch nezamestnanosť narástla o 2,6 p.b.. V eurozóne bol medziročný nárast nezamestnanosti v roku 2009 o 2 p.b. a v roku 2010 len 0,5 p.b.. Spolu v krízových rokoch nezamestnanosť narástla o 2,5 p.b. Spolu v krízových rokoch nezamestnanosť narástla o 2,5 p.b. Na základe týchto údajov je evidentné, že o dvojnásobnom raste nezamestnanosti na Slovensku oproti krajinám EÚ a Eurozóny možno hovoriť len v roku 2010 (v porovnaní s rokom 2009). Ak však zoberieme krízové roky 2008 a 2009 spolu tak nezamestnanosť stúpla celkovo o 4,9 p.b. Ak porovnávame rast nezamestnanosti týmto spôsobom, tak môžeme hovoriť o dvojnásobnom raste nezamestnanosti v čase krízy na Slovensku oproti krajinám EÚ. Dátum zverejnenia analýzy: 22.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


Skúsime byť v realite dokopy 20 mesiacov, nástup s 8% deficitom, odovzdávame s polovičným deficitom.

TASR 26. januára 2012 informuje o poklese deficitu verejných financií: " Deficit verejných financií klesol vlani medziročne z 8,1 percenta na 4,6 percenta hrubého domáceho produktu . ...Ozdravovanie rozpočtu tak bolo výraznejšie ako pôvodne plánovaný pokles na 4,9 percenta. Vyplýva to z predbežných výsledkov hospodárenia verejnej správy za minulý rok, ktoré dnes zverejnilo Ministerstvo financií. ...Celkový deficit verejných financií podľa týchto údajov dosiahol 3,186 miliardy eur, teda o 262 miliónov eur menej, ako sa rozpočtovalo."

TASR


... aby to boli rozhodnutia, ktoré budú zlepšovať podnikateľské prostredie, aby dnes skupina pomaly 350 tisíc podnikateľov a ohrozených ich zamestnancov sa nebála o to, či stratí zamestnanie alebo podnikatelia odložia bokom svoju živnosť.

Pri tomto výroku sme overovali, či je na Slovensku skutočne 350 tisíc podnikateľov, resp. živnostníkov. Nie je celkom jasné, čo myslel Pavol Hrušovský pod "podnikateľmi", ale keďže v závere svojho výroku hovorí "odložia bokom svoju živnosť", predpokladáme, že údaj 350 tisíc sa vzťahuje na živnostníkov.

Štatistického úradu


(...) aj v Rakúsku sa nebáli urobiť daňovú reformu, kde zdvihli čistý príjem ľuďom (...)

Od reformy sa očakávajú nové impulzy pre rakúsky trh práce , keďže budú odľahčené mzdové náklady. Práca na skrátený úväzok sa však už neoplatí, pretože vyťažiť maximum z reformy sa dá iba v prípade príjmu, ktorý spadá pod daňovú povinnosť. Výhody pre ľudí pracujúcich na skrátené úväzky budú menšie v porovnaní s lepšie zarábajúcimi ľuďmi. Reforma počíta aj so znížením odvodov. V priemere by mali klesnúť z 23 na 20 %. Očakáva sa, že najviac z toho budú profitovať stredné a vyššie príjmové triedy, ktoré ušetria ročne zhruba 2,8%.

daňovú reformu
.pdf
TASR
impulzy pre rakúsky trh práce


Vláda začala zverejňovať zmluvy a postupne ich bude zverejňovať až do roku 2000. Z tých rádovo 10 tisícov zmlúv sa dnes zaoberáme jednou, ktorá však vznikla v období pred nástupom tejto vlády.

SME napísalo, že Firma Hayek Consulting, ktorej spolumajitelmi boli súčasný štátny tajomníci Ivan Švejna (Most-Híd) a Martin Chren (SaS), podpísala iba niekoľko dní po nástupe novej vlády zmluvu na 8100 eur s Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania, ktorá patrí pod ministerstvo hospodárstva. Martin Chren na tomto ministerstve zastáva funkciu štátneho tajomníka, rovnakú funkciu zastáva Ivan Švejna na ministerstve dopravy. Zákazka medzi agentúrou ministerstva hospodárstva a firmou Hayek Consulting bola uzavretá 21. júla, kedy boli obaja štátni tajomníci ešte stále spolumajiteľmi firmy. Neskôr (16. augusta) firma Hayek Consulting túto zmluvu vypovedala.

SME


...žiadna vládna strana nedokázala posilniť svoje pozície ako sme to dokázali my z 30 na 35%...

V roku 2006 získala strana Smer vo voľbách presne 29,14% hlasov. V roku 2010 získala 34,79% hlasov. Popularita strany sa teda za 4 roky posudzujúc volebné výsledky zvýšila o viac ako 5%.


...áno, boli to konkrétne školy v Bratislave (predstavitelia SNS tvrdili, že niektoré školy v Bratislave nútili vlastných žiakov k účasti na proteste prosti tzv. vlasteneckému zákonu, pozn.)...

Neoveriteľné ostáva to, či existovali v Bratislave školy, ktoré nútili študentov ísť protestovať. Nehovorí o nich ani minister školstva.


V dôvodovej správe predloženého návrhu (úspora reformy ESO, pozn.) je napísaných 11,5 milióna.

V dôvodovej správy (Tabuľka č. 1, Tabuľka č. 2) k reforme ESO sa uvádza úspora v rokoch 2013-2015 na úrovni približne 10,4 milióna euro. I. Matovič uvádza číslo o vyše 1 milión euro vyššiu, čo je vzhľadom na veľkosť úspory veľká odchýlka. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

dôvodovej správy


Ako môžete povedať, pán minister, že na jar sa začne stavať tunel Vyšňové. Teda poďme si povedať veľmi jednoducho, ako to bude vyzerať. Po prvé: najskôr musíte dať vytendrovať, kto vám pripraví súťažné podklady a samotné verejné obstarávanie. To vám bude trvať minimálne štyri mesiace a už sme v marci. Ešte máte len súťažné podklady. Vyhlásite verejné obstarávanie, ktoré pri takomto tunely bude trvať minimálne rok, pretože bude veľa záujemcov, budú sa podávať námietky a tieto firmy budú medzi sebou súperiť. Ste v apríli v roku 2012. Potom to musíte zazmluvniť a musíte začať. My hovoríme, že sa odkladá výstavba týchto projektov minimálne o dva roky.

Tento výrok je pre túto chvílu neoveriteľný. My si ho však zapisujeme a budeme sledovať, či sa ukážu obavy Roberta Fica ako pravdivé.


...ale ja sa pohybujem po cestách a čerstvo otvorená volebne diaľnica D1, hovorím o D1, nie o R1, bola zastavená, preto lebo je prevádzky neschopná hneď po otvorení, alebo pár týždňov po otvorení. Je tam treba opravovať veľmi veľa 10 spojov, pretože bola použitá iná konštrukcia, než by mala byť. Kvôli termínom, aby sa to do volieb otváralo.

Jedná sa o úsek Jablonov-Studenec, ktorý bol v polprofile otvorený od 7. júna 2010. Po dvoch mesiacoch na mostnej konštrukcii vznikli výtlky . Najprv došlo k zniženiu rýchlosti, tento týždeň bol úsek kvôli opravám úplne uzavretý.

výtlky


...keď bola vládna kríza, mali sme ešte plné nemocnice ľudí, boli sme naozaj už nie v tej úplne najhorúcejšej, ale stále ešte veľmi zlej a tragickej pandemickej situácii, nehovoriac o dopadoch pandémie, bola paralyzovaná vláda, v tých dňoch som myslím mala už 6 demisií prijatých od ministrov vtedajšej vlády.

Počas marcovej vládnej krízy bola na Slovensku zlá epidemiologická situácia. Viac ako 3 000 ľudí bolo hospitalizovaných s covidom. Denne pribúdalo v priemere viac ako 2 000 nakazených. V tomto období podalo demisiu šesť členov vlády. Tvrdenie Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivé. Spúšťačom koaličnej krízy bol nákup vakcíny Sputnik a následná tlačovka Igora Matoviča a Mareka Krajčího na košickom letisku. Ruskú vakcínu na Slovensko priviezli 1. marca 2020 bez dohody s ostatnými členmi vlády. Krízu ukončilo vymenovanie novej vlády Eduarda Hegera presne mesiac po jej vypuknutí, teda 1. apríla. Počas marca prijala prezidentka demisie šiestich členov vlády. Prvým bol minister zdravotníctva Marek Krajčí , nasledoval minister práce, sociálnych vecí a rodiny Milan Krajniak , ministerka spravodlivosti Mária Kolíková a traja ministri za SaS - minister hospodárstva Richard Sulík , minister zahraničných vecí Ivan Korčok a minister školstva Branislav Gröhling . Najviac hospitalizovaných s covidom bolo na prelome februára a marca, teda na začiatku vládnej krízy. V priebehu marca počet klesol z 3 836 na približne 3 000 hospitalizovaných. Denné prírastky pozitívne testovaných nedosahovali počas vládnej krízy také vysoké hodnoty ako na jeseň, no i napriek tomu denne v priemere pribúdalo viac ako 2 000 nových prípadov.

bol priviezli Krajčí Krajniak Kolíková Sulík Korčok Gröhling klesol pribúdalo


Sme (SMER-SD, pozn.) podporovali v podstate príchod Kie na Slovensko.

Z vyhlásenia strany SMER-SD je zrejmé, že podporovali príchod investícií na Slovensko, medzi nimi aj príchod automobilky KIA.

Vyhlásenie strany SMER z roku 2004 v súvislosti s výkupom pozemkov pre automobilku KIA:

Vyhlásenie


… keď si ako euromisár zoberiete dovolenku - neplatené voľno a budete sa uchádzať o dôveru občanov...

Kódex správania komisárov uvádza: „ komisári môžu byť politicky aktívni “.

Pokiaľ sa rozhodnú kandidovať vo voľbách: „ informujú predsedu o svojom zámere zúčastniť sa na volebnej kampani a o úlohe, ktorú plánujú zohrávať pri tejto kampani. Ak majú v úmysle zohrávať aktívnu úlohu vo volebnej kampani, musia prestať vykonávať prácu v Komisii počas celého obdobia aktívnej účasti a aspoň počas trvania kampane .“

Na celú dobu trvania kampane je týmto komisárom udelené " voľno, ktoré je neplatené a počas uvedeného obdobia komisári nesmú používať ľudské ani materiálne zdroje Komisie ."

A v prípade úspechu vo voľbách: "Tí, ktorí sa rozhodnú vykonávať svoj mandát v Európskom parlamente, budú musieť v prípade zvolenia rezignovať na svoju funkciu v Komisii."

Maroš Šefčovič je podľa informácii na stránkach Európskej komisie na dovolenke od 18. apríla do 25. mája.

Kódex správania komisárov
informácii


Ako jediné hlavné mesto v Európe nemáme regulované parkovanie prostredníctvom spoplatnenia.

Parkovanie je v Bratislave regulované len na úrovni mestských častí. Podobná je však aj situácia v Prahe. Nepodarilo sa nám nájsť dostatočné informácie o parkovaní vo všetkých európskych metropolách, avšak podľa informácií je parkovné v krajinách bývalej východnej Európy stále menej regulované ako v západnej Európe. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Regulované parkovanie Bratislava na celomestskej úrovni vyriešené nemá, avšak príkladom regulácie na nižšej úrovni je mestská časť Staré mesto. Tá vzala iniciatívu do vlastných rúk a v čiastočnej podobe ho na svojom území aplikovala prostredníctvom ,,poplatkov" za parkovacie miesta, ktorých použitie je odobrené zakúpením identifikačnej nálepky (pričom ich vystriedajú postupne rezidenčné kartky), po riadne splnenom procese žiadania o konkrétne miesto. ( SME ). Obdobné tendencie sa už v roku 2012 objavili i v mestskej časti Petržalka a pre rok 2014 zachádzajú do svojej finálnej podoby . Koncepčne sa odvolávajú na pravidlá pre rezidenčné parkovanie, prijaté mestom počas Ftáčnikovho vedenia magistrátu - aktivita magistrátu celkovo obsahovala tri etapy postupujúce nasledovne: deklarovanie zámeru regulovania parkovania prostredníctvom dokumentu Postup riešenia statickej dopravy v mestskej časti; spolupráca s mestskými časťami na podobe parkovacej politiky; kooperácia pri vypracovaní ostatných relevantných dokumentov. ( Webnoviny ) Situácia v českej metropole je obdobná. Celomestský parkovací systém zahrňujúcí regulované parkovanie je na celoplošnej úrovni taktiež len v procese tvorby. Podobne ako mestská časť Staré mesto, najnovšie Praha 5 reagovala na túto situáciu autonómnym krokom, kedy vytvorila vlastný systém parkovania - istú obdobu spomínaného regulovaného parkovania. Krok Pražskej mestskej časti zahŕňa podstatný rozdiel, pre lokálnych obyvateľov (rezidenti, miestny podnikatelia či aj ďalších občanov Prahy 5) bude parkovanie zdarma. Systém je relatívne komlexný, ašpirácie Prahy 5 sú relatívne vysoké, sľubujú si možnosť rozšíriť nimi podnieteného systému na celú metropolu - obdobne v predchádzajúcom obdobní už konali i mestské časti Praha 1, 2, 3 a 7. Pre viac podrobností viď. web Prahy 5. Pre prinesenie širšieho medzinárodného aspektu k nášmu zisteniu, v EU ako celku je len 5% celkových parkovacích miest platených a 10% regulovaných bez platby. Rozvoj týchto systémov i v širšom medzinárodnom koncepte je stále v priebehu. ( EPA1 a EPA2 ) Pravidlom je, že infraštruktúra a prostredie pre rozvinuté systémy parkovania je v západných krajinách rozvinutejšia , pričom na východ od Viedne je vo väčšine prípadov v procese tvorby a vývoja. Príkladom sú krajiny ako Poľsko, Maďarsko, Litva či aj Bulharsko. Každá krajina a ich mestá, predovšetkým hlavné čelia obtiaži v spojení s rastúcim množstvom užívaných aút, voľných parkovacích miest bez poplatku a z komplikovaného, nie vždy korektného prístupu vodičov k spôsobu ich parkovania. Prináša to mnohé obtiaže pre každodenný život, ako možno pocítiť obyvateľ Bratislavy. O ich systémoch sme zistili len stručné informácie, vieme však potvrdiť, že v Sofii je systém regulovaného parkovania ešte len na vzostupe, podobne ako v Bratislave a ďalej npr. v Budapešti prešiel k posunu k spoplatnenej forme - npr. mobilným bankovníctvom, Wasršava zaviedla istý systém automatizovaného parkovania. Situácia v mestách si vyžaduje apel na riešenie problematiky, nakoľko neregulácia a neusporiadanosť systému parkovania je nepriaznivá a prehlbujúca sa. ( Worldparkingsymposium ) Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SME objavili podoby Webnoviny Praha web EPA1 EPA2 rozvinutejšia Worldparkingsymposium


My ako jeden z mála štátov EÚ nemáme zákon o majetkových priznaniach.

