Naša analýza preukázala, že je prekročená (pozn.: hladina DNA vo vakcínach).

Peter Kotlár publikoval v máji 2025 štúdiu, ktorá podľa jeho slov dokázala, že mRNA vakcíny obsahujú zvýšené množstvo DNA. Odborníci však uvádzajú, že tieto tvrdenia stoja na nekvalitnej metodike a nesprávnej interpretácii výsledkov. Nezávislá analýza SAV, regulátori aj výrobcovia potvrdzujú, že množstvo DNA vo vakcínach je pod povolenými limitmi. To, že štúdia nikdy netvrdila prekročenie limitov DNA, potvrdil aj jeden zo spoluautorov štúdie Richard Fleming. Výrok Petra Kotlára preto hodnotíme ako nepravdivý.

Peter Kotlár svoju analýzu publikoval 13. mája 2025 a spolu s ním sa na nej podieľali aj česká molekulárna biologička Soňa Peková a americký doktor Richard M. Fleming.

Práve na vyjadrenie druhého spoluautora Kotlár vo výroku reaguje. Fleming na sociálnej sieti X totiž napísal , že štúdia, pod ktorou boli podpísaní, nedokázala vyššie množstvo DNA než je povolený limit: „Náš výskum nikdy netvrdil, že úrovne (DNA vo vakcínach, pozn.) sú vyššie ako súčasné akceptované úrovne. Ale nežijeme v roku 1990. Žijeme o 35 rokov neskôr, kedy je lepšie známe, že DNA a RNA mimo buniek sú prionogénne,“ uviedol Fleming.

Kotlárove tvrdenia vyvrátila SAV

Fleming tak len potvrdil konštatovanie Slovenskej akadémie vied (SAV).

Koncom apríla 2025 požiadal minister zdravotníctva Kamil Šaško Slovenskú akadémiu vied o testovanie vzoriek vakcín proti covidu-19. Urobil tak v reakcii na vyjadrenia Kotlára o zvýšených množstvách DNA v očkovacej látke.

SAV po vykonaní analýzy 21. augusta 2025 v stanovisku uviedla , že mRNA vakcíny obsahujú len nepatrné množstvá zvyškovej DNA, hlboko pod povolenými limitmi. Ide o veľmi krátke, nekódujúce fragmenty pochádzajúce z DNA použitej pri výrobe mRNA.

SAV zároveň uvádza, že tvrdenia o „vysokom množstve DNA“ vychádzajú z technicky chybných postupov alebo nesprávnej interpretácie výsledkov a sú zavádzajúce.

Následne bola 1. septembra 2025 analýza SAV zverejnená v časopise Research Square vo forme tzv. preprintu, teda článku pred formálnym recenzovaním.

„Výsledky našich analýz využívajúcich štyri ortogonálne prístupy jasne dokazujú, že množstvo reziduálnej DNA vo všetkých analyzovaných šaržiach vakcín je pod schválenými limitmi, vo veľmi nízkych množstvách v porovnaní s mRNA, a je rozložené na malé fragmenty, ktoré pochádzajú z DNA templátu použitého na transkripciu mRNA počas výroby vakcíny,“ konštatujú autori.

Podľa Virológa Borisa Klempu z Biomedicínskeho centra SAV ani jedna z vykonaných analýz neukázala prekročenie stanoveného limitu. SAV zároveň skúmala aj formu prítomnej DNA, pričom pozorovali iba malé, fragmentované úseky.

Klempa vysvetľuje , že malé zvyškové množstvá DNA sú na základe určeného limitu do istej miery očakávané. Samotná existencia fragmentov DNA však neznamená riziko integrácie do ľudského genómu. „Niekoľko miliárd ľudí na Zemi je zaočkovaných mRNA vakcínou a doteraz nebol zachytený jediný prípad, že by bolo potvrdené, že má niekto integrovanú DNA alebo mRNA z tejto vakcíny do genómu,“ tvrdí Klempa. Silva Pastoreková, spoluautorka štúdie a riaditeľka Biomedicínskeho centra SAV vysvetľuje , že v ľudskom tele sa nachádza cudzorodá DNA napríklad z vírusov, o ktorých ani nemusíme vedieť. „Ale zatiaľ neboli pozorované žiadne prejavy integrácie DNA do ľudského genómu,” vysvetlila v rozhovore pre Denník N .

Klempa zdôraznil , že tvrdenia Petra Kotlára a Soni Pekovej o „nadmernom množstve DNA“ v mRNA vakcínach stoja predovšetkým na chybnom prepočte. Hodnoty, ktoré zmerali, podľa Klempu nie sú zásadne odlišné od údajov SAV, problém však vznikol tým, že výsledky uvádzali ako počet kópií DNA na mililiter a neprepočítali ich na nanogramy na dávku. Po korektnom prepočte sú namerané množstvá pod regulačným limitom 10 nanogramov na dávku. Klempa zároveň upozorňuje, že v ich analýze bolo metodicky podhodnotené množstvo RNA, čo vytvorilo mylný dojem, že DNA je „viac“.

Štúdiu Pekovej pre denník SME komentovali aj molekulárny biológ Filip Držík a biochemik Peter Holub. Odborníci zhodne konštatovali, že štúdia nepreukazuje nadmerné množstvo DNA vo vakcíne a nie je správne interpretovaná. Podľa nich pri správnom prepočte vychádza, že množstvo DNA vo vakcínach je hlboko pod stanoveným limitom.

Autori štúdie uvádzajú ako najvyššie namerané množstvo v niektorých šaržách 10 9 kópii DNA na militer, čo zodpovedá látkovému množstvu 1,66 fmol. Neupresňujú, aké veľké fragmenty DNA vo vakcínach našli. Hornou hranicou je však prítomnosť celého plazmidu, ktorého molová hmotnosť je 4826074 g/mol, keďže jeho genetická sekvencia je známa. Hmotnosť 10 9 kópii DNA je teda najviac 8,01 ng. Keďže vakcína sa pred podaním najprv riedi 5-násobne a jedna dávka pozostáva z 0,3 ml, na jednu dávku pripadá 0,48 ng DNA.

Problématická je aj interpretácia potenciálnych rizík. Kotlár a Peková tvrdia, že DNA vo vakcínach môže „transfekovať ľudskú jadrovú DNA“ a viesť k jej trvalej zmene. Odborníci to však odmietajú. Držík vysvetľuje, že aj keby sa v očkovacích látkach nachádzali nejaké fragmenty DNA, ľudské telo má účinné mechanizmy, ako sa ich zbaviť: „Ľudské telo má mechanizmy, ako takéto cudzie fragmenty rozoznávať a zbaviť sa ich.“

Množstvo DNA pod povoleným limitom konštatujú výrobcovia aj regulátori

Demagog.sk oslovil spoločnosť Pfizer ohľadom prítomnosti DNA vo vakcíne Comirnaty. Tlačový odbor spoločnosti Pfizer 25. marca 2025 potvrdil, že vo vakcíne sa môže nachádzať tzv. zvyšková DNA. „Na výrobu mRNA pre spike proteín vo vakcíne sa používa plazmidová DNA ako tzv. východiskový materiál,“ uvádza spoločnosť. Pfizer dodáva, že prítomnosť DNA neprekračuje legislatívou povolené množstvo: „Ako sa vyžaduje pri všetkých vakcínach, množstvo reziduálnej DNA vo vakcíne Pfizer-BioNTech proti covidu-19 je v rámci povolených regulačných limitov,“ uvádza Pfizer.

Americký Národný inštitút pre výskum genómu objasňuje, že v mRNA vakcíne môžu ostať nepatrné zvyšky DNA. Tie sú však silne degradované a nefunkčné.

Zuzana Baťová pre Denník N vysvetľuje , že každá šarža vakcíny prechádza dvojnásobnou kontrolou – najskôr ju analyzuje samotný výrobca a následne ju preverujú aj nezávislé oficiálne laboratóriá. Zvyšková DNA sa kontroluje ešte v medziprodukte, a ak by prekročila povolený limit, výrobný proces by sa v tej fáze zastavil. Ak by sa v mRNA vakcínach nachádzalo nadmerné množstvo DNA, odporovalo by to výsledkom testovaní vykonaných výrobcami, regulátormi aj nezávislými laboratóriami.

Limit zvyškovej DNA, ktorý povoľujú Svetová zdravotnícka organizácia (WHO), Správa potravín a liečiv (FDA), EMA a iné regulačné úrady na jednu dávku vakcíny, je 10 nanogramov (t.j. jedna miliardtina gramu, prípadne 0,000000001 gramu).

Austrálska regulačná agentúra Therapeutic Goods Administration, ktorá sa venovala vyvráteniu nepravdivých informácií o kontaminácii vakcín DNA v októbri 2024, upozornila na nedostatky viacerých štúdií, ktoré ukazovali vyššie úrovne DNA, než uvádzalo oficiálne zloženie vakcín.

Európska lieková agentúra pre austrálsku tlačovú agentúru AAP uviedla , že v mRNA vakcíne ostávajú veľmi malé množstvá zvyškových fragmentov DNA. Zatiaľ však nevideli dôkaz o nežiaducich účinkoch mRNA vakcín, ktoré by boli spôsobené práve zvyškovou DNA, alebo o tom, že sa táto DNA zakomponovala do DNA očkovaných ľudí.

Americká FDA sa pre portál fact-checkingový portál SciCheck vyjadrila, že nemá k dispozícii dôkazy pre tvrdenie, že minimálne množstvá zvyškovej DNA v mRNA vakcínach spôsobujú rakovinu alebo zmeny genetického kódu. Aktuálny článok z časopisu Japonskej vakcinologickej spoločnosti Vaccine zopakoval experimenty na zisťovanie prítomnosti DNA vo vzorkách vakcín, množstvá vyššie než povolené regulátormi však nedokázal.

Aké je pozadie autorov

Kotlár publikoval svoju analýzu v časopise Journal of Angiology & Vascular Surgery, ktorý je vedený na Beallovej listine potenciálnych predátorských vydavateľov. Takíto vydavatelia sú charakteristickí tým, že za poplatok, v krátkom čase zverejnia štúdiu, ktorú im autor zašle a to bez toho, aby preverili jej kvalitu, odbornosť či pravdivosť. „Títo predátorskí vydavatelia sú nečestní a netransparentní. Ich cieľom je oklamať výskumníkov, najmä tých, ktorí nemajú skúsenosti s vedeckou komunikáciou,“ uvádza autor zoznamu Jeffrey Beall.