Nie je pravda, že sme jeden z mála štátov EÚ, ktorý nemá zákon o majetkovom priznaní. V skutočnosti žiaden štát nemá obdobný zákon a skôr sa spolieha na boj s daňovými únikmi alebo zdanenie bohatých. Tento fakt potvrdzuje aj Transparency Internatonal. Slovensko navyše tento zákon nominálne má, len sa ukazuje byť nefunčkný. Výrok celkovo hodnotíme ako nepravdivý.

Danko pravdepodobne odkazuje na chýbajúcu novelu zákona o konflikte záujmov, ktorou by boli poslanci nútení podávať prísnejšie majetkové priznanie. Táto novela na Slovensku nie je platná po pokusoch z 2013 a 2015 rokov, keď bola blokovaná poslancami Smer-u. Samotné majetkové priznanie, respektíve povinnosť ich podávať, však máme uzákonené. Jedná sa o ústavný zákon o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov zo zákona o konflikte zájmov(konkrétne majetkovým priznaním sa zaoberá čl. 7).

“ Povinnosť podať majetkové priznanie sa v súčasnosti týka prezidenta SR, poslancov NR SR, členov vlády, štátnych tajomníkov, vedúcich ústredných orgánov štátnej správy, sudcov Ústavného súdu SR, predsedu a podpredsedov Najvyššieho súdu SR, členov Súdnej rady SR, generálneho prokurátora či verejného ochrancu práv. Majetkové priznanie musia podľa zákona podať napríklad aj náčelník Generálneho štábu Ozbrojených síl SR, riaditeľ SIS, rektori verejných vysokých škôl či šéfovia Železníc SR.

Verejní funkcionári v majetkovom priznaní uvádzajú celkové príjmy za výkon verejnej funkcie za predošlý rok, prípadne aj iné príjmy. Zverejňujú tiež zoznam svojho nehnuteľného a hnuteľného majetku, avšak bez konkrétností. Za verejného funkcionára sa navyše považuje osoba ešte rok odo dňa skončenia výkonu verejnej funkcie.”

V článku zo SME sa píše, že nutnosť predložiť majetkové priznanie sa kvôli dieram v zákone dá jednoducho obísť. “Za takmer päť rokov účinnosti zákona štát na jeho základe nezobral nikomu žiadny nelegálny majetok. Zákon vstúpil do platnosti v januári 2011. Finančná polícia odvtedy do konca septembra tohto roka prijala 161 oznámení o podozreniach z nelegálnych príjmov konkrétnych osôb.”

„V jednom prípade prokurátor podal návrh na začatie konania o vyslovenie nadobudnutia majetku z nelegálnych príjmov, ktorý bol prokurátorom vzatý späť,“ konštatuje hovorca policajného prezídia Michal Slivka.

Ak polícia zistí, že výška pochybného majetku presahuje 1500 násobok minimálnej mzdy, prokurátor sa obráti na súd. Jediný dotiahnutý prípad prokuratúra zo súdu v Košiciach stiahla vlani v decembri. Ukázalo sa totiž, že manželia, ktorí podozrivý majetok vlastnili, ho zatiaľ prepísali tak, aby bol formálne v poriadku. Ficov zákon tomu totiž nijako nebráni.

Na diery v zákone v júli 2015 v parlamente upozorňoval aj generálny prokurátor Jaromír Čižnár. „ My sme veľmi šikovný národ a veľmi sa vieme prispôsobiť tomu, ako zákon obísť ,“ povedal. Tiež spomenul prípad z Košíc, keď prokurátor prišiel na súd a zistil, že majetok preverovaných manželov zázračne klesol. „To je absolútny výsmech. Pritom tam stačí veľmi rýchlo urobiť jednu novelu,“ konštatoval šéf prokuratúry v lete.”

22. mája 2015 poslanci NR SR hlasovali o návrhu novely zákona o verejnom obstarávaní, ktorého zámerom bolo odhaliť, kto sa skrýva za schránkovými firmami. Návrh predložili opoziční poslanci a Miroslav Beblavý a Martin Fedor (obaja Sieť), ktorí ním chceli dosiahnuť, aby majetkové priznania mali svoju výpovednú hodnotu. Napríklad by bolo po novom možné, že majetkové priznanie ukazuje značku auta poslanca. Návrh však neprešiel druhým čitaním v parlamente, keď ho nepodporili poslanci Smeru.

Takisto sa v roku 2013 snažili dosiahnuť sprísnenie pravidiel majetkového priznania, podľa ktorých by boli poslanci zaviazaní popísať majetok, ktorý je drahší ako 10-tisíc Eur.

Smer predložil 3.septembra 2015 svoj návrh ústavného zákona o konflikte záujmov, ktorý opozícia označila za hanbu a absurditu, nakoľko dokonca pridáva “nové, niekedy zásadné, niekedy smiešne až absurdné diery do tohto zákona” ako uviedol Miroslav Beblavý.

spolieha
Transparency Internatonal.
poukazuje
ústavný zákon
Povinnosť
SME
návrhu
návrh


Patová situácia nastala v parlamente (pri voľbe ústavných sudcov, pozn.)...

Národná rada SR na základe čl. 134 Ústavy „ navrhuje dvojnásobný počet kandidátov (teda 18 kandidátov, pozn.) na (ústavných) sudcov, ktorých má prezident SR vymenovať “. Národná rada v dvoch kolách voľby nezvolila ani jedného kandidáta z potrebných 18. Výrok na základe týchto údajov hodnotíme ako pravdivý. Prvá voľba prebehla verejne 12. februára za prítomnosti 132 poslancov, pričom bolo odovzdaných 66 platných hlasovacích lístkov (zdroj: Zápisnica o výsledku hlasovania, dostupná na webe NRSR :). Opakovaná verejná voľba prebehla 14. februára za účasti 143 poslancov, pričom bolo odovzdaných 89 platných hlasovacích lístkov. Súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných poslancov nezískal ani jeden kandidát (zdroj: Zápisnica o výsledku hlasovania, dostupná na webe NRSR ).

čl. 134 Ústavy

nezvolila

webe NRSR


Keď sa pozriete ako funguje britská vláda, tak tam tak isto, každý jeden minister ide do volieb a v prípade že je zvolený a premiér si ho vyberie, tak sa stáva ministrom.

Exceptions include Lord Carrington , who was the Foreign Secretary between 1979 and 1982, Lord Young of Graffham ( Minister without Portfolio , then Secretary of State for Employment and then Secretary of State for Trade and Industry from 1984 to 1989), and Lord Mandelson , who served as First Secretary of State , Secretary of State for Business, Innovation and Skills and President of the Board of Trade . George Robertson was briefly a peer whilst serving as Secretary of State for Defence before resigning to take up the post of Secretary General of NATO . From 1999 to 2010 the Attorney General for England and Wales was a Member of the House of Lords; the most recent was Baroness Scotland of Asthal .

The House of Lords remains a source for junior ministers and members of government."

oficiálna stránka vlády Spojeného kráľovstva

Wikipedia

Lord Chancellor

Leader of the House of Lords

Lord Carrington

Foreign Secretary

Lord Young of Graffham

Minister without Portfolio

Secretary of State for Employment

Lord Mandelson

First Secretary of State

President of the Board of Trade

George Robertson

Secretary of State for Defence

Secretary General of NATO

Attorney General for England and Wales

Baroness Scotland of Asthal


Štát dával rodinám doslova žobračenku 45 eur mesačne na dieťa a (...) my sme zvýšili tú podporu o 320 % na 200 eur.

Peňažná podpora na dieťa vo výške 200 eur je súčtom prídavku na dieťa a daňového bonusu. Prídavok je na rok 2023 vo výške 60 eur a daňový bonus závisí od veku dieťaťa. Na deti do 18 rokov je daňový bonus vo výške 140 eur a na deti nad 18 rokov 50 eur. Na vyplatenie daňového bonusu v plnej výške musí rodič pri jednom dieťati zarábať nad 820 eur mesačne v hrubom.

Výška prídavku na dieťa bola počas obdobia vlád Smeru v rokoch 2012-2020 nižšia ako 25 eur. V roku 2012 bol prídavok na dieťa vo výške 22,54 eur, v roku 2014 23,52 eur, v roku 2018 sa zvýšil na sumu 23,68. V rokoch 2019 a 2020 sa jednalo o sumy 24,34 eur, resp. 24,95 eur.

Daňový bonus dosahoval od roku 2013 do roku 2017 výšku 21,41 eur , následne bol zvýšený na 21,56 eur. V decembri 2018 s platnosťou od 1. apríla 2019 zvýšila vláda Petra Pellegriniho daňový bonus na dieťa vo veku do šesť rokov 45,44 eur a na dieťa nad šesť rokov na 22,72 eur. Rodič teda na dieťa nad šesť rokov mohol dostať dohromady 47,67 eur a na dieťa do šesť rokov 70,44 eur.

Je pravdou, že v rokoch 2012-2018 dostávali rodiny podporu približne 45 eur na dieťa, avšak pre deti pod 6 rokov túto podporu navýšila už vláda Petra Pellegriniho a tvrdenie, že ju vláda Igora Matoviča navýšila o 320 %, hodnotíme ako zavádzajúce. Zároveň nie všetky rodiny majú nárok na plnú výšku daňového bonusu 140 eur na dieťa.

Vyjadrenie mediálneho tímu OĽaNO pre Demagog.sk z 31. júla 2023: "My považujeme za zavádzanie, že na porovnanie používate absolútny záver volebného obdobia minulej vlády, keďže prídavky dvíhali na poslednú chvíľu krátko pred voľbami. Keďže rodič na konci minulej vlády mohol na dieťa vo veku nad 6 rokov získať 47,67 eur, výrok Igora Matoviča o 45 eurách sa nedá označiť za zavádzanie ani za nepravdu, keďže ide o zaokrúhlenie. K deťom do 6 rokov ešte uvádzame, že kým na konci minulej vlády bol vyplácaný rodičovský príspevok pre deti do 3 rokov vo výške 270 resp. 370 eur, v súčasnosti je vyplácaný rodičovský príspevok vo výške 301 resp. 412,60 eur, čo znamená navýšenie o 31 resp. 42,60 eur mesačne na každé dieťa do 3 rokov. Takisto sme presadili tehotenský príspevok už od 4. mesiaca tehotenstva vo výške viac než 200 € mesačne. Prosím, rozpočítajte si to a následne porovnajte podporu rodín s deťmi počas našich vlád a počas vlád Smeru."

2019 a 2020

21,41 eur

zvýšila

45,44 eur

nie všetky rodiny


Dávam do pozornosti, že hovoríme primárne o dreve (vyvážanom do Číny, pozn.) zo štátnych lesov (Lesy SR š.p.), na ktoré má štát priamy dosah.

O skupovaní dreva z Českej republiky informovalo viacero domácich aj zahraničných médií. Čína importuje české kôrovcové drevo. Drevári si pochvaľujú ceny. Český export dreva do Číny potvrdzuje z údajov 2019 aj portál WITS . Významný dovoz mal začať v reakcii na obchodnú vojnu medzi Spojenými štátmi a Čínou. Európska Únia v reakcii na zvyšujúci sa Čínsky dovoz vyzvala členské štáty, aby „aby preskúmali ochranné opatrenia, ako je stanovenie kvót na vývoz nespracovanej guľatiny, v prípade potreby v súlade so Svetovou obchodnou organizáciou.”

Podľa údajov z portálu OEC tvoril vývoz dreva zo Slovenska do Číny v roku 2019 1,46 % z príjmov z exportu do tejto krajiny. V prvých dvoch mesiacoch roka 2021 to bolo 1,57 %. Najvýznamnejšou časťou slovenského exportu do Číny sú automobily (75 % v roku 2019 a 80% v prvých dvoch mesiacoch 2021). Najvýznamnejším importérom slovenskej produkcie je Nemecko.

3. júna sa konala Čínou organizovaná videokonferencia s tematikou rozvoja biohospodárstva a významu lesov.

Voči otázkam členov pôdohospodárskeho výboru parlamentu o údajnom exporte dreva do Číny sa Lesy SR, š.p. ohradil .