Pochybnú povesť majú aj spoluautori štúdie. Richard Fleming bol v minulosti odsúdený za dva podvody. V roku 2009 sa Fleming priznal , že sa dopustil podvodu v zdravotníctve, bol odsúdený na päť rokov probácie so šesťmesačným domácim väzením s povinnosťou uhradiť náhradu škody vo výške 107 244,24 USD.

Následne ho americký úrad FDA v roku 2018 vylúčil na 10 rokov z činností súvisiacich s liekmi, teda nesmel poskytovať služby firmám so schválenými alebo podanými žiadosťami o lieky. Flemingove podania, ktorými chcel rozhodnutie zvrátiť úrad zamietol.

Soňa Peková sa počas pandémie stala známou tvárou dezinfoscény. V roku 2020 predpovedala , že do Vianoc ochorenie covid-19 zmizne, alebo tvrdila, že vírus je umelo vytvorený.

Po začatí ruskej invázie na Ukrajinu Peková zase prehlásila , že Rusko na Ukrajine bombardovalo biologické laboratóriá, v ktorých mali USA podporovať výskum patogénov nebezpečných infekcií.

V minulosti tvrdila aj, že Ježiš Kristus bol Slovan, že žijeme v 3D ilúzii alebo že svet ovládajú reptiliáni a drakoniáni.

Peková má blízko k ukrajinskej ezoterickej sekte AllatRa a spolupracuje aj s jej dcérskym projektom Tvorivá spoločnosť. Sekta okrem iného hlása, že v roku 2036 nastane koniec sveta a ako svoj cieľ uvádza vytvoriť „tvorivú spoločnosť“, ktorá má ľudstvo zachrániť pred „sebazničením“.

analýzu
napísal
požiadal
uviedla
zverejnená
neukázala
vysvetľuje
vysvetľuje
Denník N
zdôraznil
komentovali
genetická sekvencia
Problématická
ostať
vysvetľuje
zvyškovej
10 nanogramov
vyvráteniu
uviedla
SciCheck
článok
Japonskej vakcinologickej spoločnosti
Vaccine
Beallovej
charakteristickí
uvádza
priznal
odsúdený
vylúčil
stala
predpovedala
prehlásila
Ježiš Kristus
3D ilúzii
reptiliáni
blízko


Moderátor: "Počkajte, nebolo to tak aj doteraz, že dostal automaticky dávku v hmotnej núdzi?" Richter: "Nedostal. Nemá na to zákonný nárok. Môže, nemusí."

Zákon č. 599/2003 Z.z. o pomoci v hmotnej núdzi v paragrafe 9 s názvom "uplatnenie zákonných nárokov", ods. 1 uvádza :

uvádza uvádza


...mesto intenzívne investuje do mestskej polície. Policajti majú nové autá, nové kamery, dokonca na uniforme majú kamery, ktoré snímajú záznamy.

V posledných rokoch dostala mestská polícia na území hlavného mesta SR Bratislavy niekoľko nových vozidiel. Ako je to uvedené aj na stránke polície: "Naposledy bol hromadne vozový park obnovený v roku 2009 a to nákupom 11 vozidiel KIA, pričom až do roku 2016 vozidlá mestskej polície obnovované neboli." V novembri 2016 dostala mestská polícia päť vozidiel vybavených po vzore štátnej polície aj signalizačným zariadením. Ďalšie štyri nové vozidlá so svetelnou a zvukovou signalizáciou odovzdal primátor mesta Nesrovnal mestskej polícii 14. decembra 2017. Koncom októbra 2018 dal primátor Nesrovnal polícii do užívania ďalšie štyri vozidlá na hybridný pohon. Mestskí policajti dostali takisto aj nové letné a zimné uniformy. Podľa záverečného účtu Bratislavy pre rok 2017 v meste pribudlo 10 kamier a 6 kamier prešlo rekonštrukciou ( .pdf , s. 64). Na implementáciu a podporu kamerového systému sa minulo v roku 2017 celkovo 136 tisíc eur. V septembri 2018 dostala bratislavská mestská polícia na tri mesiace špeciálne kamery, ktoré jej príslušníci majú pripnuté na uniformách alebo umiestnené na okuliaroch. Kamery bezplatne zapožičala súkromná firma. Testovacia doba by podľa informácií mala uplynúť v decembri 2018. Mesto Bratislava sa až potom rozhodne, či ich zakúpi. Hoci je časť o novom vozovom parku a bezpečnostných kamerách pravdivá, odevné kamery zatiaľ nie sú investíciou mesta. Preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci. V nasledujúcej tabuľke uvádzame výšku kapitálových (investičných) výdavkov mesta Bratislava na verejný poriadok a bezpečnosť pre roky 2014-2017. <br> Dátum zverejnenia analýzy: 05.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

uvedené novembri odovzdal Koncom dostali .pdf zapožičala


...médiá ako keby zabúdali vždy povedať to, že tie protesty, ktoré tu dnes máme, tak boli už aj väčšie v histórii, nedávnej histórii Slovenskej republiky, v roku 2015 bol národný pochod za život v Bratislave, kde omnoho viac ľudí manifestovalo za ochranu života nenarodených detí, za sprísnenie potratovej politiky a podobné veci.

Marián Kotleba vo svojom výroku tvrdí, že v septembri 2015 sa II. Národného pochodu za život zúčastnilo viac ľudí ako na súčasných protestoch Postavme sa za slušné Slovensko. Ako uvádza web Pochodu za život, tejto udalosti sa odhadom zúčastnilo 70 000 – 85 000 ľudí, avšak tento pochod sa uskutočnil v daný deň iba v Bratislave, ktorá sa tak stala spádovým miestom pre účastníkov z celého Slovenska. Súčasné protesty , v rámci ktorých ľudia žiadali vyšetrenie vraždy novinára Jána Kuciaka a jeho priateľky Martiny Kušnírovej za účasti medzinárodných vyšetrovateľov a novú, dôveryhodnú vládu, sa uskutočňovali vo viacerých slovenských a zahraničných mestách. Najväčšie protesty boli 9. marca 2018, kedy sa zapojilo takmer 50 slovenských miest a mnoho zahraničných metropol a zúčastnilo sa ho dokopy okolo 120- tisíc ľudí. V Bratislave to bolo okolo 60- tisíc, čo je síce menej, ako bolo priamo v Bratislave protestujúcich na pochode za život v roku 2015, avšak pri protestoch v marci 2018 sa zhromaždenia uskutočňovali vo viacerých mestách na rozdiel od roku 2015, kedy bol jediný pochod v Bratislave. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

web protesty uskutočnil Podľa Košiciach protestov


Priemyselná výroba v Európskej únii klesla na úroveň deväťdesiatych rokov. Máme 24 miliónov nezamestnaných ľudí. Čo je ale najhoršie, mnohé štáty prekročili už 100% verejného zadĺženia a prudko stúplo zadĺženie celej Európskej únie na 80%.

Dátum zverejnenia analýzy: 25.12.2010 Naspäť Nahlásiť chybu


...Škótsko predsa nechcelo vystúpiť z EÚ, čo je pravda, lebo väčšina obyvateľov Škótska, myslím, že dokonca 60%, bola proti vystúpeniu, na rozdiel od Angličanov alebo Walesanov.

Referenda o Brexite sa zúčastnilo 72 % percent voličov. Hlavnou baštou odchodu Veľkej Británie z Európskej únii bolo severné Anglicko a Wales. Naopak, Škótsko, Severné Írsko či Londýn volili skôr zotrvanie v Únii. Škóti volili v pomere 62 ku 38 v prospech zotrvania. Len niekoľko hodín po zverejnení výsledkov škótska premiérka Nicola Sturgeonová oznámila, že Škótsko začne chystať legislatívne kroky k usporiadaniu referenda o odtrhnutí sa od Británie. Výrok Ľuboša Blahu, tak môžeme hodnotiť ako pravdivý. „Je nepredstaviteľné, aby britská vláda ďalšie referendum o nezávislosti zablokovala, " myslí si premiérka, ktorá vyhlásila, že urobí všetko preto, aby Škótsko ostalo súčasťou EÚ. Predsedníčka škótskej vlády Nicola Sturgeonová plánuje vyhlásiť druhé referendum o nezávislosti Škótska. Konať by sa podľa nej malo v období od jesene 2018 do jari 2019. Škótsky parlament totiž odhlasoval jej plán na druhé referendum minulý utorok.

Brexite brexit


Zrušili sme výmenné lístky u lekárov... sme stanovili strop na hranicu platby za lieky u sociálne postihnutých skupín občanov.

Ako informuje denník Pravda : "Výmenné lístky od všeobecného lekára k špecialistovi sa od 1. apríla 2011 stanú minulosťou." Pravda tiež hovorí o limite na lieky pre dôchodcov a zdravotne postihnutých občanov, ktorý začne platiť tiež od apríla 2011.

Pravda Pravda


Nám výrazne poklesol počet živnostníkov. Pred dvoma rokmi sme mali na Slovensku 250 000 živnostníkov, ktorí platili odvody do Sociálnej poisťovne a dnes ich je okolo 200 000, možno aj menej.

Demagog.SK zistil údaje o počte živnostníkov vedených Štatistickým úradom. Mihál však hovorí o počte živnostníkov, ktorí platia odvody do Sociálnej poisťovne. Demagog.SK takýmito údajmi nedisponuje. Tieto údaje sme si vyžiadali. Výrok zatiaľ hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa údajov Štatistického úradu SR (s. 11) sa počet živnostníkov (SZČO) pohyboval v roku 2012 na úrovni takmer 360-tisíc, v roku 2013 na úrovni 353 tisíc a stav k mesiacu júl 2014 je 334 tisíc. Dátum zverejnenia analýzy: 29.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov


Nitriansky samosprávny kraj má podľa Slovenskej správy ciest spolu 2040 km ciest II. a III. triedy.

spolu


Predsedníctvo strany Za ľudí rozhodlo, že vstupujeme do týchto (koaličných, pozn.) rokovaní.

5. marca 2020 sa stretlo predsedníctvo strany Za ľudí, aby sa rozprávali o tom, či strana vstúpi do koalície s OĽaNO, Sme rodina a SaS. Po stretnutí predseda strany Andrej Kiska oznámil , že sa jednomyseľne zhodli na začatí koaličných rokovaní. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako pravdivé.

stretlo oznámil


My toho človeka (Mariana Kočnera, pozn) poznáme iba z médií, aj pani Zsuzsovú.