Českej
zahraničných
WITS
obchodnú
vyzvala
OEC
videokonferencia
Lesy SR, š.p.
ohradil


...v Čechách vládla úradnícka vláda, ktorá bola veľmi zodpovedná a ktorá pripravila takéto škrty už pre vládu, ktorá prišla. A v Čechách mali voľby o mesiac skôr ako my. Ministrom financií v Čechách bol námestník Janota, ktorý bol predtým námestník dlhé roky, ktorý aj spolupracoval s vtedajším alebo predtým ministrom a teraz znovu ministrom Kalouskom. Úradnícka vláda v Českej republike bola veľmi zodpovedná. To je známe. Pripravovala tieto úsporné opatrenia, ale vtedy neprešli, pretože bolo pred voľbami, ale boli pripravené takto na stole.

Minister Janota navrhoval niektoré rozpočtové opatrenia už v priebehu prvého polroku 2010, pred českými voľbami avizoval , že novej vláde navrhne niektoré ďalšie opatrenia, čo po voľbách aj spravil .

navrhoval niektoré rozpočtové opatrenia
pred českými voľbami avizoval
čo po voľbách aj spravil


(...) vláda (...) zaviedla daňovú licenciu.

3.12. 2013 vláda schválila daňovú licenciu. Firma je povinná zaplatiť minimálnu daň stanovenú v zákone napriek tomu, že sa ocitne v strate. Výška minimálnej dane závisí od veľkosti obratu firmy a od toho či subjekt je alebo nie je platcom DPH. Od platenia licencie sú v prvom roku oslobodené novovzniknuté spoločnosti. Podrobnejšie o daňovej licencii informuje Trend . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

schválila povinná Trend


Prepánajána, veď tu na základe Viedenskej arbitráži už bolo odtrhnuté južné Slovensko.

Na základe viedenskej arbitráže , ktorá sa konala 2. novembra 1938, sa muselo Česko-Slovensko vzdať svojho územia na juhu Slovenska a Podkarpatskej Rusi obývaného prevažne maďarsky hovoriacim obyvateľstvom. Slovensko prišlo o územia a mestá v línii Senec-Galanta-Levice-Lučenec-Rimavská Sobota-Rožňava-Košice-Užhorod-Mukačevo. Územia dnešného Slovenska, odstúpené Maďarsku prvou viedenskou arbitrážou: 1. Bratislavské predmostie, ktoré bolo do 15. októbra 1947 súčasťou Maďarska 2. časť južného Slovenska, pripojeného od 2. 10. 1938 do 8. 5. 1945 k Maďarsku 3. časť východného Slovenska, pripojeného od 4. 4. 1939 do 8. 5. 1945 k Maďarsku

viedenskej arbitráže
Slovensko prišlo o územia


...keď tu boli povodne a ľudia plakali a čakali na pomoc vlády, tak vtedy napríklad sa vydalo viac ako 6 miliónov korún na premiestnenie sochy v Komárne.

socha Cyrila a Metoda sa v Komárne premiestňovala a bola odhalená 7.7.2010 , čo sa časovo kryje s obdobím po povodniach.

premiestňovala


Vláda v tomto návrhu zákona o štátnom rozpočte bude míňať viacej o pol miliardy eur ako bolo tomu v minulom roku. Čiže toto sú fakty, ktoré hovoria čísla.

Pavol Hrušovský opakuje výrok, ktorý používajú iní opoziční poslanci, uvádza ho však v nesprávnom kontexte a jeho výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2013 , ktorý je momentálne pred druhým čítaním v parlamente, uvádza celkové výdavky štátneho rozpočtu na 17 235 214 564 eur . Táto suma je o vyše 700 miliónov eur vyššia ako očakávané výdavky štátnej správy na rok 2012 - 16 527,8 miliónov eur (Východisko rozpočtu na roky 2013 - 2015, . pdf , s. 9). Zákonom o štátnom rozpočte na rok 2012 (. pdf ) však bola schválená suma výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 17 299 979 558 eur , teda suma dokonca o niečo vyššia v porovnaní s plánovaným rozpočtom na rok 2013. Pavol Hrušovský sa snaží demonštrovať, že súčasná vláda míňa viac ako minulá vláda a dokazuje to porovnaním štátnych rozpočtov. Pravdou však je, že bývalá vláda pripravila štátny rozpočet s dokonca o niečo vyššími výdavkami ako tá súčasná. Naopak, bola to práve súčasná vláda, ktorá znížili plánované výdavky v roku 2012. Čo sa týka roku 2011, podľa návrhu štátneho rozpočtu na tento rok dosiahli výdavky 16 925 557 812 eur, čo stále nie je spomínaných pol miliardy eur. Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf

pdf

návrhu


Dnes je Slovensko jednou z najoptimálnejšou cestou pre týchto pašerákov ľudí.

Slovensko je prirodzene jednou z tranzitných krajín pre migrantov, pretože leží medzi Tureckom, ktoré používajú migranti ako bránu do Európy a Nemeckom, ktoré je ich cieľovou destináciou. Navyše Balkánska trasa na ktorej sa Slovensko nachádza je jednou z hlavných migračných trás a najnovšie dáta ukazujú, že zaznamenáva najväčší počet nelegálnych prekročení hranice. Atraktívnosť tranzitu cez Slovensko zvýšilo aj zavedenie hraničných kontrol na maďarských a slovinských hraniciach zo strany Rakúska, čo presmerovalo ešte viac migrantov na naše územie. Aj keď neskôr boli hraničné kontroly zavedené aj na slovensko-rakúskych a slovensko-českých hraniciach, tak migranti k nám stále prúdia z Maďarska. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivý.

Všeobecným faktom je, že nelegálni migranti sa chcú dostať do západnej Európy, predovšetkým do Nemecka . Už od utečeneckej krízy v roku 2015 je dobre známa tzv. Balkánska trasa , ktorá vedie predovšetkým cez Maďarsko, odkiaľ pašeráci môžu využívať benefity Schengenského priestoru. Za posledné obdobie sa podľa FRONTEXu zvýšil prúd migrantov do Európy oproti minulému roku na tejto trase až o 168% a bolo zaznamenaných až 128 438 nelegálnych prekročení hranice, čo bolo suverénne najviac spomedzi všetkých trás.

( zdroj obrázka )

Balkánska trasa vedie viacerými cestami, tou najfrekventovanejšou bola v minulosti trasa cez balkánske krajiny, Maďarsko a Rakúsko až do západnej Európy. Rakúsko však v roku 2015 zaviedlo hraničné kontroly s Maďarskom a Slovinskom, čo podľa rakúskeho ministra vnútra viedlo k preorientovaniu sa prevádzačov na severnejšiu trasu, teda cez Maďarsko a Slovensko.

Pre Slovensko je to objektívne komplikovanejšia situácia, pretože ustrážiť hranicu o dĺžke takmer 655 km je značne náročnejšie. Je preto logické, že pašeráci smerujú ďalej cez naše územie. Minister vnútra Roman Mikulec však odmieta nečinnosť policajných zložiek, mnohí jeho slová však považujú za alibizmus.

Tranzit do západnej Európy od nás je už komplikovanejší vzhľadom na to, že na hraniciach s Rakúskom a Českom máme zavedené hraničné kontroly . Migranti, ktorí prichádzajú z Maďarska tak často ostávajú na našom území, keďže Maďarsko odmieta dodržiavať readmisné dohody a teda neprijíma od Slovenska migrantov prichádzajúcich z ich územia.

Nemecka
Balkánska trasa
FRONTEXu
zdroj obrázka
zaviedlo
preorientovaniu
odmieta nečinnosť
považujú
hraničné kontroly
odmieta


Prvá prognóza, bola vo februári, ešte pod vaším vedením a dala dole príjmy o 125 miliónov eur. V júni o dohromady 196 miliónov eur. V septembri 362 miliónov eur. A dnes prvých 10 mesiacov, to znamená, až do konca októbra, 640 mil.eur.

P.Kažimír pravdepodobne hovorí o prognózach, ktoré vypracoval Inštitút finančnej politiky. Čísla, ktoré uvádza sa však nezhodujú s číslami, ktoré sme sa nachádzajú v prognózach, hodnotíme preto jeho výrok ako nepravdivý. Februárová daňová prognóza (s. 1) Inštitútu finančnej politiky z februára 2012 hovorí: "Celkový negatívny vplyv na saldo verejnej správy z titulu aktualizácie daňových prognóz vrátane zmeny nominálneho HDP sa v roku 2012 odhaduje na úrovni 0,2% HDP (128,2 mil. Eur. pozn.) s miernym rastom v ďalších rokoch na úroveň 0,4% HDP v roku 2013 a 0,5% HDP v roku 2014." V júni 2012 IFP zmenil odhady daňových a odvodových príjmov oproti predchádzajúcej prognóze z februára 2012. Podľa prognóz z júna 2012 mal príjmy nižšie o približne 261 miliónov eur. "...Naopak významný negatívny príspevok k zmene prognózy -0,4% HDP (261 miliónov eur., pozn.) mala aktualizácia odhadu plnenia daní v tomto roku, stagnujúci výnos spotrebnej dane z minerálnych olejov a najmä neistý vývoj DPH." Septembrová prognóza IFP uvádza, že oproti súčasnému návrhu rozpočtu je výpadok na príjmoch 233 miliónov eur v roku 2013. "Predchádzajúce odhady daňovo-odvodových príjmov verejnej správy pre roky 2012 a 2013 znižujeme približne o 0,2% HDP a 0,3% HDP v rokoch 2012 a 2013, bez zohľadnenia pozitívnych vplyvov konsolidačných opatrení na strane príjmov. Pokles očakávaných daňových a odvodových príjmov oproti júlu je spôsobený predovšetkým revíziou makroekonomickej prognózy, znížením výnosu dane z príjmu právnických osôb za rok 2011 a mierne horším výberom dane z pridanej hodnoty. Výpadok príjmov oproti súčasnému návrhu rozpočtu verejnej správy je 233 miliónov eur v roku 2013." Podľa aktualizácie prognózy daňových a odvodových príjmov na roky 2012-2015 boli upravené prognózy smerom nadol. "V porovnaní s júnovou prognózou dochádza k revidovaniu prognózy smerom nadol. Celkový pokles daňových a odvodových príjmov v roku 2012 a 2013 bez legislatívy sa odhaduje na úrovni 166 mil. eur a 217,6 mil. eur (0,2 a 0,3% HDP)." Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

prognóza júni Septembrová aktualizácie


Tu bola prvá vlna krízy, vtedy ste hovorili, že len idiot môže napísať na prvú stranu, že kríza berie nám pracovné miesta.

Béla Bugár spomína vystúpenie vtedajšieho a aj súčasného premiéra Róberta Fica z 29. októbra 2010. Záznam s celým, nezostrihaným prejavom Róberta Fica si môžete pozrieť na stránkach denníka SME. Béla Bugár však výrok vystrihuje z kontextu a tým mu dáva iný význam. Premiér v tom čase poskytoval tlačovku po svojej ceste do Vietname a spomínané vyjadrenie malo ukazovať na prepojenie premiérovej návštevy a snahe získť pracovné miesta pre Slovensko. Naopak, podľa premiéra si spomínaný denník toto spojenie neuvedomil a uviedol na jednej strane kritickú správu o strate zamestnania stoviek ľudí a na druhej strane o Ficovej návšteve Vietnamu. Výrok Bélu Bugára preto považujeme za zavádzajúci.

stránkach


Naopak, to vyplýva z logiky veci (znižovanie platov sudcov spolu s platom poslancov, pozn.) a preto aj ten návrh, ktorý nakoniec prešiel mal svoju logiku v tom, že už dlhodobo je plat sudcu násobkom platu poslanca.

Zákon o platových pomeroch niektorých ústavných cinitelov SR (.pdf): § 16 Plat sudcu Ústavného súdu Slovenskej republiky "(1) Sudcovi Ústavného súdu Slovenskej republiky (dalej len 'ústavný súd') patrí plat vo výške 1,3-násobku platu poslanca mesacne , zacínajúc prvým dnom mesiaca, v ktorom zložil ústavou predpísaný slub........" § 23 Platové pomery ostatných sudcov Slovenskej republiky "(1) Priemerným platom sudcu Slovenskej republiky je plat poslanca uvedený v § 2. (2) Platové pomery sudcov Slovenskej republiky ustanoví podla zásady uvedenej v odseku 1 osobitný predpis ." Osobitným predpisom je zákon c. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (.pdf).

platových pomeroch


Vy keď sa vám príde na rodinkárstvo v prípade poslanca Poliačika alebo že členkou rady RTVS je manželka poslanca Nagya, tak mi poviete, že to je v poriadku, lebo to sú dobrí a odborní ľudia.

Podrobnosti o obvineniach z rodinkárstva v prípade poslanca Poliačika uvádza napríklad SME . Poslancov otec bol dosadený za šéfa krajského pozemkového úradu v Trenčíne. Martin Poliačik na blogu k veci okrem iného napísal : "Môj otec je odborník vo svojom obore a na pozíciu veľmi vhodný kandidát." Agentúra SITA priniesla informácie o tom, že manželka poslanca Nagya je členkou rady RTVS. Podľa poslanca "nešlo o nejaké účelové zatajovanie, lebo čo je verejne známe, nejde zatajovať." Jej post obhajoval aj tým, že jeho manželka pracuje v médiách dlhé roky.

SME
okrem iného napísal
SITA


...agentúra SBA, Slovenská Business Agency alebo teda bývala, bývala Agentúra pre podporu malého a stredného podnikania, tam má štát podiel iba jednou tretinou. To je ministerstvo hospodárstva. Druhú tretinu vlastní Združenie podnikateľov Slovenska. A ďalšiu tretinu vlastní Slovenský živnostenský zväz. Čiže to nie je žiadna štátna agentúra, tam je len štát spoluzakladateľom tretinovým.