V súčasnosti neexistujú žiadne verejné informácie, ktoré by s určitosťou potvrdili alebo vyvrátili pravdivosť Kotlebovho tvrdenia, že straníci ĽSNS nepoznajú Mariana Kočnera ani Alenu Zsuzsovú, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Výrok súvisí s informáciami zverejnenými v šifrovanej komunikácii z aplikácie Threema zo dňa 10. marca 2019. Marian Kočner mal podľa nich napísať Alene Zsuzsovej, že strana ĽSNS podporí Ficovu vládu. Malo ísť o protislužbu za to, že Najvyšší súd nerozhodol označiť stranu za fašistickú. V Kočnerovej komunikácii sa taktiež spomína plánované stretnutie s Jánom Cuperom, ktorý kandidoval v parlamentných voľbách v roku 2016 za ĽSNS a podľa Kočnera bol Kotlebovým “najbližším poradcom”. Cuper sa do parlamentu nedostal, no určitý čas pôsobil ako asistent poslanca ĽSNS Juraja Kolesára. Podľa vyjadrenia ĽSNS sa ich cesty rozišli a ďalej s Cuperom nespolupracovali. Strana tiež tvrdí, že nemala žiadnu vedomosť o komunikácii Cupera s Kočnerom. Podpredseda strany Martin Beluský vyhlásil , že nikto z vedenia strany nikdy nekomunikoval s pánom Kočnerom.

informáciami komunikácii vyjadrenia vyhlásil


Treba jasne povedať, že ten druhý pilier má rôzne fondy, má rastový, vyvážený a tzv. konzervatívny a tie konzervatívne fondy, čo sú ľudia tesne v preddôchodkom veku, ja neviem, 5, 10 rokov, tak majú extrémne nízke výnosy. Sú síce bezpečné, ale hlboko sú pod úrovňou inflácie.

V rámci starobného dôchodkového sporenia majú sporitelia možnosť investovať do garantovaných alebo negarantovaných fondov. Medzi garantované fondy sa radí konzervatívny fond, ktorý je z pohľadu rizikovosti investícií najbezpečnejší a zároveň má najnižšie výnosy. Na druhej strane, negarantované fondy, kam sa radí napríklad dynamický alebo vyvážený fond, predstavujú vyššiu mieru rizka a zároveň vyššiu výnosnosť, než konzervatívne fondy. Výnosnosť garantovaných fondov bola koncom mája v priemere na úrovni 1,44 %, čo je pod úrovňou inflácie, ktorá v marci dosiahla úroveň 2,3 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Starobné dôchodkové poistenie známe ako II. pilier je súčasťou slovenského dôchodkového systému. Ponúka možnosť zhodnocovania financií bez ďalších nákladov pre sporiaceho. Sporiteľom investovné príspevky v dôchodkových fondoch spravujú dôchodkové správcovské spoločnosti (DSS). Spolu s I. pilierom majú zabezpečiť sporiteľovi príjem v starobe a príjem pozostalým v prípade jeho úmrtia.

Každá DSS spravuje povinne jeden garantovaný (dlhopisový) fond a jeden negarantovaný (indexový, akciový, zmiešaný).

Tento systém umožňuje aj voľbu medzi tromi typmi fondov: konzervatívnym, vyváženým a dynamickým.

Konzervatívny fond predstavuje garantovaný, dlhopisový fond. Je najmenej rizikový, s vysokým podielom investícií do dlhopisov. Je vhodný pre tých, ktorí majú do dôchodku 7 rokov alebo menej, keďže jeho cieľom je zachovávať hodnotu peňazí na účte pred dôchodkom. Výnosnosť konzervatívnych fondov je zároveň najnižšia. Priemerná výnosnosť garantovaných fondov bola na konci marca 2024 na úrovni 1,44 %, kým hodnota inflácie dosiahla úroveň 2,3 %. Výnosnosť garantovaných fondov je tak pod úrovňou inflácie.

Pre tých, ktorí preferujú vyššiu mieru rizika, sú k dispozícii aj negarantované fondy, napríklad vyvážený (zmiešaný) a dynamický fond.

Vyvážený fond investuje do dlhopisov aj akcií, pričom dynamický fond je najrizikovejší, ale súčasne s najväčším potenciálom zhodnotenia. S týmito fondmi prichádza väčšia variabilita a potenciálne vyššie zhodnotenie, avšak aj vyššie riziko straty.

súčasťou povinne tromi predstavuje dôchodku výnosnosť inflácie vyvážený dynamický investuje


Viete, že sa začali rozpadávať kluby a že v tom čase (2002 - 2006, pozn.) myslím, vláda mala oporu len v 56 poslancoch.

Koalíciu vo volebnom období 2002 - 2006 tvorili štyri strany: SDKÚ - DS, SMK, KDH a ANO. Z týchto klubov odišlo počas rokov 2002 - 2006 12 poslancov . Vládna koalícia začínala s počtom poslancov 78. Ak berieme do úvahy, že poslanci, ktorý odišli z klubov tvoriacich vládnu koalíciu, prestali podporovať vládu, tá mala podporu 66 poslancov, teda o 10 viac, ako tvrdí prezident. To, že poslanci odišli z danej strany, však neznamená, že prestali podporovať vládnu koalíciu. Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

štyri
12 poslancov


Világi písal komentár deň pred alebo pár dní pred zostavením vlády ten svoj komentár v HN-kach, že sa musia štandardné strany dať dokopy a bolo by fajn, keby vytvorili vládu...

Daniel Lipšic sa nemýlil v informácii, že Oszkár Világi v Hospodárskych novinách vyzýval štandardné strany, aby sa spojili. Jeho článok je z 11. marca, takže po voľbách a pár dní pred zostavením vlády, preto hodnotíme jeho výrok ako pravdivý. Oszkár Világi v komentári , v ktorom sa vyjadroval k výsledkom parlamentných volieb 2016, vtedy napísal: "Sme na rázcestí. Ak nechceme, aby Slovensko padlo do chaosu, každá zo štandardných strán musí vystúpiť zo svojej krabičky a zobrať na seba zodpovednosť za riešenie, ktoré zaručí Slovensku ekonomický rast, reformy v zdravotníctve a školstve, ďalej systémové riešenie sociálnych problémov a dôstojné európske predsedníctvo. Zodpovednosť voči Slovensku musí nútiť štandardné politické strany, aby prekročili svoj tieň." Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

komentári


Lebo on v podstate označil živnostníkov z tohto pohľadu za parazitujúcich na zamestnancov, ako inými slovami sa to, ako to je trošku akože pritiahnuté za vlasy alebo trošku expresívne vyjadrené, ale áno povedal, títo doplácajú na tamtých.

Kažimír sám priznáva expresívnost svojej interpretácie Miklošovho výroku. Ako informuje SITA : " Jedným z dôkazov zlého nastavenia súcasného systému je podla Ivana Mikloša aj skutocnost, že napríklad v roku 2009 zaplatila v priemere jedna samostatne zárobkovo cinná osoba (SZCO) na daniach a odvodoch 1700 eur, kým zamestnanec štátu odviedol až 5200 eur. Zamestnanci platia viac ako zamestnávatelia. 'Dá sa predpokladat, že dodnes sa táto disproporcia ešte zväcšila,' upozornuje Mikloš. Zámerom ministerstva financií je preto zmenit systém tak, aby už pre zamestnávatelov nebolo výhodné tlacit zamestnancov k práci prostredníctvom živnosti." Napriek konštatovaniu nepomeru platieb do systému zamestnancov a živnostníkov neoznacil tento stav ako doplácanie živnostníkov na zamestnancov. Záznam tlacovej konferencie si môžete vypocut tu . Ani neexpresívna cast Kažimírovho výroku tak nie je pravdivá.

SITA tu


Dočkali sa toho, že hneď ako prvé opatrenie, ktoré vytiahla vláda Roberta Fica, bolo masívne zvyšovanie daní, zrušenie rovnej dane, bolo zvyšovanie odvodov...

Jedným z prvých opatrení Ficovej vlády skutočne bolo zrušenie rovnej dane a s tým súvisiace zvýšenie niektorých daní. Odvody zamestnancov a zamestnávateľov sa síce udržujú na rovnakej úrovni, došlo však k zvýšeniu odvodov samostatne zárobkovo činných osôb (SZČO). Keďže Mihál nešpecifikoval ktoré odvody má na mysli, ani neuviedol, že by sa mali zvyšovať všetky odvody, výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý. Zrušenie rovnej dane dane z príjmu, ktoré bolo zavedené súčasnou vládou, vstúpilo do platnosti k 1. januáru 2013. Podľa článku denníka Pravda sa jednalo o jedno z prvých opatrení vyhlásených v marci 2012. Pred prijatím tohto opatrenia bola daň z príjmu 19 %, po novom ľudia s príjmom nad 2 750 eur mesačne platili 25 % daň. Od januára 2013 sa postupne zvyšujú minimálne aj maximálne odvody pre živnostníkov a mení sa aj koeficient výpočtu odvodov. V súčasnej dobe je minimálna výška odvodov do zdravotnej a Sociálnej poisťovne 194,25 eur, v minulom roku to bolo 189,77 eur a v roku 2012 to bolo 160,4 eur mesačne. Koeficient výpočtu sa znižuje, čo vedie k zvyšovaniu podielu odvodov. Odvody zamestnancov však ostali od roku 2012 rovnaké na úrovni 13,4 % a nemenili sa ani odvody zamestnávateľov, ktoré ostali na úrovni 35,2 %. Odvody zamestnancov a zamestnávateľov do zdravotnej a Sociálnej poisťovne sú tak v roku 2015 rovnaké ako boli v roku 2012 . Jozef Mihál vo výroku hovorí o situácii podnikateľov a živnostníkov, za rozhodujúce preto môžme považovať zvyšovanie odvodov SZČO. Celý výrok znie nasledovne: " Podnikatelia ako takí zneisteli, pretože nevedeli, čo môžu čakať, áno, a dočkali sa čoho? Dočkali sa toho, že hneď ako prvé opatrenie, ktoré vytiahla vláda Roberta Fica, bolo masívne zvyšovanie daní, zrušenie rovnej dane, bolo zvyšovanie odvodov, bol útok na živnostníkov doslova, bol útok na dohodárov ." Dátum zverejnenia analýzy: 04.05.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda

živnostníkov

minimálna


Pán predseda  počas týždňa predstavil niekoľko možných riešení, ktoré koalícia údajne má použiť pri tajnej voľbe. Jedna z prvých bola, že poslanci si vynesú  hlasovacie lístky a hlasovať nebudú, druhá zahnú hlasovací lístok na to, aby sme sa identifikovali, že sú to hlasovacie lístky, ktoré odovzdali poslanci  koalície a nakoniec tretia konštrukcia je tá, o ktorej  pán predseda teraz hovorí -   jeden prečiarkol horizontálne, jeden vertikálne ...