Zakladajúcimi členmi Slovak Business Agency boli v roku 1993 Ministerstvo hospodárstva SR, Združenie podnikateľov Slovenska a Slovenský živnostenský zväz. Slovak Business Agency (do marca 2014 Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania) predstavuje v SR kľúčovú a najstaršiu špecializovanú inštitúciu z hľadiska podpory malých a stredných podnikov. Vznikla v roku 1993 spoločnou iniciatívou EÚ a vlády SR. Je to jedinečná platforma verejného a súkromného sektora. Zakladajúcimi členmi boli Ministerstvo hospodárstva SR, Združenie podnikateľov Slovenska a Slovenský živnostenský zväz. Vedenie SBA tvoria dozorná rada, správna rada, zbor zástupcov členov združenia, manažment. Riadenie a kontrolu činnosti agentúry zabezpečujú orgány Slovak Business Agency, ktorými sú : Zbor zástupcov členov združenia, dozorná rada, správna rada, Generálny riaditeľ. Činnosť SBA riadi Generálny riaditeľ, ktorý koná v jej mene Dozorná rada z pozície kontrolného orgánu dohliada na hospodárenie a použitie prostriedkov Agentúry v súlade s ustanoveniami všeobecne záväzných právnych predpisov a stanov. V dozornej rade Slovak Business Agency (SBA) sedí Ľ.Halák za Združenie podnikateľov Slovenska, M.Holák, PhD. za Ministerstvo hospodárstva SR a J.Vážny za Slovenský živnostenský zväz. Správna rada je výkonným a rozhodovacím orgánom, ktorý prijíma dôležité rozhodnutia súvisiace s činnosťou SBA, schvaľuje strednodobé a dlhodobé smerovanie agentúry. V správnej rade Slovak Business Agency (SBA) má Ministerstvo hospodárstva SR nadpolovičnú väčšinu a menuje troch členov (s.11, . pdf ). Po jednom členovi správnej rady menujú Združenie podnikateľov Slovenska a Slovenský živnostenský zväz.

Slovak Business Agency
orgány
dozornej
podnikateľov
živnostenský
správnej
pdf


Vláda R. Fica v roku 2006 znížila naplánovaný deficit a v roku 2007 dosiahla najnižší deficit v histórii Slovenska.

Podľa Analýzy konvergencie slovenskej ekonomiky k Európskej únii z augusta 2005 bol plánovaný verejný deficit v roku 2006 so započítaným vplyvom dôchodkovej reformy na úrovni 4,2 % HDP. Podľa údajom z databázy Eurostat bol v roku 2006 deficit na úrovni 3,2 % HDP. V roku 2007 sa uskutočnili dve notifikácie deficitu. Konvergenčný program Slovenska na roky 2007 až 2010 (november 2007) uvádza: "V rámci prvej notifikácie deficitu a dlhu bol deficit verejnej správy za rok 2006 vyčíslený na úrovni 3,4% HDP. Na základe údajov z druhej notifikácie Eurostatu sa deficit zvýšil o 0,3% HDP na úroveň 3,7% HDP. Napriek tomu, skutočnosť za rok 2006 je oproti rozpočtovanej úrovni 4,2% HDP nižšia o 0,5% HDP. " Je pravdou, že vláda R. Fica v roku 2006 znížila naplánovaný deficit. V roku 2007 bol deficit na úrovni 1,8 % HDP, čo predstavuje najnižšiu úroveň od roku 1995 ( najstarší údaj Eurostatu ). Podľa prepočtov Michala Lehutu z Trend Analyses predstavoval deficit v roku 1993 31,2 % HDP, v roku 1994 6,1 % HDP. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

najstarší údaj Eurostatu


V máji 2013 došlo k dohode hlavného mesta, Dopravného podniku Bratislava a HC Slovan Bratislava na tom, že permanentka alebo jednorazová vstupenka na zápas tímu Slovana v KHL bude platiť ako cestovný lístok na MHD. Možnosť cestovania v MHD na vstupenku na zápas platí dve hodiny pred začiatkom zápasu a trvá do posledného denného spoja daného dňa.

Je pravdou, že v máji 2013 došlo k dohode hlavného mesta, Dopravného podniku Bratislava a.s. a HC Slovan Bratislava, že vstupenka na hokej bude v dňoch, keď sa konajú zápasy tímu Slovana v KHL slúžiť ako cestovný lístok na MHD. Táto dohoda platila do konca sezóny 2013/2014. Podla informácií zverejnených na stránke Dopravného podniku Bratislava , táto dohoda však už neplatí na sezónu 2014/2015. Informácia bola zverejnená začiatkom septembra 2014. Ftáčnik tento fakt prezentuje ako trvajúcu výhodu. Výrok preto hodnotíme za zavádzajúci. Dohoda uzavretá v máji 2013 medzi Dopravným podnikom Bratislava .a.s., HC Slovan Bratislava a hlavným mestom Bratislava hovorila, že vstupenka na hokej bude v dňoch, keď sa konajú domáce zápasy v KHL, slúžiť aj ako platný cestovný lístok na mestskú hromadnú dopravu - dve hodiny pred a 2 hodiny po stretnutí. Táto dohoda platila predbežne na všetky domáce zápasy HC Slovan v KHL do konca sezóny 2013/2014. Pre sezónu 2014/2015 však neprišlo k dohode medzi HC Slovan a Dopravným podnikom Bratislava , a tak počas aktuálnej sezóny domácich zápasov HC Slovan verejnosť nebude môcť využívať vstupenky ani permanentky na zápasy ako cestovné lístky na MHD. Podla agentúry SITA , táto dohoda bola uzavretá aj v minulosti pre sezónu 2009/2010 a 2010/2011. Dopravný podnik Bratislava však túto dohodu pozastavil, pre nepriaznivú finančnú situáciu. Dátum zverejnenia analýzy: 08.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Dopravného podniku Bratislava
dohoda
Dopravným podnikom Bratislava
SITA

https://demagog.sk/vyrok/tak počas aktuálnej sezóny domácich zápasov HC Slovan verejnosť nebude môcť využívať vstupoenky ani permanentky na zápasy ako cestovné lístky na MHD.


...tlačová konferencia, kde tesne po tom obede (s Matovičom, Remišovou a Mistríkom, pozn.) stojím pred tými kamerami a opakujem okolnosť alebo podmienku za ktorej som uvažovala o vzdaní sa. Prvýkrát je tá podmienka dohľadaná v rozhovore s Denníkom SME 29. mája tesne po ohlásení kandidatúry. Kde som jasne povedala, že nie v prípade ak bude demokratický kandidát silnejší ja sa vzdám, ale v prípade ak by hrozilo, že sa do druhého kola voľby môžu dostať kandidáti predstaviteľ SMERU a predstaviteľ extrému.

Čaputová od začiatku kampane komunikovala stanovisko, že vzdanie sa v prospech silnejšieho kandidáta so spoločnými hodnotami zváži v prípade, že by hrozilo druhé kolo prezidentských volieb s kandidátmi nedemokratických síl. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Denník SME 29. mája 2018, krátko po ohlásení Čaputovej kandidatúry, publikoval rozhovor , v ktorom sa vyjadrila k otázke možného trieštenia hlasov nasledovne: „Ale ak by vývoj vyúsťoval do situácie, ktorá nastala v roku 2004, že do druhého kola sa dostali kandidáti, ktorí preferujú, nazvem to iné hodnoty, demokratickí kandidáti by mali zvážiť svoje zotrvanie v kampani ešte pred prvým kolom a požiadať svojich budúcich voličov, aby presmerovali svoju dôveru v prospech perspektívnejšieho kandidáta.”

Spomínaný pracovný obed s predstaviteľmi OĽaNO, Matovičom a Remišovou, a kandidátom na prezidenta Mistríkom sa uskutočnil 22. januára 2019. Na stretnutie bol pozvaný aj kandidát Mikloško, ten sa však nedostavil. Čaputová prízvukovala možnosť vzdania sa v prípade reálnej šance, že do druhého kola sa dostane predstaviteľ SMER-SD alebo extrémista: „Nebudem tá, ktorá ohrozí krajinu zotrvaním v kandidatúre, ak by hrozilo, že do druhého kola sa dostanú reprezentanti nedemokratických hodnôt.“ Možnosť zotrvania oboch kandidátov v kampani teda nevylúčila.

Mistrík spoločnú dohodu pred médiami vysvetlil nasledovne: „Buď vyhrá kandidát Smeru-SD, kandidát extrému, alebo to bude slušný a demokratický kandidát. Je na našej zodpovednosti, aby sa stal prezidentom človek z demokratického spektra. Dohodli sme sa, že budeme konať zodpovedne a to, kto koho podporí, závisí od preferencií." Predpokladaným mechanizmom vyhodnotenia preferencií sa stali prieskumy verejnej mienky. Podľa Mistríka mal do konečného súboja o prezidentské kreslo vstúpiť iba jeden z nich, ten preferenčne silnejší.

rozhovor prízvukovala mechanizmom


...predložil som v minulom roku zákon o ochrane ohlasovateľov korupcie a niektorých vybraných trestných činov. 19. septembra to zmietli (poslanci SMER-SD, pozn.) zo stola. V priebehu jednej minúty Smer hlasoval za a následne proti.

Zákon o ochrane ohlasovateľov korupcie predkladal Ján Figeľ. Rokovanie o tomto návrhu sa konalo 19 septembra 2013. Je skutočne pravdou, že v hlasovaní 19. septembra 2013 o 11:08:39 o pristúpení k tretiemu čítaniu hlasovali poslanci SMER-SD za Figeľov návrh. Za hlasovali všetci poslanci SMER-SD, štyria boli neprítomný. O minútu neskôr 11:09:19 už v hlasovaní o zákone ako celku sa poslanci SMER-SD zdržali hlasovania, jeden bol proti, jeden bol za, traja nehlasovali. Figeľ správne uvádza túto náhlu zmenu v postoji poslancov SMER-SD. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

predkladal hlasovali hlasovaní


V roku 2006 kandidoval za Novú generáciu na nejakom 130 mieste, to nemôžte myslieť vážne. ( majiteľ firmy Heneken, ktorá vyhrala spornú "platinovú" zakázku, bývalý nominant SDKÚ v parlamentných voľbách v roku 2006,pozn.)

Majiteľ firmy Heneken, ktorá vyhrala spornú "platinovú" zakázku, Michal Hudoba , kandidoval vo voľbách 2006 za SDKÚ-DS ešte ako študent, a to zo 123.miesta.

Michal Hudoba


Premiérka vybierala vlastných poslancov, pani Radičová vravila, že odstúpi, pokiaľ nebude zvolený vhodný kandidát

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 11. apríla 2011; Na telo , 21. novembra 2010). Iveta Radičová nepovedala, že ak nebude zvolený vhodný resp. favorizovaný kandidát tak odstúpi. Bývalá premiérka I. Radičová povedala , že ak bude zvolený bývalý generálny prokurátor D. Trnka tak odstúpi. V prípade Madejovej interpretácie ide o navodenie dojmu, že Radičová podmienila svoju funkciu zvolením koaličného kandidáta. Podľa slov I. Radičovej nešlo o tlak na zvolenie konkrétneho kandidáta, ale o to, že v prípade opätovného zvolenia Trnku, by zložila funkciu. Výrok vzhľadom na nepresnú interpretáciu hodnotíme ako zavádzajúci. SITA , 2. novembra 2011: "Iveta Radičová pohrozila odchodom z funkcie, ak bude Dobroslav Trnka opätovne zvolený za generálneho prokurátora. "Zmenu považujem za veľmi podstatnú a je to pre mňa natoľko principiálne, že budem zvažovať svoje ďalšie pôsobenie," povedala premiérka. Na otázku, či by zložila funkciu, odpovedala: "Trošku predbiehame, ale porozumeli ste správne." Dátum zverejnenia analýzy: 17.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
Na telo
povedala
SITA


Pán minister predložil výboru pre zdravotníctvo správu o stave zdravotníctva v prvej polovici tohto roku a hovorí, že priemerná mzda sestier na Slovensku v roku 2014 bola 929 eur. Teraz im garantuje týmto zákonom mzdy 694 eur alebo 729 eur alebo 823 eur

Správa o stave zdravotníctva za rok 2015 obsahuje údaj o priemernej mzde zdravotných sestier v roku 2014 vo výške 929 euro. Taktiež je pravdou, že novelou zákona je sestrám garantovaný plat od 694 do 823 euro. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Minister Čislák predložil výboru pre zdravotníctvo Správu o stave zdravotníctva za rok 2015 . Z údajov z Tabuľky 10, zobrazujúcej vývoj priemernej mesačnej mzdy za roky 2010 až 2014 (zdravotnícke zariadenia v zriaďovateľskej a zakladateľskej pôsobnosti MZ SR, VÚC, miest a obcí) vyplýva, že priemerná mzda sestier dosahovala v kalendárnom roku 2014 úroveň 929 EUR (s.48). Novela zákona o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti rozdeľuje zdravotné sestry do troch kategórií, na základ ktorých im následne upravuje len základnú zložku mzdy. Prvú kategóriu tvoria sestry, ktoré získali spôsobilosť na výkon odborných pracovných činností. Tým bude garantovaná mzda o 0,81-násobok priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý dva roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa priznáva základná zložka mzdy. Druhou kategóriou sú sestry, ktoré nadobudli odbornú spôsobilosť na výkon certifikovaných pracovných činností, ktorým bude garantovaná mzda o 0,85-násobok a poslednou, treťou kategóriou sú sestry, ktoré disponujú spôsobilosťou pre výkon tzv. špecializovaných pracovných činností. Tejto kategórii zdravotných sestier bude garantovaný 0,96-násobok. Priemerná mzda v slovenskom hospodárstve v roku 2014 dosiahla sumu 858 euro. Vynásobením priemernej mzdy v hospodárstve z roku 2014 vyššie spomenutými násobkami získame sumy približne 694, 729 a 823 euro, ako správne poznamenal Novotný. Dátum zverejnenia analýzy: 30.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

dosiahla


...u nás Benátska komisia jasne povedala, že to je legitímne, aby bolo postaveno v 36 štátoch okrem desať štátov v rámci Rady Európy je uvedené, že štátny jazyk je jasne definovaný v Ústave...