Vo vyjadrení Fica v súvislosti s voľbou GP sa okrem iného píše: "A opakujem - ak zajtra dôjde k zmareniu voľby, ak zajtra 79 poslancov národnej rady vynesie lístky z hlasovacej miestnosti, budeme to považovať za ďalšie doneba volajúce klamstvo Ivety Radičovej, ktoré zaradíme do celého radu jej predchádzajúcich klamstiev." Fico desať minút pred tajnou voľbou GP hovoril o tom, ako bude táto voľba vyzerať, respektíve k akým riešeniam sa vládna koalícia môže uchýliť. Mimo iného spomenul aj prelomenie končeka hlasovacieho lístka (uvádza tak krátko po prvej minúte vo videu, pre ktorého zobrazenie kliknite sem , pozn.).

vyjadrení Fica
sem


Warren Buffett alebo boháči vo Francúzsku, Taliansku a v Nemecku, ktorí sami v týchto časoch vyzývajú k tomu, aby boli zdanení.

Výrok P. Kažimíra je pravdivý , kedže tretí najbohatší muž sveta, Warren Buffett , naozaj vyzval Kongres Spojených štátov amerických na zvýšenie daní ako aj zrušenie danových výhod pre najbohatších ludí Ameriky. Buffett argumentuje nespravodlivo nastaveným danovým systémom. Nespravodlivost vidí najmä v tom, že kým on minulý rok zaplatil dan 6 938 744 USD, co je len 17,4% z jeho zdanitelného príjmu, percentuálne vyjadrenie zaplatenej dane dvadsiatich zamestnancov jeho kancelárie sa pohybuje v rozmedzí 33-44%.

Ako uvádza zahranicný zdroj guardian.co.uk , zámožní ludia Európy nasledujú kroky amerického bilionára Buffetta a vyzývajú vlády svojich štátov na zvýšenie daní pre najbohatších ludí. Príkladom môže byt skupina 50-tich bohatých ludí v Nemecku, nazývajúci sa - Vermögende für eine Vermögensabgabe (Bohatí za dan z kapitálu), ktorí apelujú na nemeckú kancelárku Angelu Merkelovú, aby zvýšila dane pre majetných ludí. Dieter Lehmkuhl , vedúci predstavitel nemeckej skupiny tvrdí: „Merkelovej by som povedal, že správnou reakciou na súcasné financné problémy Nemecka a verejného zadlženia nie sú škrty, ktoré disproporcne zasiahnu chudobných, ale vyššie zdanenie bohatých.“ Obdobná situácia je aj vo Francúzsku . Šestnást vrcholných predstavitelov podnikov, bánk, manažérov ako aj další najbohatší Francúzi podpísali petíciu, v rámci ktorej vyzývajú vládu na vytvorenie „špeciálneho príspevku", ktorý budú musiet majetní Francúzi odvádzat do štátnej pokladnice (petíciu podpísal napr. šéf banky Société Générale, šéf reklamnej spolocnosti Publicis ci prezident leteckej spolocnosti Air France, rovnako aj dedicka spolocnosti L'Oreal Liliane Bettencourtová, šéf ropného koncernu Totalu Christophe de Margerie.)

Najbohatší Taliani rovnako podporujú túto iniciatívu. Prezident talianskej automobilky Ferrari, Luca di Montezemolo , považuje za správne platit vyššie dane, kedže aj viac zarába. Di Montezemolo dokonca v otvorenom liste, ktorý zverejnil na stránke denníka La Repubblica, vyzval talianskeho premiéra Silvia Berlusconiho, aby odstúpil a zároven predložil svoj vlastný pätbodový plán reforiem. Jednou z reforiem by malo byt aj zavedenie vyšších daní pre najbohatších Talianov.

Warren Buffett
guardian.co.uk
Vermögende für eine Vermögensabgabe
Dieter Lehmkuhl
Francúzsku
Luca di Montezemolo


Najhorší stav verejných financií podľa Európskej únie sme získali po vláde Petra Pellegriniho a vašej vláde.

Asistentka Jaroslava Naďa Martina Kakaščíková odkázala v odpovedi pre Demagóg.sk na graf Rady pre rozpočtovú zodpovednosť _ nie EÚ –,, ktorý ukazuje dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Z grafu však vyplýva, že Slovensko už v histórii malo väčšie riziko udržateňosti verejných financií, ako po vláde Petra Pellegriniho a Roberta Fica, a to hoci je pri konci ich vlády ťažké očistiť čísla o efekt pandemickej krízy. Tvrdenie Jaroslava Naďa preto hodnotíme ako už nepravdivé.

Dlhodobá udržateľnosť verejných financií dosiahla v roku 2018 a v roku 2019 stredné riziko. Vo februári 2020, teda tesne pred zmenou vlády, dosiahla pásmo vysokého rizika s hodnotou 5,2 % HDP. Nesedí však, že by sa jednalo o najhorší stav verejných financií, v roku 2011 bol tento ukazateľ až na úrovni 7 % HDP.

V pásme vysokého rizika a na vyšších hodnotách sa udržuje aj v decembri 2021, 2022 a v máji 2023, kedy bola pri moci vláda Eduarda Hegera vrátane Jaroslava Naďa. V októbri 2021 to dokonca vyzeralo, že indikátor udržateľnosti prekračuje 6 percent HDP.

Zdroj: Rada pre rozpočtovú zodpovednosť

Európsky semester EK z februára 2020 sa odvoláva na zistenia z roku 2019, uvádza niektoré riziká pre zdravie verejných financií do budúcnosti, ale rovnako konštatuje, že deficit rozpočtu v roku 2019 klesol a tiež očakáva, že v roku 2020 klesne pomer dlhu k HDP ( .pdf , s.15). Výhľad verejných financií tak pre rok 2020, keď sa zmenilo zloženie vlády, nebol pesimistický.

V roku 2020 však prišla pandémia koronavírusu spojená s masívnym spomalením ekonomiky a nutnej štátnej podpory pre podniky a domácnosti. V tomto ohľade sa stav verejných financií zhoršil, to však už nezahŕňa obdobie vlády Petra Pellegriniho.

Jaroslav Naď odkázal Demagog.SK v doplňujúcom vyjadrení na indikátor udržateľnosti , ktorý zverejňuje aj Rada pre rozpočtovú zodpovednosť.

grafu
októbri 2021
Rada pre rozpočtovú zodpovednosť
odvoláva
.pdf
indikátor udržateľnosti


Určite je tam (v kauze Gorila, pozn.) veľa trestných činov, ktoré možno už boli premlčané.

Bývalí vyšetrovatelia kauzy uviedli v rozhovoroch pre médiá viacero podozrení z trestných činov vyplývajúcich zo spisu Gorila, ktoré však označili za premlčané. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý. Spis Gorila, ktorý sa na internete objavil v roku 2011, opisuje stretnutia Jaroslava Haščáka z Penty s vplyvnými politikmi. Rozprávajú sa okrem iného o províziách pri štátnych obchodoch z rokov 2005 a 2006, ale aj o financovaní strany Smer. Ústavný súd v minulosti rozhodol , že Slovenská informačná služba vyhotovila nahrávky z akcie Gorila nezákonne. Zároveň ústavní sudcovia v roku 2019 pri inej veci skonštatovali , že „existencia prepisov spisu Gorila je nespochybniteľná (otázka autenticity je inou otázkou)” a „ide o závažnú celospoločenskú tému, ku ktorej médiá musia mať možnosť vyjadrovať sa.” V októbri 2019 dostali viaceré slovenské redakcie 39 hodinovú nahrávku, ktorú niekdajší šéf vyšetrovateľov kauzy Gorila Lukáš Kyselica označil za „ nahrávku podobnú spisu Gorila”. Bývalý šéf vyšetrovateľov tímu Gorila v rozhovore pre DenníkN povedal : „ Minimálne v jednom prípade sme v Gorile preukázali, že jedna podozrivá osoba vykonala pri jednej privatizácii také kroky v prospech toho, kto privatizoval, že keby to nebolo premlčané, išlo by o porušovanie povinností pri správe cudzieho majetku.” Gajdoš tiež povedal , že pri vyšetrovaní privatizácie viaceré inštitúcie nearchivovali veci, ktoré archivovať mali: „ Ak by sme aj dokázali pochybenie pri archivovaní, takéto delikty sú už dávno premlčané.” Gajdošov nasledovník na čele tímu Lukáš Kyselica v októbri 2019 uviedol , že „ stále sú tam trestné činy, ktoré nie sú premlčané.” Premlčaciu dobu trestného činu - a teda dobu, po ktorej zaniká jeho trestnosť - upravuje § 87 Trestného zákona v závislosti od závažnosti skutku.

Spis Rozprávajú rozhodol skonštatovali dostali označil povedal povedal uviedol upravuje


PN desať dní budú mať (dlhodobo nezamestnaní, ktorých zamestná zamestnávateľ a nebude za nich platiť odvody, pozn.) platenú, prostredníctvom zamestnávateľa.

SITA SME uvádza


A tým sme znížili podvody pri neplatení DPH alebo tzv. daňovú medzeru pri DPH z 18,5 % na 12,1 %.

Daňová medzera v roku 2019, v čase, keď sa Matovič stal premiérom, bola na úrovni 18,5 %. Podľa posledných dostupných dát bola daňová medzera v roku 2021, teda v čase keď bol Matovič ministrom financií, na úrovni 12,1 %.

V roku 2022, keď Matovič prezentoval zníženie daňovej medzery zo 16,8 % na 12,1 %, uviedol , že toto zlepšenie výberu DPH podľa ministra prinieslo do štátneho rozpočtu, navyše, 360 miliónov eur.

Prezident Finančnej správy Jiří Žežulka na margo zníženia daňovej medzery uviedol , že k zlepšeniu dochádza bez zmeny legislatívy, pomocou častejších bezhotovostných platieb a používaním e-kasy. Finančná správa na svojom webovom sídle zároveň píše o „zavedených desiatkach opatrení z akčných plánov boja proti daňovým podvodom (napr. daňová kobra, Kontrolný výkaz DPH či obmedzenie platieb v hotovosti),“ ktoré pomáhajú pri výbere daní a znižovaniu daňovej medzery už od roku 2012.

bola

uviedol

webovom sídle


S výnimkou Maďarska nie je registrovaná a uznávaná ani v ostatných krajinách V4.

DAME TO AKO NEPRAVDU, KEDZE V MADARSKU SA TO MEDZICASOM ZMENILO ?? Scientologická cirkev sa spravidla angažuje ako nezisková organizácia, napriek tomu, že nie je vo väčšine krajín riadne registrovaná (resp. o registráciu zatiaľ ani nepožiadali, pozn.). K tomuto sa otvorene hlási na svojich internetových stránkach . Podľa ich vlastného zdroja (z roku 2007) sú oficiálne registrovaní vo viacerých krajinách, napr. aj v Maďarsku (str. 3) a v iných krajinách zatiaľ nepožiadali o registráciu, napr. Slovensko, Česko, Poľsko (str. 19). S platnosťou novo schválenej legislatívy v Maďarsku od roku 2012 sme zistili, že boli v jej rámci zavedené nové podmienky, upravujúce klasifikáciu cirkví. Novým prvkom v legislatíve je, že štatút cirkvi môže byť udelený až po schválení na hlasovaní parlamentu. Zmienené uznanie Scientologická organizácia po uvedení legislatívy neobdržala, a teda rozhodnutie o jej uznaní ako cirkvi z roku 1991 bolo zvrátené. Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stránkach zdroja legislatívy uznaní


Kompletne sme (SDKÚ-SD, pozn.) po voľbách vymenili vedenie.

Výrok predsedu SDKÚ hodnotíme ako pravdivý. Dňa 19.mája 2012 sa na kongrese strany SDKÚ-DS vo Zvolene, sa na predsednícku a podpredsednícke stoličky posadili nový ľudia.

TASR potvrdili


Tak jednak čo sa týka daní z právnických osôb, tam veľmi dobre viete, že keď sa zdvihla táto daň a vlastne minulý rok sa znížila akurát o ten jeden percentuálny bod, hneď bolo, už pri tom zdvíhaní bolo jasne povedané, že ak sa zlepší situácia v rámci verejných financií, táto daň bude klesať postupne, čo sa stalo teda minulý rok.

Neexistuje dostupná informácia o tom, že by zvyšovanie dane z príjmov právnických osôb na začiatku roku 2013 bolo mienené ako prechodné riešenie. Vyjadrenie o možnom znižovaní dane je známe až po prvom znižovaní na konci roku 2013, keď premiér Fico pripustil možnosť poklesu jej sadzby na hodnotu až 20% v prípade priaznivého vývoja ekonomickej a finančnej situácie na Slovensku. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Sadzba dane z príjmov pre právnické osoby v priebehu rokov 1993 až 2002 klesla zo 45 % na 25%. V roku 2004 sa pristúpilo k zníženiu daňovej sadzby pre právnické osoby z 25 % na 19 % na základe daňovej reformy druhej Dzurindovej vlády, ktorá zaviedla jednotnú sadzbu dane z príjmov pre právnické i fyzické osoby. Od roku 2004 po 2012 sa daňové zisky zdaňovali sadzbou 19% . Na začiatku roku 2013 došlo k zvýšeniu dane z príjmov právnických osôb na hodnotu 23 %, a pri fyzických osobách bola zavedená progresívna daň, čím bola zrušená rovná daň. Štát mal úpravou daní navyše získať 366 miliónov eur. V júni toho istého roku R. Fico vyhlásil, že dane sa ďalej meniť nebudú napriek námietkam opozičného SDKÚ, ktoré trvalo na 19-percentnej rovnej dani z príjmov právnických osôb: " Vôbec nerátame s tým, že by sme mali znižovať alebo zvyšovať dane. Zostávame na tej istej úrovni ako teraz. " ( TASR )

Od 1. januára 2014 bola daň z príjmu právnických osôb znížená z 23 na 22 %, teda na jej súčasnú hodnotu. Fico v decembri 2013 avizoval, že podnikatelia by sa ešte mohli dočkať ďalšieho zníženia. Podľa neho , pokiaľ sa bude na Slovensku dobre vyvíjať ekonomická a finančná situácia, existuje možnosť poklesu sadzby na hodnotu 21 až 20 %.

Podľa svojich nedávnych vyhlásení ( apríl 2015 ) Fico žiadne zmeny v rámci daňových sadzieb pre právnické osoby nepredpokladá.

klesla
získať
TASR
neho
apríl 2015


Viete, koľko je na Slovensku ľudí, percentuálne, ktorí zarábajú viac ako 1100 eur , je to iba 11 alebo 12%.

R. Fico nehovorí pravdu, ak za smerodajné údaje budeme brať platy zamestnancov, a nie iných foriem pracovného pomeru. Podľa analýzy Štruktúry miezd v SR v roku 2011 (s. 1) nevieme presne určiť koľko ľudí zamestnaných na Slovensku zarába nad 1100 eur. Analýza ŠÚ SR uvádza interval od 1000,01 - 1200 eur, ktorú zarábalo 7,6 percenta zamestnancov na Slovensku. V tomto intervale sa nachádza aj mzda 1100 eur. Na overenie výroku však postačuje ak overíme počet zamestnancov na Slovensku, ktorí zarábali mzdu v intervale od 1200,01 do 2300 a viac eur. Mzdu v intervale od 1200,01 do 2300 a viac zarábalo 13,9 % zamestnancov na Slovensku. R. Fico nehovorí pravdu, keďže už len v intervale 1200,01 do 2300 a viac eur sa nachádzalo o takmer 2 p.b. viac zamestnancov na Slovensku. Je teda zrejmé, že v prípade ak by sme do tohoto intervalu vedeli započítať aj zamestnancov zarabajúcich od 1100 - 1200 eur percentuálny rozdiel oproti tomu čo tvrdí R. Fico by bol ešte väčší. Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

analýzy


Bohaté krajiny Perzského zálivu neprijali ani jedného utečenca.

Fakt, že bohaté krajiny Perzského zálivu neprijali žiadnych utečencov zo Sýrie a Iraku sa objavuje v médiách často a tieto krajiny sú za svoj prístup kritizované . Argument preto hodnotíme ako pravdivý. Bohaté krajiny zálivu naozaj neakceptujú sýrskych utečencov - a to najmä z dôvodu, že pri migrácii sýrskych občanov do týchto krajín musia utečenci požiadať o víza , ktoré sa za súčasnej situácie udeľujú veľmi zriedka. Regionálny reprezentant Zálivu v OSN povedal : "V Saudskej Arábii je približne 500 000 Sýrčanov, avšak pôvod väčšiny z nich nie je známy. Taktiež nie je známe, či prišli do Saudskej Arábie v priebehu občianskej vojny. Ich status je "arabskí bratia a sestry v tiesni"..." Pre sýrskych utečencov je preto Európa oveľa prijateľnejšia voľba ako arabské krajiny. Dátum zverejnenia analýzy: 04.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

kritizované víza povedal voľba


Maďarsko nie je jediná krajina, voči ktorej sa spustil tento proces podľa článku VII., Poľsko, je už v tom procese, takže v januári tohto roku sme odhlasovali rezolúciu, kedy sme požiadali Európsku komisiu o spustenie článku VII., takže Maďarsko nie je výnimočné.

Európsky parlament neodhlasoval rezolúciu ohľadom Poľska, ktorá sa týka článku 7 Zmluvy o Európskej únii, v januári. Najskôr odsúhlasil uznesenie v novembri 2017 a následne v marci 2018 podporil v tejto veci Európsku komisiu. Výrok napriek časovej nepresnosti hodnotíme ako pravdivý. Čo sa týka Poľska, Európsky parlament (EP) už v novembri 2017 začal podnikať formálne kroky na spustenie prvej etapy postupu podľa článku č. 7 europskych zmlúv , čo znamenalo požiadanie Európskej komisie o spustenie spomínaného článku. Podľa uznesenia EP poľská vláda pod taktovkou strany Právo a spravodlivosť pokračovala v spochybňovaní zásad právneho štátu a nezávislosti súdnictva. Následne 20. decembra minulého roka Európska komisia aktivovala tento článok , ktorý by mohol viesť k sankciám Európskej únie proti Poľsku. Komisia zdôraznila, že aj napriek jej opakovanému úsiliu, ktoré bolo už takmer dva roky zamerané na poľské orgány v rámci konštruktívneho dialógu o stave právneho štátu, dospela k záverom, že existuje riziko závažného porušenia zásad právneho štátu v Poľsku. V marci 2018 Európsky parlament odhlasoval podporu krokov Európskej komisie voči Poľsku. Čo sa týka Maďarska, Európsky parlament na možnosť aktivácie článku 7 upozornil v rámci výboru EP pre občianske slobody v júni 2018, ktorý týmto apeloval na Radu EÚ, aby konala. Návrh, ktorý výbor predložil, neskôr europarlament schválil v septembri 2018. Podľa spomínaného článku 7 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii, je samotné konanie podľa predpisov EÚ rozdelené do niekoľkých fáz. Po spustení článku 7 voči Maďarsku Komisia zároveň vydala doplnkové (štvrté) odporúčanie týkajúce sa právneho štátu, v ktorom jasne stanovila kroky, ktoré môžu poľské orgány prijať na nápravu súčasnej situácie. Ak poľské orgány vykonajú odporúčané opatrenia, Komisia je po dôkladnej konzultácii s Európskym parlamentom a Radou EÚ pripravená prehodnotiť svoj odôvodnený návrh. Dátum zverejnenia analýzy: 17.09.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

kroky
článku č. 7 europskych zmlúv
článok
odhlasoval
júni
septembri
spustení


My keď sme prijali tú ponuku Európskej únie, musíme garantovať, že mladý človek, absolvent, ktorý je evidovaný na úrade práce minimálne štyri mesiace, mal by dostať ponuku práce, rekvalifikácie alebo samozrejme ďalšieho vzdelávania.