V stanovisku Benátskej komisie , v odstavci 34 sa píše: „Na úvod Benátska komisia podotýka, že v európskych štátoch je pomerne bežné zakotviť v ústave používanie jazyka. Urobilo tak tridsaťšesť členských štátov Rady Európy, vrátane Slovenska; len desať* členských štátov sa takéhoto kroku doposiaľ zdržalo.“

stanovisku Benátskej komisie


Ten režim je hrozbou, pretože opakovane bez akáhokoľvek dôvodu vyvoláva ozbrojené šarvátky. Delostrelecké útoky na juhu kórejskej nejakej pozície. Potopenie juhokórejskej lode. Podkopávajú sa tunely, proste severokórejskí agenti sa dokonca dopúšťajú vrážd., proste v zahraničí.

Výrok Františka Šebeja hodnotíme ako pravdivý, nakoľko medzi KĽDR a Južnou Kóreou od uzatvorenia prímeria v roku 1951 pravidelne kulminuje napätie často sprevádzané vojenskými provokáciami i otvorenou agresiou. Severná Kórea v minulosti opakovane delostrelecky útočila na juhokórejské vojenské i civilné pozície na ostrove Jonpjong. 23.11.2010 si takýto útok vyžiadal životy dvoch juhokórejských vojakov, zranených bolo ďalších minimálne 15 vojakov i civilistov a zničených približne 70 domov. Medzi Severnou a Južnou Kóreou sa od uzatvorenia prímeria taktiež odohralo mnoho námorných potýčok. Známy je prípad z mája 2010, kedy severokórejské torpédo potopilo juhokórejskú fregatu Cheonan. Severokórejský režim odmietol zodpovednosť za tento útok, avšak medzinárodný vyšetrovací tím potvrdil jeho zodpovednosť za tento nevyprovokovaný akt agresie, ktorý si vyžiadal životy 46 juhokórejských námorníkov a zrejme i severokórejských samovražedných útočníkov. V minulosti severokórejský režim budoval i invázne tunely , alebo "tunely agresie" ako ich pomenovala juhokórejská tlač. Ide o podzemné tunely vedúce popod deminitarizovanú zónu na juhokórejské územie, ktoré mali slúžiť pre prekvapivý útok. Takzvaný " tretí tunel agresie " viedol až takmer ku Soulu. Zatiaľ posledný, štvrtý tunel , bol objavený v roku 1990. Dodnes však existujú podozrenia , že tunelov bolo vybudovaných a zatiaľ neobjavených oveľa viac. Čo sa týka vrážd, ktorých sa podľa poslanca Šebeja dopúšťajú severokórejskí agenti v zahraničí, dokázaných prípadov je mnoho : január 1968: 31 ťažko vyzbrojených severokórejských agentov preniklo do Soulu s cieľom zavraždiť juhokórejského prezidenta Park Čong-hiho. Ten prežil, avšak o život prišlo 7 juhokórejských občanov a 28 atentátnikov. december 1969: juhokórejské lietadlo uniesli severokórejskí agenti a donútili ho pristáť v Pchjongjangu, cestujúcich režim vzal ako rukojemníkov. Po dvoch mesiacoch bola väčšina z nich prepustená, o osude zvyšných dvanástich sa dodnes nič nevie. august 1974: Pri ďalšom neúspešnom severokórejskom atentáte na juhokórejského prezidenta Park Čong-hiho je zabitá jeho manželka. október 1983: 17 vysokých juhokórejských predstaviteľov, vrátane niekoľkých členov vlády, bolo zabitých pri výbuchu bomby v hlavnom meste Barmy, dnes Mjanmarska. Barmský súd vyhlásil, že išlo o severokórejský komplot. november 1987: Lietadlo juhokórejskej spoločnosti Korean Air smerujúce z Bagdadu do Soulu explodovalo za letu nad Bengálskym zálivom, zahynulo 115 pasažierov a celá posádka. Juhokórejský súd odsúdil za umiestnenie bomby do lietadla severokórejského špióna. Ďalší podozrivý Severokórejčan spáchal samovraždu. Dátum zverejnenia analýzy: 03.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

23.11.2010
severokórejské
potvrdil
samovražedných
invázne tunely
tretí tunel agresie
štvrtý tunel
podozrenia
dokázaných
mnoho


My sme krajina, kde platí 5% kvórum. Rozhodnutie ústavneho súdu v Nemecku znížilo kvórum na tri percentá, alebo na nulu, opravuje ma pani Záborská.

Je pravdou, že na Slovensku je pre voľby do Európskeho parlamentu nastavená hranica, resp. kvórum 5%. Aby teda politický subjekt získal aspoň jeden mandát, musí prekročiť 5% hlasov. Je taktiež pravdou, že vo voľbách do Európskeho parlamentu v Nemecku už nie je kvórum. Nemecký Ústavný súd vo februári 2014 zrušil 3% kvórum a ešte v roku 2011 zrušil aj kvóru 5%, ktoré platilo vo voľbách do EP v roku 2009. Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Trojpercentné kvórum pri voľbách do EP je protiústavné. Rozhodol o tom nemecký ústavný súd. Súd v podstate hovorí, že kým pre voľby do Bundestagu je 5 % kvórum opodstatnené, pretože zabezpečuje, aby mohol riadne plniť svoje funkcie, u Európskeho parlamentu to – aspoň nateraz – neplatí a neexistujú dostatočné dôvody predpokladať, že neexistencia kvóra EP zásadnejším spôsobom poškodí jeho prácu. ...Súd už v roku 2011 odmietol o 5 % kvórum, ktoré platilo ešte pri eurovoľbách v roku 2009. Nemecký parlament preto minulý rok upravil jeho hranicu na 3 %. Po strede už neplatí ani tá." Súd vo svojom stanovisku uviedol, že za súčasných právnych a faktických okolností nie je vážny zásah do princípov rovnosti volieb a rovnosti príležitostí, ktorý predstavuje trojpercentné kvórum, opodstatnený, Rovnosť volieb pri tom chápe ako situáciu, kedy má hlas každého voliča rovnaký vplyv na zloženie parlamentu. Tento princíp možno obmedziť, len ak na to existuje dobrý dôvod. Dátum zverejnenia analýzy: 19.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

kvórum stanovisku


...pretože nikto v Európe nenamietal krok, ktorý sme urobili (prostredníctvom novely zákona o štátnom občianstve, pozn.), my musíme chrániť Slovensko.

Nenašli sme žiadne výrazne kritické ohlasy zo zahraničia (mimo Maďarska) voči novele zákona o štátnom občianstve. Kriticky o zákone nehovoria ani správy OBSE.

ani správy


...keď si pozrieme OECD alebo pozrieme si Európsku úniu, tak naozaj štátna správa na Slovensku v porovnaní s inými sektormi tak zamestnávame, sme na špici zamestnávania ľudí práve v byrokratickom aparáte.

Výrok Lucie Žitňanskej hodnotíme na základe dostupných zdrojov ako pravdivý. V pomere štátnych zamestnancov na 1000 obyvateľov sme predbehli dokonca také byrokratické krajiny ako Grécko alebo Francúzsko. Správa International Labour Organization, zmienená v januári 2015, hovorí o počte pracujúcich na základe odvetví a pohlavia. Slovensko v počte štátnych úradníkov na 1000 obyvateľov z krajín EU predbehlo iba Luxembursko. (Zdroj: ILOSTAT, EUROSTAT, citované tu ) Na Slovensku na 1000 obyvateľov pripadá až 37 úradníkov. Slovensko sa teda umiestnilo na druhom mieste. Napríklad v zamestnanosti v školstve sme skončili až na 21. mieste. Narastajúci trend počtu zamestnancov v štátnej správe pokračuje od roku 2013 . Všetky údaje je možné nájsť tu

zmienená tu 2013 tu


Od 1. januára (2013, pozn.) tu bude obmedzenie platieb v hotovosti.

Obmedzenie platieb bude platné od 1.1.2013 podľa článku 2 spomínaného zákona . Prezident ho podpísal dňa 13.12.2012. Obmedzenie platieb v hotovosti, resp. zavedenie povinnosti bezhotovostných platieb bolo súčasťou Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 až 2016 . Konkrétne znenie sa pozmenilo, pretože podľa pôvodného návrhu v bode 28 išlo len o zavedenie povinnosti bezhotovostnej platby v obchodnom styku nad určitý limit (10 tis. eur). V súčasnosti zákon hovorí: § 4 (1) Zakazuje sa platba v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje 5 000 eur, ak odsek 2 neustanovuje inak. (2) Zakazuje sa platba v hotovosti, ktorej hodnota prevyšuje 15 000 eur, medzi fyzickými osobami nepodnikateľmi. Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

spomínaného zákona

podpísal


A ja som zobral so zadosťučinením na vedomie, že hneď ako sa táto téma dostala na verejnosť, bola to samotná predsedníčka Správy štátnych hmotných rezerv, ktorá požiadala protikorupčnú jednotku z Úradu vlády, ale aj Najvyšší kontrolný úrad o kontroly.

Po informáciách, ktoré sa objavili v súvislosti s elektronickou aukciou Správy štátnych hmotných rezerv SR, a ktoré nasvedčovali tomu, že predmet aukcie-platinové sitká, boli predané výrazne pod cenu (navyše firme, ktorej majiteľ v roku 2006 kandidoval za SDKÚ-DS), sa SŠHR obrátila na kontrolné orgány. Kontrolu na základe tejto žiadosti vykonáva Úrad vlády SR aj NKÚ SR. Vyhlásenie predsedníčky Správy štátnych hmotných rezerv k nepravdivým medializovaným informáciám: Aby sme vyvrátili aj najmenšie pochybnosti, ktoré mohli vzniknúť na základe umelých konštrukcií a poloprávd, sme požiadali príslušné kontrolné orgány štátu o vykonanie kontroly. SŠHR, 20.október: V nadväznosti na to, že v predchádzajúcich dňoch boli opakovane medializované viaceré nepravdivé tvrdenia a umelé konštrukcie a nakoľko médiá naďalej neobjektívne informujú verejnosť o činnosti Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky, aj z našej iniciatívy, dňa 20.10.2011 o 9,00 hod. začali štátni zamestnanci Sekcie kontroly a boja proti korupcii Úradu vlády Slovenskej republiky, podľa zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov, kontrolu hospodárenia s vybranými zásobami štátnych hmotných rezerv. Kompletná dokumentácia bola odovzdaná členom kontrolnej skupiny. Z uvedeného dôvodu nebude možné poskytovať žiadne dokumenty, ani informácie a to až do skončenia vykonávanej kontroly. Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

SŠHR, 20.október:


Kvalifikovaný lekár, znalec dal znalecký posudok presne tak ako bolo treba a povedal, že tieto zranenia sa nemohli stať tak ako povedala pani Malinová. Čo urobili médiá? Čo urobili médiá? Médiá roztrhali na kusy tohto znalca a povedali, že to je zlý znalec...

Je síce pravdou, že znalec P. Labaš posudok predložil, avšak vzhľadom na argumenty, ktoré médiá použili, sa nezdá ich kritika ako neodôvodnená. Podľa súdneho znalca P. Kováča sa mal P. Labaš dopustiť počas spisovania posudku viacerých pochybení. Rovnako mal konať protizákonne počas následného zverejňovania informácií zo spisu. Médiá spochybnili i samotný posudok, ale nie odborné predpoklady P. Labaša.

P. Kováča
spochybnili


Trošku by som vás opravil, čo sa týka tej zmluvy, ktorá potom bola zrušená na tých 8 tisíc eur, to sa netýka tej kontroly, lebo tá je zrušená, práve preto sme povedali, že čo sa týka tej konkrétnej veci nemáme dôvod vôbec sa ani rozmýšľať o tom, že povedzme náš štátny tajomník by mal odstúpiť, čo sa týka ale tej dohody...

Zmluva z júla 2010, ktorá sa týkala Poradenstva pri analýze podnikateľského prostredia bola vypovedaná zo strany firmy v polovici augusta. NKÚ túto zmluvu skúmať nebude, ako sa vyjadrila premiérka Radičová na brífingu zo dňa 24. Septembra, ale preskúma nejasnosti okolo zmlúv, ktoré firma získala ešte za vlády premiéra Roberta Fica.

firmy


Pokiaľ ide o nezamestnanosť, tak nezamestnanosť sme dostali na úroveň priemeru eurozóny, to je 10,7 %.

Podobný výrok sme už u premiéra Fica overovali 11. októbra 2015. Odvtedy však v databáze Eurostat pribudli novšie údaje o miere nezamestnanosti pre eurozónu aj pre Slovensko. Podľa týchto údajov bola v druhom kvartáli 2015 priemerná miera nezamestnanosti v krajinách eurozóny 10,9 % a na Slovensku 11,2 %. Decembrová správe Eurostatu však už informuje o priemernej miere nezamestnanosti v eurozóne na úrovni 10,7 %, preto je Ficov údaj správny a uvádza tiež, že miera nezamestnanosti na Slovensku je 10,7 %, čiže sme sa skutočne dostali na úroveň priemeru eurozóny. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Pripájame aj graf, ktorý mapuje mieru nezamestnanosti na Slovensku od roku 2012 po súčasnosť na základe dostupných údajov v databáze Eurostat, teda vývoj miery nezamestnanosti počas súčasnej Ficovej vlády: Dátum zverejnenia analýzy: 07.12.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

11. októbra
novšie
Eurostatu


Ja som mala očakávania od tejto vlády a má to aj programové vyhlásenie vlády naznačené, že zreviduje postavenia a pozíciu (paragrafu 363, pozn.).