Minister Richter hovorí o ponuke (.pdf) Rady EÚ, ktorá odporučila členským štátom program Záruka pre mladých , "ktorý má zabezpečiť, aby mladí ľudia do 25 rokov dostali v lehote štyroch mesiacov od skončenia formálneho vzdelania pracovnú ponuku „dobrej kvality, alebo ponuku ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže". Je pravdou, že Slovensko toto odporúčanie prijalo formou (.rtf) "Národného plánu implementácie Záruky pre mladých ľudí v Slovenskej republike". Prijaté rezortné opatrenia sa budú realizovať v dvoch fázach: 1. Prevenčná fáza - v rezorte školstva, vedy, výskumu a športu. 2. Nápravná fáza - v rezorte práce, sociálnych vecí a rodiny. (viď Informácia o situácii mladých ľudí na trhu práce v SR (.rtf)) Dátum zverejnenia analýzy: 29.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

ponuke

odporučila

Záruka pre mladých

formou


Napriek tomu, že bolo leto (2011 pozn.), stúpala nezamestnanosť, to sa nikdy nestáva.

Miera evidovanej nezamestnanosti podľa štatistiky ÚPSVaR v lete stúpala. V júli stúpla na 13,15% v porovnaní s júnom (12,98%) a májom (12,84%). Údaj za august zatiaľ nie je dostupný. Nie je však pravdou, že sa to nikdy nestáva. Posledným rokom, kedy nezamestnanosť stúpala v identických mesiacoch je rok 2009 .

ÚPSVaR


Vďaka obom vládam po roku 2010 sú dnes pod kontrolou verejné financie. Určite aj vďaka prezieravej správnej dohode politikov naprieč celým spektrom na ústavnom zákone o dlhovej brzde.

Ústavný zákon o rozpočtovej zodpovednosti, ku ktorému referuje Kiska ako k zákonu o dlhovej brzde, bol prijatý počas vlády Ivety Radičovej v decembri 2011. Za zákon sa v poslednom hlasovaní vyslovilo 146 zo 147 prítomných poslancov. Podobne širokú podporu zákon získal aj v prvom a druhom čítaní. V tom čase bolo v parlamente šesť poslaneckých klubov, ktoré všetky hlasovali za prijatie tohto zákona. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

zákon
hlasovaní
prvom
druhom
deficit
Pakt
53,6 %
pdf
označila


Ja som mal za cieľ presadiť 200 EUR na dieťa, urobiť zo Slovenska najviac prorodinný štát v celej Európe. To sa mi podarilo.

Igor Matovič pracuje s veľmi diskutovaným a komplikovaným termínom o najviac “prorodinnom štáte” v celej Európe, podobne sa vyjadril aj minister Krajniak, ktorý povedal rovnaké tvrdenie v úvode roka. Existuje však široké spektrum štátnych politík, podľa ktorých sa dá určovať prorodinné nastavenie štátu, príspevok na dieťa je len jedna z nich.

Napríklad UNICEF zaraďuje medzi faktory aj dĺžku platenej rodičovskej dovolenky (kde sa Slovensko pravidelne umiestňuje v top 5), či dostupnosť a kvalitu predškolských zariadení. Eurostat meria predovšetkým koľko percent zo sociálnych dávok je minutých na dávky pre rodiny. Iné štatistiky merajú rodinné benefity ako podiel z HDP .

Ako príklad sa dajú použiť severské krajiny, ktoré dlhodobo dávajú najvyššie percentá HDP na rodinné politiky, avšak prídavok na deti je u nich nižší ako 200€. V Dánsku to je napríklad pri deťoch do dvoch rokov okolo 150€ na mesiac a zvyšujúcim vekom sa táto suma znižuje, vo Švédsku to je okolo 112€ na každé dieťa.

Hoci je pravda, že 200€ na dieťa je na pomery Európy nadpriemerná suma, mnohé krajiny v Európe majú príspevky na dieťa vyššie ako 200€, napríklad Luxembursko dáva 285,41€ na dieťa alebo Nemecko , kde je to od 1. 1. 2023 už 250 € na dieťa. V oboch prípadoch nie je táto suma na rozdiel od Slovenska podmienená príjmom rodiča. Zároveň je ale potrebné pri takýchto údajoch brať do úvahy faktory ako sila ekonomiky, priemerné platy alebo HDP a preto je náročné porovnávať sumy v čistých číslach, ako to nepriamo robí Igor Matovič.

Väčšina komparatívnych dát na portáloch ako Eurostat alebo vo vedeckých výskumoch siahajú zatiaľ len do roku 2020, maximálne 2021. Zvýšenie bonusu na dieťa bolo presadené až v roku 2022 a jeho výsledky uvidíme až o nejakú dobu. Je preto obtiažne vyhodnotiť pravdivosť či nepravdivosť Matovičovho výroku.

rovnaké tvrdenie
UNICEF zaraďuje
Eurostat meria
podiel z HDP
dlhodobo dávajú
Dánsku
Švédsku
Luxembursko
Nemecko


Chce ísť (súčasná vláda, pozn.) podporou veľkých investícií a veľkých aktivít, vyplýva to aj z programového vyhlásenia vlády, ktoré nám predložili...Chcú výstavbu diaľníc prostredníctvom PPP projektov, teda partnerských projektov dostavať komplex Rásochy, na ktoré malo ísť 500 miliónov.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, obidve skutočnosti, ktoré uvádza Zs. Simon sú pravdivé. V programovom vyhlásení vlády (.pdf) sa nachádza aj zámer výstavby diaľnic pomocou PPP. s. 24 : Využije overené formy výstavby dialnic formou PPP projektov." Webnoviny (SITA) včera (13. mája 2012) napísali , že Ministerstvo zdravotníctva stojí za dostavbou nemocničného komplexu Rázsochy v Bratislave. A ktualne.sk informovalo 27.11.2009 o audite, ktorý uvádza Ministerstvo zdravotníctva v materiáli o návrhu riešenia dostavby nemocnice a ktorý odhadoval, že dobudovanie Fakultnej nemocnice s poliklinikou Rázsochy bude stáť 480 miliónov eur bez DPH. Sumu, ktorú uvádza Z.Simon, spomína opozícia, SME : "Slovenské zdravotníctvo sa nachádza v ťažkej finančnej situácii, v nemocniciach máme obrovský modernizačný dlh, investície tam chýbajú ako soľ. V tejto chvíli chce Ficova vláda vyhodiť z okna 500 miliónov eur,“ povedal poslanec za SDKÚ Viliam Novotný. Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

(.pdf)

napísali

ktualne.sk

SME


Aj keď z titulu ústavy veľký manévrovací priestor prezident nemá. Ak kandidát (na šéfa SIS, pozn.) navrhnutý predsedom vlády zodpovedá všetkým požiadavkám zákonným na jeho vymenovanie, prezident v tom plní skôr úlohu tak, ako hovorí ústava alebo zákony, vymenúva na návrh predsedu vlády.

Podľa zákona o SIS riaditeľa tajnej služby vymenúva a odvoláva prezident na návrh vlády. Názory odborníkov na otaźku, či je prezident povinný kandidáta automaticky, pokiaľ spĺňa zákonné podmienky, alebo má prezident možnosť skúmať aj nedostatky v kvalifikácii , sa líšia. Definitívnu odpoveď však v tomto prípade môže dať len Ústavný súd SR. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Podľa zákona o Slovenskej informačnej službe riaditeľa SIS vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky na návrh vlády Slovenskej republiky.

Bývalý šéf Ústavného súdu (ÚS) Ján Mazák sa v relácii Na telo plus vyjadril , že ide skôr o povinnosť prezidenta rozhodnúť sa, či je uchádzač vhodne navrhnutý a nie o vymenovávaciu povinnosť. Ak prezident zistí nedostatky v kvalifikácii, má podľa Mazáka právo odmietnuť kandidáta.

Sudca ÚS Ladislav Orosz konštatuje , že menovanie šéfa tajnej služby upravuje len zákon o SIS a ústava túto právomoc nedefinuje. V takejto situácii je podľa Orosza potrebné hľadať odpoveď na otázku, aké má prezidentka možnosti v ústavných zvyklostiach odvádzaných aj od judikatúry ÚS.

Orosz odkazuje na uznesenie ÚS, ktoré sa týka nevymenovania Jozefa Čentéša. V roku 2011 bol Čentéš zvolený za generálneho prokurátora. Po takmer piatich mesiacoch, keď ho vtedajší prezident Ivan Gašparovič odmietal vymenovať, podal Čentéš ústavnú sťažnosť. Ústavný súd v októbri 2013 rozhodol, že Gašparovič porušil Čentéšove základné práva a bolo mu priznané finančné odškodnenie vo výške 60-tisíc eur.

ÚS vtedy rozhodol, že prezident je povinný zaoberať sa návrhom na vymenovanie nového generálneho prokurátora a ak bol kandidát zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť NR SR, že tohto kandidáta nevymenuje. ÚS ďalej konštatoval, že nevymenovať kandidáta môže prezident len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta.

Na rozdiel od Generálnej prokuratúry však Slovenská informačná služba nie je zriadená na základe ústavy. Je preto na otaźne, či sa na ňu vzťahuje povinnosť prezidentky zabezepečovať riadny chod ústavných orgánov.

Vedúcy Katedry ústavného práva Trnavskej univerzity Marek Káčer konštatuje , že je možné nájsť argumenty pre obe možnosti.

Situácia, keď prezident odmietol vymenovať kandidáta na šéfa SIS, sa u nás odohrala v deväťdesiatych rokoch. Michal Kováč vtedy nevyhovel návrhu vtedajšej vládnej koalície a odmietol do tejto funkcie vymenovať Ivana Lexu. Lexa sa napokon na post dostal až po zmene zákona.

zákona o Slovenskej informačnej službe
vyjadril
konštatuje
nie je
konštatuje
nevyhovel


. Z európskych fondov môžeme teraz čerpať financie na stavbu diaľnic a v tom, v čom sa rozlišujeme naozaj môžem tu prehlásiť, tá stavba diaľnic vtedy bola zastavená...

V otázkach financovania z eurofondov má Radičová, ako je uvedené vyššie pri Maďaričovi, pravdu.


Najbližší priateľ a svedok na svadbe (Igor Brossman, pozn.) povedal, že Kiska zneužil charitu.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Duel Kiska vs Fico , 22. marca 2014). Denník Pravda p riniesol vyjadrenie Igora Brossmana v publikovanom krátkom rozhovore. Brossman označil Kisku za blízkeho priateľa, ale "absolútne nevhodného" kandidáta a uviedol: ,,My sme sa na tomto rozišli. Nepáčilo sa mi, že sa chystá zneužiť anjela. Vedel som to dva roky dopredu".

Ďalšie informácie priniesol týždeník Trend, ktorý sa venoval podrobnejšie rozkolu bývalých spolupracovníkov. Brossman zopakoval kritické vyjadrenia na Kiskovu adresu: ,,Ak si vezmete Kiskove reči a vyškrknete z nich Dobrého anjela, nič neostane."

Podľa správy T ASR, uverejnenej na pluska.sk, bol Brossman skutočne svedkom na Kiskovej svadbe.

Igor Brossman spolu s Andrejom Kiskom založili organizáciu Dobrý anjel v roku 2006, v ktorej dlhodobo spolupracovali až po dobu ich rozporov ohľadom ďalšieho smerovania organizácie. Brossman organizáciu opustil ako prvý, už v roku 2011. Hoci Brossman kritizuje Kiskove politické ambície, v minulosti sa sám v politike angažoval, hoci netradičným spôsobom: "V roku 2010 I. Brossmann založil bizarnú politickú stranu Paliho Kapurková."

Duel Kiska vs Fico
Pravda p
Trend,
správy T


No tak rozhodli sa oni, že ten pochod neuskutočnia. (Puškárová, moderátorka: Ale z obavy pred extrémistami a podľa všetkého teda ste ich možno nedokázali až tak stopercentne chrániť)

Podľa slov hlavnej organizátorky pochodu Romany Schlessinger: "Polícia nám to (zrušiť pochod mestom, pozn.) odporučila z dôvodu bezpečnosti." Pluska k tomu ďalej píše: "Organizátori sa podľa jej slov rozhodli, že nepôjdu pôvodne plánovanou trasou cez Staré Mesto, pretože asi hodinu po začatí pochodu získali informáciu, že v meste je veľa roztrúsených ľudí, ktorí mali záujem pochod nejakým spôsobom narušiť. "Preto sme sa rozhodli, že si spravíme Pride z Hviezdoslavovho námestia na Tyršovo nábrežie, ktorý prebehol, trval pol hodiny až 40 minút a bol skvelý," zdôraznila organizátorka."

Podľa


Táto vláda znižuje napr. platby štátu za svojich poistencov. Optimálne je, keby to bolo 5%. My sme sa blížili k tej hranici, bolo to 4,9% v rokoch 2006-2010. Teraz v roku 2011 to bolo iba 4,3% myslím a plán na rok je 4,04 alebo presne 4%.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti v relácií o 5 minút 12 z 20. novembra 2011. SITA z 25. novembra 2010 uvádza: " Sadzba 5 % bola za predchádzajúcej vlády realitou iba krátke obdobie, a to prvé štyri mesiace roku 2007 . Následne sa však znížila na 4 %, takže priemerne štát za celý rok platil za svojich poistencov 4,33 % . V roku 2008 sa sadzba dostala na 4,5 % a v roku 2009 na 4,9 % ." ... " Podľa vládou schváleného rozpočtu by to v roku 2011 malo byť 4,32 % (sadzba za štátu za poistencov pozn.) z vymeriavacieho základu, teda mesačne na jedného poistenca 32,16 eur. V nasledujúcich dvoch rokoch by mala podľa vládou schváleného rozpočtu sadzba za štátnych poistencov klesnúť na 4 %. " Poslanci NR SR neschválili pozmeňujúci návrh, ktorý predložil Alojz Přidal z poslaneckého klubu KDH. Tento návrh bol predložený v rámci novely zákona o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách. Za hlasovali všetci prítomní poslanci poslaneckého klubu SMER-SD, traja poslanci SNS a R. Púčik, väčšina poslancom koaličných strán sa zdržala alebo hlasovala proti. R. Fico tvrdí, že platba štátu za svojich poistencov dosahovala v rokoch 2006-2010 4,9 % , čo nie je pravda, keďže túto výšku dosiahla len v roku 2009. Priemerná platba štátu za svojho poistenca bola v období vlády (počítame celé roky) R. Fica na úrovni 4, 58 %. Túto časť výroku hodnotíme ako zavádzanie. Pravdou je, že v roku 2011 je sadzba resp. platba štátu za svojho poistenca na úrovni 4,32 % a v nasledujúcom roku 2012 dosiahne výšku 4 %. Dátum zverejnenia analýzy: 19.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

v relácií o 5 minút 12
SITA
neschválili
hlasovali


Za mňa bola najvyššia vtedy boli maximálna možná hranica pokút bolo 1 milión korún.

Už počas úradovania Z. Simona na poste ministra pôdohospodárstva počas vlády I. Radičovej (posledné 4 mesiace úradu) bola možná maximálna pokuta vo výške 2 mil. eur. Počas pôsobenia Z. Simona ako ministra pôdohospodárstva za 2. Dzurindovej vlády bola maximálna pokuta vo výške jedného milióna korún. Vzhľadom na to, že Z. Simon hovorí v korunách, má na mysli obdobie jeho pôsobenia počas 2. vlády M. Dzurindu, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Už od novembra 2011, teda v čase pôsobenia Z. Simona ako ministra pôdohospodárstva (4 mesiace pred predčasnými voľbami) bola účinná novela zákona o potravinách, ktorá upravovala výšku pokuty na úrovni aj na úrovni 100 tisíc eur. Ide o odsek 3 a 4 § 28. Najvyššia hranica bola dokonca 2 mil. eur (odsek 6 § 28). V čase pôsobenia ako ministra pôdohospodárstva počas 2. Dzurindovej vlády bol maximálna výška pokuty 1 milión korún. Novela zákon č. 152/1995 Z. z. o potravinách bola prijatá vo februári 2013, s účinnosťou od 1. apríla 2013. Táto novela zvyšovala postihy až na úroveň maximálne 5 miliónov eur. Vládny návrh zákona kritizovala aj RÚZ (Republiková únia zamestnávateľov). "Hroziace následky ukladania takýchto pokút môžu byť až katastrofálne. Pokuta vo výške 1 milión eur je prakticky likvidačná pre väčšinu maloobchodných predajní v SR, pretože výšku týchto pokút je orgán kontroly povinný zo zákona uložiť každému prevádzkovateľovi maloobchodu, a to bez ohľadu na skutočnosť, či ide o právnickú osobu – obchodný reťazec, alebo o fyzickú osobu (FO) – malého podnikateľa obvykle s 1 až 2 zamestnancami," zdôvodnili v materiáli zamestnávatelia. Dátum zverejnenia analýzy: 07.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pokuty
zákon č. 152/1995 Z. z. o potravinách
kritizovala


Čo sa týka cestovného ruchu tak ŽSK je absolútne top po Bratislave.

Je pravdou, že v roku 2012 bol ŽSK druhým najlepším krajom čo sa týka celkového počtu návštevníkov za Bratislavským samosprávnym krajom (BSK). Nové údaje z 1. štvrťroka 2013 dávajú ŽSK dokonca na prvé miesto pred BSK. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa údajov ŠÚ SR (. pdf ) z roku 2012 bol Žilinský samosprávny kraj s 20 % krajom s druhým najvyšším podielom celkového počtu ubytovaných návštevníkov SR. S podielom 24,9 % bol úspešnejší už len BSK. "Podľa údajov Štatistického úradu SR v roku 2012 zariadenia cestovného ruchu v Žilinskom kraji ubytovali 756 621 návštevníkov a tretí rok po sebe zaznamenávajú prírastok ubytovaných návštevníkov. Viac ako tretinu tvoria zahraniční návštevníci. Zariadenia cestovného ruchu v Žilinskom kraji ubytovali 20 % z celkového počtu návštevníkov Slovenskej republiky, čo je druhý najvyšší podiel po Bratislavskom kraji s 24,9 %. Ďalšími v poradí sú kraje Prešovský s podielom 17,6 % a Banskobystrický s 10,6 %." Ak by sme brali ako indikátor počet prenocovaní tak ŽSK by bol úplne najlepší zo všetkých krajov. Zdroj: regionálna štatistika ŠÚ SR Najnovšie čísla za obdobie 1. štvrťroka 2013 sú priaznivejšie pre ŽSK, ktorý bol v tomto období skutočne najnavštevovanejší spomedzi krajov. Slová Juraja Blanára potvrdzuje ŠÚ SR (. pdf ) "[...] v Žilinskom kraji ubytovali 219 401 návštevníkov, čo predstavuje najvyšší 25,6 % podiel z ubytovaných návštevníkov v SR. Na druhom mieste bol Bratislavský kraj s podielom 22,6 % [...]" Dátum zverejnenia analýzy: 31.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf štatistika pdf


Verejný dlh sa vždy meria ku veľkosti HDP. Všade na svete to tak je.

Verejný dlh v pomere HDP je štandardným ukazovateľom zadlženia krajín. Tvrdenie Petra Žigu hodnotíme ako pravdivé. Podľa definície OECD je verejný dlh „súhrn záväzkov verejného sektora z minulých rokov, ktoré vznikli v dôsledku financovania rozpočtových schodkov verejného sektora”. Môže byť vyjadrený aj v množstve peňazí, ktoré štát dlží - to je tzv. nominálny dlh. Štandardnejšie je však jeho vyjadrenie v pomere k HDP krajiny. Vzhľadom na rôznu veľkosť svetových ekonomík je tak o.i. ľahšie porovnávať jednotlivé krajiny medzi sebou. Tento spôsob vyjadrenia dlhu zohľadňuje aj Európska únia pri prístupových rokovaniach štátov. Podľa Paktu stability a rastu by verejný dlh členskej krajiny nemal presiahnuť 60%. Vyjadrenie verejného dlhu v pomere k HDP používa aj OECD , Európska centrálna banka, CIA či Medzinárodný menový fond .

definície nominálny zohľadňuje presiahnuť OECD Európska CIA fond


Keďže tá rámcová zmluva sa riadi právom VB, tak sú tam rôzne technické možnosti akejsi výnimky. To je ale opäť tá účtovnícka perspektíva, kedy sa pozeráme na takú vec cez prizmu nejakej excelovskej tabuľky. O to tu nejde či existujú technické možnosti ako sa zbaviť svojho záväzku. Ide tu o európsku perspektívu SR, či bude vnímané ako dôveryhodný partner, s ktorým sa dajú robiť dohody a dá sa na tie dohody spoľahnúť.


Toto boli pravidlá (tajná voľba, pozn.) ktoré sme zaviedli pred 20. rokmi a my ich musíme dodržiavať. Bez ohľadu na to všetci politológovia sa vyjadrili s tým, že toto je zásadný problém.