Úprava tzv. paragrafu 363 Trestného poriadku je súčasťou programového vyhlásenia vlády, výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Paragraf 363 umožňuje generálnemu prokurátorovi zrušiť právoplatné rozhodnutie prokurátora alebo policajta, ak je presvedčený, že bol takýmto rozhodnutím porušený zákon. Proti paragrafu 363 nie je možné uplatniť opravný prostriedok. Prostredníctvom tohto paragrafu zrušil Maroš Žilinka obvinenia viacerým vysokopostaveným obvineným v exponovaných kauzách. Stále intenzívnejšie sa preto hovorí o nadužívaní tejto právomoci generálneho prokurátora.

Vláda už vo svojom programovom vyhlásení deklarovala, že „bude dôsledne trvať na dodržiavaní zákazu negatívnych pokynov a okrem iného v tejto súvislosti preskúma zúženie právnej úpravy § 363 Trestného poriadku tak, aby zodpovedala jej pôvodnému zmyslu.“ Napriek zmienke v programovom vyhlásení k zmene tohto paragrafu dodnes neprišlo. Je však pravdou, že SaS aj OĽANO podali v septembri tohto roku separátne návrhy na obmedzenie okruhu rozhodnutí, ktoré môže generálny prokurátor preskúmať postupom podľa paragrafu 363. Návrhy v oboch prípadoch neprešli ani do druhého čítania. Dôvodom bol odpor koaličnej strany Sme rodina, ktorej nominantovi bolo vďaka tomuto paragrafu zrušené obvinenie. Výrok Zuzany Čaputovej môžeme označiť za pravdivý.

Paragraf 363
zrušil
nadužívaní
programovom vyhlásení
neprešli
zrušené


No už v roku 2010 sme zistili, pretože sme poslali audítorov do Slovenských elektrární, sme zistili, že nás oklamali o 800-tisíc eur.

Podľa oficiálnej stránky Slovenských elektrární skutočne od roku 2010 vo Vodnej elektrárni Gabčíkovo došlo k viacerým auditom. Tieto audity však momentálne nie sú verejne dostupné. Ako uvádza stránka SE :

oficiálnej stránky
SE
venergetike.sk
výrok
vyslovil


Pamätám si napríklad len na posledné dvojročné funkčné pôsobenie vlády Ivety Radičovej. Kedy bola ministerkou spravodlivosti Lucia Žitňanská. Ktorá predložila reformné zákony na transparentnosť súdnej moci. Vtedy ešte aj pán premiér ako opozičný poslanec spolu s ostatnými namietli tento koncept otvorenej justície na ústavnom súde, čo ma veľmi prekvapuje. Do dnešného dňa, sú to už dva roky, viacej ako 2 roky od podania tohoto návrhu, ústavný súd nerozhodol. Je pozastavená účinnosť týchto zákonov.

Je pravdou, že SMER-SD novelu zákona, ktorá zavádzala viaceré zmeny v oblasti otvorenosti (napr. hlasovania) a transparentnosti nepodporila a časti novely napadla na Ústavnom súde. Časti, ktoré dôvodová správa identifikuje ako časti, ktoré zavádzajú otvorenosť a transparentnosť do systému, poslanci SMER-SD nenapadli na Ústavnom Súde. Súd od januára 2012 nerozhodol. SMER-SD teda odmietol reformu Žitňanskej, no nedá sa povedať, že by na Ústavnom súde napadol body, ktoré zavádzali otvorenosť a transparentnosť. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Hrušovský poukazuje na reformné zákon z dielne ministerstva spravodlivosti z doby, keď na jeho čele stále Lucia Žitňanská v rokoch 2010-2012. Išlo o novelu zákona o sudcoch a prísediacich z 19. októbra 2011 . Prezident novelu nepodpísal a bolo prelomené prezidentské veto 29. novembra 2011 . Všetci poslanci SMER-SD okrem jedného (Glenda hlasoval za) hlasovali proti novele. Návrh (.pdf) na začatie konania o súlade s Ústavou predložila na Ústavný súd SR skupina 40 poslancov NR SR. ÚS SR tento návrh prvýkrát prerokoval 7. marca 2012 (spisová značka ), pričom okrem prijatia na ďalšie konanie pozastavil tiež viaceré ustanovenia napadnutého zákona (rozhodnutie ÚS SR dostupné tu ). Pozastavené sú najmä ustanovenia týkajúce sa volieb a odvolania členov Súdnej rady SR. Podľa dôvodovej správy k novele z októbra 2011 oblasť otvorenosti a transparentnosti mali riešiť body Článku II (2, 3, 4, 5, 26, 27) a Článku I. (20, 21). Poslanci SMER-SD v návrhu na Ústavný súd nenamietajú body v Článku II, ktoré majú podľa dôvodovej správy novely zavádzať do systému otvorenosť a transparentnosť. Namietajú v Článku II. body 6 až 25 a a 28, a v Článku I. je to bod 1. ÚS SR v tejto veci nevedie žiadne ďalšie rozhodnutie, je teda pravdou že ÚS SR ani po dvoch rokoch nerozhodol toto konanie. O pozastavení bližšie informuje napr. článok SITA. Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

19. októbra 2011
29. novembra 2011
hlasovali
Návrh
tu
dôvodovej
článok


Ako predsedu Národnej rady ma nahnevalo, že chcel (minister financií Ladislav Kamenický, pozn.) aby to (zvýšenie spotrebných daní z tabakových výrobkov, pozn.) bolo v zrýchlenom legislatívnom konaní, ktoré sa používa vo výnimočných situáciách.

Predkladacia správa k návrhu zákona Ladislava Kamenického, ktorým by sa zvýšila spotrebná daň z tabaku, uvádza: „ Predkladaný návrh zákona nebol prerokovaný v riadnom legislatívnom procese z dôvodu príprav rozpočtu na budúci rok v aktuálnej ekonomickej situácii (spomaľujúci sa hospodársky rast Slovenskej republiky), ktorá si vyžaduje mimoriadne riešenia…” Vlada skutočne chcela zákon prijať v zrýchlenom konaní. Skrátené legislatívne konanie môže parlament využiť „ z a mimoriadnych okolností, keď môže dôjsť k ohrozeniu základných ľudských práv a slobôd alebo bezpečnosti, ak hrozia štátu značné hospodárske škody alebo ak si rozhodnutie Rady bezpečnosti Organizácie spojených národov vyžaduje neodkladné prijatie zákona.” Výrok Andreja Danka hodnotíme ako pravdivý.

správa chcela môže


Vláda bude počas predsedníctva SR v Rade EÚ, ako aj zvyšku svojho mandátu, aktívne presadzovať prehlbovanie Hospodárskej a menovej únie na základe Správy piatich predsedov. Hlavným cieľom bude viesť diskusiu o ekonomickej a fiškálnej integrácii členských štátov EÚ, konkrétne prostredníctvom vytvárania fiškálnych nástrojov za účelom tlmenia negatívnych dopadov z ekonomických a finančných kríz.

Zameriame sa na úspechy, dosiahnuté ciele počas slovenského predsedníctva (SK PRES), ktoré sa konalo v druhej polovici roka 2016. V rámci priorít SK PRES sa Slovensko zaviazalo o budovanie hospodársky silnej Európy. Výsledky, ktoré v tomto bode dosiahla sú nasledovné : Prijatie rozpočtu EÚ pre rok 2017 (schválený v rekordnom čase), dohoda Rady na EFSI 2.0 (Európsky fond pre strategické investície), určenie kritérií pre čierny zoznam daňových rajov. Na základe uvedeného môžeme považovať tento vládny sľub za splnený.

Správa piatich predsedov je plán posilnenia hospodárskej a menovej únie EÚ, ktorý v roku 2015 predstavili predseda EK Juncker, predseda EP Schulz, predseda ECB Draghi, predseda ER Tusk a Dombrovskis, podpredseda Komisie pre euro a sociálny dialóg. Tento plán je rozdelený do troch fáz:

„ Fáza 1 alebo „prehlbovanie prostredníctvom činov“ (1. júla 2015 – 30. júna 2017): využívanie existujúcich nástrojov a súčasných zmlúv na zvýšenie konkurencieschopnosti a štrukturálnej konvergencie, dosiahnutie zodpovednej fiškálnej politiky na úrovni členských štátov a na úrovni eurozóny, dobudovanie finančnej únie a posilnenie demokratickej zodpovednosti;

Fáza 2, alebo „dobudovanie HMÚ“: zavedú sa ďalekosiahlejšie opatrenia na to, aby sa proces konvergencie stal záväznejší, napríklad pomocou súboru spoločne dohodnutých kritérií konvergencie, ktoré by mali právnu povahu, a aj pomocou ministerstva financií eurozóny;

Záverečná fáza (najneskôr do roku 2025): po úplnej realizácii všetkých krokov by rozsiahla a skutočná HMÚ predstavovala stabilné a prosperujúce miesto pre všetkých občanov členských štátov EÚ, ktoré spoločne využívajú jednotnú menu, atraktívne aj pre ďalšie členské štáty EÚ, ktoré sa k nej budú chcieť pripojiť, ak na to budú pripravené. “ (.pdf, s.1)

V základných štyroch prioritách slovenského predsedníctva sa na prvom mieste objavuje: „ Hospodársky silná Európa: Zameriame sa na iniciatívy, ktoré prispejú k vytvoreniu vhodného prostredia pre investície a pre ďalší rozvoj Únie. Priaznivé prostredie je kľúčovým predpokladom pre rozvoj a realizáciu zjednocujúcich európskych projektov, ktoré sú nosnými prvkami moderného jednotného trhu. “ A teda môžeme konštatovať, že vláda do programu SK PRES zakomponovala ciele zo Správy piatich predsedov.

Podľa oficiálnej stránky SK PRES sa v oblasti hospodárskej a menovej podarilo Slovensku dosiahnuť tieto výsledky: „ Predsedníctvo dosiahlo významný pokrok pri nastavení spravodlivého a efektívneho daňového systému, pri maximalizácii potenciálu Investičného plánu pre Európu či v oblasti efektivity a stability finančných trhov. Vďaka dohode na budúcoročnom rozpočte EÚ bude únia lepšie vybavená zoči-voči aktuálnym výzvam ako zvládanie migrácie a jej príčin, zvyšovanie bezpečnosti alebo povzbudenie rastu a tvorby pracovných miest.“

A podľa posledného newslettru sa SK PRES hodnotí nasledovne: „Ambíciou predsedníctva bolo prispieť k vytvoreniu hospodársky silnej Európy. Podarilo sa to napríklad cez vyrokovanie dobrého rozpočtu EÚ na rok 2017, ako hlavného investičného nástroja Únie, ako aj cez dohodu Rady na predĺžení a vylepšení Európskeho fondu pre strategické investície. V rámci priority zameranej na modernizáciu jednotného trhu považujeme za úspech významné kroky v oblasti geoblockingu, iniciatívy WiFi4Europe či legislatívnych návrhov posilňujúcich energetickú bezpečnosť EÚ... Našu prioritu posilňovať globálnu angažovanosť EÚ sme pretavili do podpisu modernej obchodnej dohody EÚ s Kanadou (CETA), ktorá prinesie európskym firmám nové obchodné príležitosti pomôže zvyšovať zamestnanosť. Za zmienku nepochybne stojí prielom v téme ochranných obchodných nástrojoch, ako aj ratifikácia Parížskej klimatickej dohody. “

Počas SK PRES sa Rada dohodla na projekte EFSI 2.0. EFSI 2.0 slúži na podporu rastu a konkurencieschopnosti. Od septembra 2016 Rada pracovala na jeho reforme, na ktorej sa dohodla v decembri toho istého roku. V podstate ide o osobitný účet, ktorý spravuje Európska investičná banka a slúži na podporu projektov v oblastiach ako infraštruktúra, výskum a inovácia, vzdelávanie, zdravie, informačné a komunikačné technológie, ale aj iné oblasti. Financie naň prúdia z rozpočtu EÚ a dopĺňa ho príspevok z EIB.

priorít nasledovné Správa prioritách zakomponovala PRES newslettru EFSI


Máme druhý najnižší dlh. Čiže ak nám hovoríte, že sme nechali dlh, tak nám zaňho treba poďakovať, pretože to je druhý najnižšie zadlžený v Európskej únii.

Robert Kaliňák chcel pravdepodobne použiť argument, ktorý rád a správne uvádza jeho stranícky predseda Robert Fico, o tom, že Slovensko má druhý najnižší dlh v eurozóne . Podľa štatistík Eurostatu je dlh SR v rámci EÚ siedmy najnižší a nie druhý, ako uvádza Kaliňák.

štatistík


Veď idú siahať na peniaze ľudí, ktorí si šetria na svoj dôchodok v druhom pilieri. Tam je 1,5 milióna ľudí

Podľa článku Pravdy z marca 2012 penzijné spoločnosti ku koncu februára tohto roka evidovali spolu vyše 1,45 milióna sporiteľov. Podľa Asociácie dôchodkových správcovských spoločností bolo v druhom pilieri 1,5 milióna sporiteľov. Celkový počet 1,5 milióna sporiteľov uvádza aj ČTK alebo hnonline . Výrok Ivana Štefanca teda hodnotíme ako pravdivý.

Pravdy Asociácie ČTK hnonline


...keď sme chceli program ("krompáča a lopaty, pozn.) rozšíriť (zhruba na 500 ľudí, pozn.) tak vláda zmenila Zákonník práce, a tým nám znemožnila pokračovať v tomto programe.

Od spustenia projektu "krompáče a lopaty" v Banskobystrickom samosprávnom kraji (BBSK) v apríli 2014 počítalo vedenie kraja s jeho postupným rozširovaním a dlhodobosťou (viď overenie Kotlebovho výroku o projekte v rovnakej diskusii k voľbám do VÚC). V čase prijatia novely Zákonníka práce bolo do programu regionálneho zamestnávania zapojených 14 obcí, číslo 20 bol pôvodne zamýšľaný cieľ. Účelom prijatia novely bolo predovšetkým riešenie problémov spojených s praxou agentúr dočasného zamestnávania. Marian Kotleba svojim výrokom vytvára falošnú kauzalitu, keď tvrdí, že vláda "zmenila Zákonník práce" v náväznosti na zámer BBSK projekt rozšíriť. Z tohto dôvodu hodnotíme výrok predsedu Banskobystrického kraja ako zavádzajúci. Podobný výrok Mariana Kotlebu zaznel už 14. februára 2016 v rozhovore pre Topky.sk. Rovnako ním kritizoval vládu SR za znemožnenie rozšírenia a pokračovania projektu BBSK prostredníctvom novely Zákonníka práce. Najsilnejšia kritika vládnej novely zo strany vedenia kraja sa však nachádza už v letnom vydaní propagačného časopisu Bystrický kraj: "Žiaľ, smerácka vláda, vidiac tieto úspechy, s cieľom zabrániť popularite predsedu BBSK, napokon projekt regionálnej zamestnanosti zastavila. Schválila novelu zákonníka práce č. 14/2015 Z. z., ktorou od 1. marca 2015 znemožnila prideľovanie zamestnancov obcí na práce pre BBRSC. V situácii, keď je nezamestnanosť v našom kraji druhé najvyššia na Slovensku, keď tu máme doslova armádu nezamestnaných, je tento krok vlády fackou všetkým slušným občanom" ( .pdf , s. 1). Novela Zákonníka práce č. 14/2015 Z. z. nadobudla účinnosť 1. marca 2015. Jej hlavným cieľom bolo "riešenie problémov vyskytujúcich sa v aplikačnej praxi pri dočasnom prideľovaní zamestnancov" (DPZ). Konkrétne mala byť novým opatrením proti obchádzaniu ustanovení takejto formy zamestnávania, zanedbávaniu porovnateľných pracovných a mzdových podmienok dočasne pridelených zamestnancov, a na podporu spravodlivej hospodárskej súťaži medzi agentúrami dočasného zamestnávania a zamestnávateľmi. Chýbajúca úprava dĺžky DPZ bola stanovená na dva roky, a opätovné predĺženie dočasného pridelenia u toho istého zamestnávateľa na najviac päťkrát. Obmedzenia sa nevzťahujú na prípady záskoku počas materskej alebo rodičovskej dovolenky, či počas pracovnej neschopnosti zamestnanca. Na druhej strane, dotkli sa i už existujúcich dočasných pridelení. Podľa čl. I, ods. 7 novely sa za dočasné pridelenie považuje aj taký výkon práce zamestnancom, kedy a) právnická osoba alebo fyzická osoba ukladá zamestnancovi pracovné úlohy, organizuje, riadi a kontroluje jeho prácu a dáva mu na tento účel pokyny, b) táto činnosť sa vykonáva prevažne v priestoroch právnickej osoby alebo fyzickej osoby a prevažne jej pracovnými prostriedkami alebo táto činnosť sa prevažne vykonáva na zariadeniach právnickej osoby alebo fyzickej osoby a c) ide o činnosť, ktorú má právnická osoba alebo fyzická osoba ako predmet svojej činnosti zapísanú v príslušnom registri . Týmto opatrením bolo agentúram dočasného zamestnávania znemožnené tváriť sa, že neposkytuje zamestnancov, ale len službu, v akom prípade by fakticky nespadala pod označenie agentúra dočasného zamestnávania. Autorky portálu podnikam.sk Lucia Regecová a Danica Valentová uvítali sprísnenú úpravu DPZ, zároveň však upozornili na jej možné negatívne dôsledky, ako napríklad zníženie flexibility práce a ochoty zamestnávateľov prijímať nových zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 25.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

14. februára 2016
.pdf
č. 14/2015 Z. z.
cieľom
DPZ


Postavili sme 1 200 bytových jednotiek (za pôsobenia Jána Slotu ako primátora Žiliny, pozn.)

Informácie o výstavbe bytových jednotiek v období rokov 1990-2006 a teda počas štyroch funkčných období primátora Ján Slotu, sa nám nepodarilo nikde zistiť. Jedným zo zdrojov by mohli byť záverečné účty mesta, ktoré sú však dostupné až od roku 2005 . Podľa výročnej správy za rok 2013 (.pdf, 137), mesto spravovalo spolu 1 151 bytových jednotiek, mnohé však v čase mesto mohlo predať. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.


Viete, že naše poisťovne, aj štátne, aj súkromné majú nazhromaždených vyše 200 miliónov eur.

Na základe listu Ministerstva Zdravotníctva adresovanému generálnemu riaditeľovi Sekcie rozpočtovej politiky 3. októbra 2012, je pravdou, že zdravotné poisťovne majú podľa odhadu Ministerstva zdravotníctva, naakumulované disponibilné zdroje vo výške 200 mil. eur. Odpoveď MZ SR : "V súčasnom období veľmi ťažké predikovat’ výšku disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní k ultimu roku 2012. Nemožno odhadnút’ správanie súkromných zdravotných poisťovní a ich zámery, aj v súvislosti s plánom zavedenia unitárneho systému zdravotného poistenia v SR. Náš odhad disponibilných zdrojov zdravotných poisťovní k 31.12. 2012 na základe informácií dostupných v súčasnosti sa pohybuje na úrovni 201 mil. eur. Je však možné, že tento odhad sa bude vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti ešte modifikovať." *doplnené a zmenené z neoveriteľné na pravda 7. januára 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Odpoveď MZ SR


My na rozdiel od vás sme prišli do vlády a začali sme prijímať opatrenia, aj zákony, či to bol zákaz rokovacích konaní bez zverejnenia ako základ problému pri obstarávaní a netransparentných obstarávaniach,...

V prípade zákazu rokovacích konaní bez zverejnenia minister zavádza, pretože v skutočnosti došlo k prepísaniu "rokovacieho konania bez zverejnenia" na "priame rokovacie konanie". V rámci § 58 a 59, pred vládnou novelou upravovali "rokovacieho konania bez zverejnenia" a dnes už "priame rokovacie konanie". Obsah paragrafov sa zmenil len minimálne a nešlo o podstatné zmeny meniace charakter typu konania vo verejnom obstarávaní. Predovšetkým § 58, ktorý uvádza podmienky, za ktorých sa môže vykonať "priame rokovacie konanie" zostali rovnaké zmeny písmena i.), ktoré znížilo hranicu kedy môže obstarávateľ doobjednať služby alebo stavebné práce z 50 na 20 % z pôvodne obstaranej sumy. Vláda Fica prijala novelu Zákona č. 25/2006 Z. z.o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov s účinnosťou od 1. júla 2013. Kaliňák síce hovorí o zákaze rokovacích konaní bez zverejnenia, avšak v skutočnosti ide predovšetkým o zmenu názvu (bod 29 a 158) na priame rokovacie konanie. Nižšie uvádzame zmeny paragrafov predtým upravujúcich "rokovacie konanie bez zverejnenia": V § 101 sa uvádzajú podmienky, že verejný obstarávateľ vypracuje a pošle oznámenie o začatí priameho rokovacieho konania úradu najneskôr do 14 dní pred uzavretím zmluvy a špecifikuje informácie, ktoré sú potrebné. Avšak toto bolo už súčasťou starého zákona z roku 2006 v § 58 "rokovanie bez zverejnenia". 29. V § 24 ods. 4 sa slová „bez zverejnenia“ nahrádzajú slovami „priame rokovacie konanie “. 158. V celom texte zákona sa slová „rokovacie konanie bez zverejnenia“ vo všetkých tvaroch nahrádzajú slovami „priame rokovacie konanie“ v príslušnom tvare. "79. V § 58 písm. e) sa slová „platnosť takýchto zmlúv, ako aj opakujúcich sa zmlúv“ nahrádzajú slovami „platnosť zmlúv, ako aj opakujúcich sa zmlúv, uzatvorených postupom podľa tohto písmena“. 80. V § 58 písm. g) sa vypúšťajú slová „od dodávateľa, ktorý končí podnikanie,“. 81. V § 58 písm. i) sa slová „50 %“ nahrádzajú slovami „20 %“. 82. § 59 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: „(5) Verejný obstarávateľ je povinný zaslať úradu najneskôr päť pracovných dní pred dňom odoslania výzvy podľa odseku 1 oznámenie, v ktorom podrobne odôvodní použitie priameho rokovacieho konania a uvedie, ktorá podmienka podľa § 58 bola splnená, vrátane skutkového vymedzenia; ak ide o zákazku z dôvodu mimoriadnej udalosti, zašle oznámenie najneskôr jeden deň predo dňom odoslania výzvy a ak ide o obstaranie tovaru na komoditnej burze zašle oznámenie najneskôr v deň nasledujúci po dni obstarania tovaru.“." § 101 (1) Ak verejný obstarávateľ spĺňa aspoň jednu z podmienok uvedených v § 58, vyzve na rokovanie jedného alebo viacerých vybraných záujemcov, s ktorými rokuje o podmienkach zmluvy. (2) Verejný obstarávateľ vypracuje a pošle oznámenie o začatí priameho rokovacieho konania úradu spôsobom podľa § 23 ods. 1 bezodkladne po odoslaní výzvy na rokovanie najneskôr 14 dní pred uzavretím zmluvy. V oznámení uvedie najmä a) názov, adresu, identifikačné číslo organizácie (IČO), kontaktnú osobu, telefónne číslo, faxové číslo, elektronickú adresu a zatriedenie verejného obstarávateľa, b) názov a stručný opis predmetu zákazky, c) predpokladanú hodnotu zákazky, d) podmienku použitia podľa § 58 a jej odôvodnenie, e) predchádzajúce oznámenie použité vo verejnom obstarávaní týkajúce sa zákazky, ak sa uplatnilo, f) názov, adresu, kontaktnú osobu, telefónne číslo, faxové číslo, elektronickú adresu záujemcu alebo záujemcov, ktorých vyzval na rokovanie. (3) Ustanovenie odseku 2 sa nevzťahuje na použitie priameho rokovacieho konania podľa § 58 písm. c), ak ide o mimoriadnu udalosť podľa osobitného predpisu,16a) a podľa § 58 písm. e). (4) Verejný obstarávateľ môže požiadať o predloženie dokladov, ktorými záujemca preukazuje splnenie podmienok účasti, v závislosti od predmetu zákazky. (5) Na rokovanie sa vzťahuje povinnosť podľa § 59 ods. 3." Dátum zverejnenia analýzy: 01.12.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákona
názvu
starého zákona


Kňažko hovoril v predchádzajúcej relácii, že keby sa stal prezidentom, tak by bol Robertovi Ficovi oporou, v tom dobrom, čo vláda spraví.

Milan Kňažko v diskusii v HN Clube 4. marca 2013 povedal: "Vo všetkom, čo budete robiť pre našu krajinu dobre, budem vašou oporou. Ale naopak, ak niečo nebude dobré, budem oponovať a polemizovať."

diskusii v HN Clube


37% DPH, 37% dane z pridanej hodnoty sa nevyberá.

V štúdii Study to quantify and analyse the VAT Gap ( .pdf ) z júla 2013, ktorú si nechala vypracovať Európska komisia sa v časti venovanej Slovensku (strany 80-81) uvádza, že v roku 2011 sa nevybralo 37% DPH. Poslanec Štefanec teda uvádza presné čísla a jeho výrok hodnotíme ako pravdivý.

.pdf


(...) tá dohoda, ktorá bola dosiahnutá s Tureckom, sa ukazuje zatiaľ ako relatívne funkčná. Naozaj výrazne klesli počty ľudí, ktorí do Grécka prichádzajú.

Údaje UNHCR skutočne potvrdzujú, že počet utečencov, ktorí denne prichádzajú do Grécka, výraznejšie klesol po tom, čo dohoda EÚ s Tureckom vstúpila do platnosti. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dohoda s Tureckom, ktorá zaviedla nástroje návratu utečencov z grécka do Turecka, vstúpila do platnosti 20.marca 2016, 4.apríla 2016 sa potom uskutočnil prvý transport utečencov z Grécka späť do Turecka. " On 18 March 2016, EU Heads of State or Government and Turkey agreed to end the irregular migration from Turkey to the EU and replace it instead with legal channels of resettlement of refugees to the European Union. The aim is to replace disorganised, chaotic, irregular and dangerous migratory flows by organised, safe and legal pathways to Europe for those entitled to international protection in line with EU and international law ." Financial Times informuje o situácii týždeň po tom, čo dohoda s Tureckom vstúpila do platnosti,nasledovne: " Between March 20 — the day the deal went into effect — and March 26, daily arrivals fell from 930 to 78. On Sunday there were 73 arrivals, according to official figures published by the Greek government." Zeit Online píše o poklese počtu prichádzajúcich utečencov o 80%. Nasledujúci graf UNHCR zobrazuje počty utečencov prichádzajúcich do Grécka. Badateľný je pokles počtu prichádzajúcich utečencov v posledných dňoch. Dátum zverejnenia analýzy: 11.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

4.apríla
Financial Times
Zeit Online
UNHCR


My máme najvyššie percento zastúpenia žien v školstve zo všetkých krajín OECD.

Takmer vo všetkých krajinách OECD (okrem Japonska a Mexika) podľa rebríčka z roku 2013 ( najnovšie údaje ) prevažujú v školstve ženy. Na Slovensku tvoria ženy až 76% zamestnancov v školstve. V tejto hodnote sú zastúpené všetky stupne školstva (predškolské, primárne, sekundárne, terciárne). Nad nami je už len Taliansko so 78,3 % žien v školstve. Keďže nemáme najväčšie, ale druhé najväčšie percentuálne zastúpenie žien v školstve, hodnotíme výrok ako nepravdivý.

OECD
najnovšie údaje


Česko oznámilo cenu silovej časti elektriny. Oznámili, že tú cenu budú mať 6.000 Kč za 1 MW. To je povedzme 240 EUR, to je bez dph 200 EUR. Bez DPH. My sme oznámili ešte v polovičke februára ešte pred vojnou, že táto cena čo Česi budú platiť 200 bez dph. Slovenské budú platiť 61 bez dph, čiže slovenské domácnosti na budúci rok budú platiť 3× nižšiu tú tú silovú zložku, takže netreba sa obávať. Chcem len ľudí upokojiť v tom, že domácnosti sa nemusia obávať, že napr. iba elektrinu tú silovú zložku bude mať 3× lacnejšie ako v Čechách.

Zastropovaná cena silovej energie pre domácnosti na Slovensku za 61,21 € stále nie je právne ukotvená a vycházda len z memoranda, preto považujeme tento výrok za zavádzajúci.

Česká republika v septembri tohto roku finálne zastropovala ceny komodít plynu a silovej elektriny. Celý proces bol už schválený aj poslaneckou snemovňou. Je faktom, že cena za jednu megawatthodinu je 6 000 CZK, a teda v prepočte na dnešný kurz (24.10.2022) 245.08 € s DPH. Pri odpočítaní DPH vo výške 20% sa bavíme o sume 196.6 €. Slová Matoviča preto môžeme aspoň pri českých sumách považovať za pravdivé, i napriek malej odchýlke.

Avšak v kontexte Slovenského zastropovania cien je realita trošku komplikovanejšia. Približne v polovici februára podpísalo Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo financií SR a Slovak Power Holding, B.V. memorandum , v ktorom garantujú cenu silovej elektriny pre všetky domácnosti vo výške 61.21 € za megawatthodinu. Stále však nie je známy právne-záväzný spôsob, ktorým sa má komodita distribuovať a navyše stále nebol schválený Európskou komisiou .

zastropovala ceny
memorandum
nie je známy
nebol schválený Európskou komisiou


Webová stránka eurofondy.webnove.sk sa venuje úrovni čerpania eurofondov na Slovensku. Na stránke sa napríklad dočítame, že "Slovensko vyčerpalo eurofondy, ku koncu januára 2012, vo výške 25,18%." Podľa rovnakého zdroja bol stav čerpania eurofondov v júni 2010 na úrovni 7,65%.

eurofondy.webnove.sk stránke rovnakého


To znamená, za jeden rok vlády Smeru ten verejný dlh narástol o 8, 8%. Za dva roky vlády Ivety Radičovej o 7,7%.

V roku 2012 Slovensko zaznamenalo verejný dlh vo výške 52,1% výkonu ekonomiky, čo znamenalo nárast o 8,8% v porovnaní s rokom 2011, kedy bol na úrovni 43,3% výkonu ekonomiky. Počas prvého roku vlády Ivety Radičovej, v roku 2010, dosiahol dlh úroveň 41% HDP, pričom v roku 2009 predstavoval tento dlh 35,5% HDP. Béla Bugár teda uvádza presné údaje, pričom treba ešte zobrať do úvahy, že Iveta Radičová sa stala predsedníčkou vlády SR až v júli 2010. Pravdepodobne teda v tom čase dosiahol verejný dlh SR vyššiu úroveň ako na konci roku 2009. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Slovensko


Slovensko má dnes vo vrecku podpísané dohody o investovaní automobiliek.. ak hovoríme o Volkswagene, tak je to ďalších skoro 1,5 miliardy najbližšie tri roky. Kia Motors pokračuje, Peugeot-Citroen pokračuje, no a samozrejme, obrovskou, imidžovým ziskom je pre nás Land Rover, ktorý je v nábehovej fáze..

Volkswagen Slovakia naozaj prijal investičný zámer na preinvestovanie 1,5 mld. eur. Táto investícia však bola predstavená už v roku 2012 a bola naplánovaná na päťročné obdobie, konkrétne na roky 2012 až 2016. Podľa dostupných informácií investície automobilky na Slovensku v najbližšom období dosiahnu výrazne nižšiu hodnotu než je 1,5 mld. eur. Ďalšie automobilky pokračujú v tomto roku v činnosti a investovaní na Slovensku. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci, keďže nie sú dostupné údaje o ďalšej plánovanej investícii Volkswagenu vo výške 1,5 mld.

Z 1,5 miliardového balíka investícií bolo už v rokoch 2012 až 2014 v rámci tohto investičného plánu preinvestovaných približne 939 mil. eur ( pdf ., s. 6).

V marci roku 2015 Volkswagen vyhlásil, že plánuje postaviť novú montážnu halu v hodnote 100 mil. eur, a to bez finančnej pomoci od štátu. Stalo sa tak len dva mesiace po ohlásení predchádzajúcej, polmiliónovej investície.

Okrem investícií do výrobných závodov Volkswagen v roku 2015 investoval aj do výstavby distribučného centra vo VGP Parku pri Malackách. Jednalo sa o sklad s rozlohou 20 tisíc metrov štvorcových, pričom výšku tejto investície automobilka nezverejnila.

Na konci roka 2015 ohlásil Volkswagen ďalšiu investíciu na výstavbu novej montážnej haly, tentokrát vo výške 300 mil. eur. O tom, že by v nasledujúcich troch rokoch malo byť investovaných spolu 1,5 mld eur však v čase overenia výroku informácie dostupné neboli.

Aj ďalšie automobilky na Slovensku pokračujú vo svojich investíciách. Kia Motors plánuje v roku 2016 investíciu vo výške 60 mil. eur. PSA Peugeot Citroën v apríli 2015 oznámil investíciu vo výške 80 mil. eur do nového modelu Citroën, ktorého produkcia začne najneskôr do konca roka 2016.

Automobilka Jaguar Land Rover plánuje na Slovensku investovať približne 1,4 mld. eur.

pdf

polmiliónovej

centra


Koľko ľudí teda áno, je v Izraeli, kopa ľudí v nemocniciach, ale že sa pozrie na to, že aký pomer medzi tými, ktorí sú v nemocniciach sú z nezaočkovaných a koľko je tam tých zaočkovaných.  A potom, pán Kamenický, by stačilo zobrať si malinkú kalkulačku, s takou základnou matematikou, spočítať si to a zistíte z toho veľmi jednoducho, a na miliónovej vzorke, mnohomiliónovej vzorke, že to očkovanie funguje. Áno, nefunguje dokonalo, a áno aj mnohí očkovaní roznášajú chorobu, aj sa môžu dostať do nemocnice, aj môžu zomrieť, ale pravdepodobnosť pri očkovaných je dramaticky nižšia ako pri nezaočkovaných.

Izrael patrí medzi krajiny najviac zaočkované proti koronavírusu, príklad a štatistiky tejto krajiny ukazujú, že očkovanie výrazne znižuje (najmä) riziko hospitalizácie pri ochorení covid-19 - a teda funguje. Tvrdenie Igora Matoviča hodnotíme ako pravdivé. K 5. septembru 2021 dostalo v Izraeli dve dávky registrovanej vakcíny proti ochoreniu Covid-19 približne 62 % populácie. Krajina tak patrí k medzi štáty s nadpriemernou mierou zaočkovanosti. Dáta izraelského ministerstva zdravotníctva ukazujú, že týždenný počet hospitalizácii pacientov s koronavírusom v Izraeli počas štvrtej vlny pandémie vyvrcholil v týždni pred vyslovením výroku pri počte zhruba 1400 hospitalizácií na COVID-19 za týždeň. Ide o nižší počet hospitalizácii ako počas vrcholu druhej a tretej vlny. K polovici augusta 2021 bolo v izraelských nemocniciach 394 ľudí s covidom-19. Denník N uvádza , že „ podľa údajov ministerstva zdravotníctva na 100-tisíc ľudí nad 60 rokov zaočkovaní vykazovali takmer 17 hospitalizácií. Nezaočkovaní až 98,5 hospitalizácií, čo je šesťnásobok.” „ Vakcíny chránia aj osoby mladšie ako 60 rokov. Podľa údajov z minulého utorka nezaočkovaní tvoria 1,6 hospitalizácie vo vážnom stave na 100-tisíc ľudí v tejto vekovej kategórii. U plne zaočkovaných ide o 0,5 prípadu. To znamená, že ochrana je viac ako trojnásobná,” píše N-ko. Čísla z Izraela ukazujú , že nezaočkovaní majú šesťkrát vyššie riziko ťažkého priebehu ochorenia a hospitalizácie ako zaočkovaní. Americké centrum pre kontrolu a prevenciu chorôb odhaduje toto riziko pre nezaočkovaných až desaťnásobne vyššie. Vakcína od Pfizeru dosahovala pri delta variante mieru účinnej ochrany proti nákaze vo výške 64 % (o 30 percent menej než pri predošlých variantoch). S vakcínou je však stále výrazne menšia šanca, že sa človek vôbec nakazí a bude mať symptomatický priebeh choroby než bez nej.

62 %
štáty
1400
bolo
uvádza
píše
ukazujú
odhaduje
menej


Vláda nemala 6 týždňov na to, aby pripravila túto operáciu. To jednoducho nie je to pravda. Naozaj odkedy sme si povedali, že ideme zabezpečiť takúto operáciu, tak je to niečo viac ako 2 týždne, nie 6 týždňov…

Ak berieme ako moment schválenia „zabezpečenia operácie” deň, kedy prešla vládou (a úradníci, armáda a polícia tak mohli začať prípravu), tak na priamu organizáciu v teréne zostávali asi dva týždne. Samozrejme, zostáva otázka, či vláda nemohla o začiatkoch príprav rozhodnúť skôr. Navyše, samotný premiér 17. októbra - teda dva týždne pred začiatkom testovania - povedal, že už vtedy na tom vláda pracovala tri týždne. S ohľadom na priame zabezpečenie testovania v teréne a vzťahujúc sa na schválenie na vláde hodnotíme tvrdenie Romana Mikulca ako ešte pravdivé. Časová os Podľa DenníkaN informoval premiér Igor Matovič členov vlády o nápade plošne pretestovať celú populáciu na utajenom rokovaní 16. septembra. Ministerstvo obrany pre portál Demagóg.SK nedávno uviedlo , že „minister obrany sa o zámere protestovať celé obyvateľstvo SR dozvedel na neverejnom rokovaní vlády koncom mesiaca september.” 28. septembra Správa štátnych hmotných rezerv vyhlásila priame rokovacie konanie na dodanie skríningových testov z dôvodu mimoriadnej udalosti. Zákon hovorí , že „ústredné orgány štátnej správy uplatňujú požiadavky na tvorbu štátnych hmotných rezerv vyplývajúce z krízových plánov a iných úloh ústredných orgánov štátnej správy a požiadaviek Ministerstva obrany Slovenskej republiky na Správu rezerv.” Rezervám teda musel niekto poslať požiadavku na nakúpenie testov. Ako prvé informáciu o tejto možnosti na verejnosť priniesli Aktuality.sk, a to 16. októbra. O deň neskôr, 17. októbra, ju premiér potvrdil na tlačovke. Okrem iného povedal , že vláda objednala 13. miliónov testov. 14. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Juhapharm zmluvu na dodávku 1 milióna testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Dodané mali byť do 30. októbra. 16. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Eurolab Lambda zmluvu na dodávku 10 miliónov testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Viac ako polovica mala byť dodaná do 23. októbra. 16. októbra uzavrela Správa štátnych hmotných rezerv s firmou Abbott Laboratories Slovakia zmluvu na dodávku 2 miliónov testov na diagnostiku ochorenia covid-19. Dodané mali byť do 18 kalendárnych dní. Zmluvy so všetkými tromi firmami sa odvolávajú na predmet vyhlásenej zákazky z 28. septembra. Ako prvé informáciu o tejto možnosti na verejnosť priniesli Aktuality.sk, a to 16. októbra. O deň neskôr, 17.októbra, ju premiér potvrdil na tlačovke. Igor Matovič na nej o.i. povedal , že „je čas, aby som sa priznal k tomu, že áno. Posledné tri týždne sme potichu chystali najväčšiu logistickú operáciu, aká kedy na Slovensku bude uskutočnená – a to je celoplošné pretrestovanie obyvateľov.” O deň neskôr, 18. októbra, vláda schválila materiál na prípravu celoplošného testovania. Uvádza v ňom, že „ okrem profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky budú integrované tímy pozostávať z príslušníkov Policajného zboru…” Ako jeden z predkladateľov materiálu je uvedený minister vnútra - o zámere a nutnej súčinnosti policajtov teda musel vedieť ešte pred predložením materiálu na vládu pri jeho príprave. Napríklad, minister obrany sa podľa vyjadrenia jeho tlačového oddelenia dozvedel 12. októbra na základe pokynu predsedu vlády. Podľa informácií DenníkaN začala armáda pracovať na príprave celoplošného testovania predtým, než ho premiér oznámil v médiách. Muselo to byť po 16. septembri, kedy o tom prvýkrát hovoril na vláde a pred 16. októbrom, kedy o zámere informovali aktuality.sk. 26. októbra odsúhlasil celoplošné testovanie krízový štáb. Prvé kolo prebehlo 31. októbra a 1. novembra.

DenníkaN uviedlo vyhlásila hovorí priniesli potvrdil povedal uzavrela uzavrela mala uzavrela priniesli potvrdil povedal schválila je dozvedel začala Muselo odsúhlasil prebehlo