Agentúra SITA uvádza: „Politológ považuje avizovanú zmenu rokovacieho poriadku za nešťastný ústup demokracii totalitným spôsobom. Nepáči sa mu, že koalícia mení vyššie demokratické princípy len preto, že sa sama nevie dohodnúť. Tajné hlasovanie v prípadoch, ako je voľba prokurátora, podľa neho má svoje opodstatnenie. Kritizuje aj zablokovanie voľby, ktoré koalícia plánuje na utorok. "Keď sa robí obštrukcia vo vlastnej koalícii, je to trápne, keďže normálne sa robia obštrukcie voči opozícii," poznamenal Kusý s tým, že je to už druhý raz, čo táto koalícia robí obštrukcie vo vnútri.“ Iné mediálne vyjadrenie politológa v tomto duchu sa nám vyhľadať nepodarilo. Mimo tento fakt, je Kaliňákove tvrdenie zavádzajúce aj preto, lebo ovytvára z politológov homogénnu skupinu ľudí s identickým názorom na problematiku. Napríklad autori tohoto webu sú politológovia a v zmene spôsobu voľby zásadný problém vo vzťahu k ústave a demokratickému zriadeniu spoločnosti nevidia. Zmena spôsobu hlasovania z tajného na verejné je Ústavou definovaným priestorom, v ktorom môže legitímne oscilovať. Robert Kaliňák by mal byť špecifický v adresnosti vyjadrení politológov.

SITA


...rok 2015 bol v cestovnom ruchu historicky najlepší pre Slovensko...

ŠÚ SR zatiaľ nemá zverejnené odvetvové štatistiky pre cestovný ruch za rok 2015. Nie je tak zatiaľ možné presne porovnať počet návštevníkov, ciest, priemerný počet prenocovaní a celkový výkon zariadení oproti predchádzajúcim rokom, čiastkové výsledky však ukazujú, že skutočne došlo k historickému zvýšeniu. Čisto z hľadiska návštevnosti však došlo podľa EK za január až október 2015 k nárastu o 16 %. 2015 ako najlepší hodnotil aj Zväz cestovného ruchu a ďalšie organizácie pôsobiace v odvetví. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

cestovný ruch
podľa EK
ZCRSR
Slovenskej agentúry
hodnotí


Máme okolo 500 km ciest, áno, do ktorých treba investovať. Sám ste povedal 250 km ciest, 250 km ciest, pozor, sme opravili.

Na stránke Slovenskej správy ciest sú k dispozícii iba informácie o stave ciest do roku 2009 . Novšie materiály správa ciest poskytuje na požiadanie (momentálne očakávame odpoveď na našu žiadosť). Číslo 250 km opravených ciest spomínajú obaja kandidáti, Tomáš Galbavý v súvislosťou s rokmi 2006-2013. Podľa informácii správy ciest bolo v roku 2009 bolo 80 km ciest II. triedy vedených ako "nevyhovujúcich" a 25 km ako "havarijných" (čo predstavuje kategóriu ešte horšiu ako "nevyhovujúce"). Z ciest III. triedy bolo vedených ako "nevyhovujúce" 397 km, 4 km boli v havarijnom stave. Po spočítaní týchto čísel nám vychádza, že v roku 2009 bolo približne 504 km ciest vedených ako nevyhovujúcich, alebo havarijných. Toto číslo je prakticky totožne s tým, ktoré uvádza Milan Belica. Keďže však zatiaľ nemáme k dispozícii aktuálne údaje, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 15.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke


Rast HDP, všetci v okolí rastú rýchlejšie.

Podľa štatistík Eurostatu ( .pdf , s.3) bol medziročný rast HDP v roku 2019 na Slovensku 1,9 %. V Česku dosahoval rast 1,7 %, Maďarsku 4,6 %, Poľsku 3,5 % a Rakúsku 1 %. Rast HDP Ukrajiny v treťom kvartáli 2019 predstavoval 4,2 %. Z našich susedov tak rýchlejšie rastie len Poľsko, Ukrajina a Maďarsko. Tvrdenie Andreja Kisku preto hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf Ukrajiny


Slovíčko nezávislý, to máme pred súdmi, máme to dokonca sformulované pri ombudsmanovi, ale nie pri prokuratúre a dokonca v tomto zmysle sa už raz vyjadril aj Ústavný súd v jednom zo svojich nálezov.

Slovo nezávislý sa v Ústave Slovenskej republiky (.pdf) vyskytuje pri Verejnom ochrancovi práv (ombudsmanovi), pri Ústavnom súde SR a pri Najvyššom kontrolnom úrade SR: Čl. 60 "(1) Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky je nezávislý orgán kontroly hospodárenia s ..." Čl. 124 " Ústavný súd Slovenskej republiky je nezávislým súdnym orgánom ochrany ústavnosti." Čl. 151a "(1) Verejný ochranca práv je nezávislý orgán Slovenskej republiky, ktorý v rozsahu a spôsobom ustanoveným zákonom chráni základné práva a slobody fyzických osôb a právnických osôb v konaní pred orgánmi verejnej správy a ďalšími orgánmi verejnej moci, ak je ich konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť v rozpore s právnym poriadkom." Čo sa týka nálezu Ústavného súdu, Lucia Žitňanská mala pravdepodobne na mysli Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky z 24. februára 1998 (.pdf) v ktorom sa uvádza: "Ustanovenia § 2 ods. 1 a 2 a § 5 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 314/1996 Z. z. o prokuratúre n i e s ú v súlade s čl. 1, čl. 2 ods. 2, čl. 149 a 151 Ústavy Slovenskej republiky , len pokiaľ ide o použité slová v texte „ nezávislý “ (§ 2 ods. 1), „nezávisle od iných orgánov“ (§ 2 ods. 2) a „nezávislosť“ (§ 5 ods. 2) v texte zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 314/1996 Z. z."

Ústave Slovenskej republiky


... (Sefčovič, pozn.) mal byť komisárom pre dopravu a vesmírne záležitosti alebo skrátime to na vesmír. ...muselo dôjsť k určitým rošádam, ale v tomto prípade opäť v prospech nášho kandidáta, pretože bude jedným z podpredsedov Európskej komisie a bude zodpovedať prakticky za najvýznamnejšiu oblasť Európskej komisie a to je za energetiku. Naviac mu zostane v portfóliu aj koordinácia dopravy, teda to čo mal robiť predtým.

Slovenský eurokomisár Maroš Šefčovič skutočne mal pôvodne zastávať pozíciu komisára pre dopravu, mobilitu a politiku pre vesmír. Dnes však už figuruje v novom zložení ako podpredseda EK pre energetiku, ktorú možno podobne ako dopravu a vesmír považovať za veľmi významné pozície. Šefčovič by však mal podľa dostupných informácií taktiež dozerať na koordináciu dopravy. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pozíciu zložení informácií rezignovala určil vyjadrenie


Je to (finančná náročnosť zákona o hmotnej núdze, pozn.) spolu 15 miliónov s tým, že cirka 8 miliónov pôjde na koordinátorov, to znamená na tých cirka 840 ľudí, ktorí budú zabezpečovať organizáciu a 7 miliónov sú tie náklady s tým súvisiace.

V právnej úprave zákona o hmotnej núdzi, ktorý je účinný od 1. januára 2014 sa uvádza, že celkový predpokladaný rozpočet novely zákona je 15 miliónov EUR (14 918 805,57). Z tejto sumy je na mzdy zamestnancov úradov práce je vyčlenených 8 miliónov eur. Na ochranné pomôcky (pracovné rukavice, vesty a pod.) a pracovné pomôcky, prípadne úrazové poistenie poberateľov dávky v hmotnej núdzi je vyčlenených takmer 7 milonov EUR (6 839 214 EUR).

V správe agentúry SITA z 20. októbra 2013 sa uvádza, že obciam má pomáhať viac ako 800 koordinátorov.

úprave SITA


Portugalsko využilo inštitút reason opinion 227 krát a Slovensko 3+1 krát.

Jozef Viskupič má na mysli tzv. odôvodnené stanoviská (reasoned opinions), ktoré môžu národné parlamenty podávať vo vzťahu k prijímanej európskej legislatíve. Je síce pravdou, že NR SR využila túto možnosť štyrikrát (resp. trikrát) od jej zavedenia prostredníctvom Lisabonskej zmluvy (LZ), avšak portugalský parlament poskytol týchto stanovísk 227 len v roku 2012, celkový počet ním podaných stanovísk je až 518. Navyše, ak započítavame len odôvodnené stanoviská riadiace sa príslušnými ustanoveniami LZ, portugalský parlament ich za celé obdobie existencie tohto inštitútu poskytol iba tri. Výrok J. Viskupiča je nepresný pri uplatnení hociktorého z dvoch prístupov pre počítanie stanovísk, preto ho hodnotíme ako nepravdivý. Pre postavenie a právomoci národných parlamentov vo vzťahu k európskej legislatíve a jej pripomienkovaniu sú relevantné najmä Protokoly 1 a 2 k LZ. V článku 6 Protokolu 2 sa zakotvuje právomoc, o ktorej sa zmieňuje volebný líder OĽaNO: "Do ôsmich týždňov od doručenia návrhu legislatívneho aktu v úradných jazykoch Únie môže ktorýkoľvek národný parlament alebo ktorákoľvek komora národného parlamentu poslať predsedom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie odôvodnené stanovisko s uvedením dôvodov, pre ktoré sú presvedčení, že daný návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity. Je vecou každého národného parlamentu alebo každej komory národného parlamentu, aby sa prípadne poradili s regionálnymi parlamentmi so zákonodarnými právomocami." Podľa databázy odôvodnených stanovísk využila NR SR túto možnosť naozaj v štyroch prípadoch. V tabuľke , ktorú z dostupných údajov zostavil britský parlament figurujú pri Slovensku tri "reasoned opinion". Presne v tejto istej tabuľke figuruje aj číslo 227 v súvislosti s portugalským parlamentom, avšak vzťahuje sa iba na rok 2012, pričom zahŕňa všetky pripomienky zaslané touto inštitúciou (reasoned opinions + contributions) , nielen tie, ktoré spĺňajú podmienky článku 6 protokolu 2 (rozdiel je vysvetlený napr. v tabuľke stanovísk za rok 2014). Navyše, pre získanie celkového čísla pre Portugalsko je k tomuto údaju nutné pripočítať 106 stanovísk za rok 2010, 184 za 2011 a jedno za 2013, čím dostávame súhrnné číslo 518. Databáza odôvodnených stanovísk, ktorá eviduje iba tie, spĺňajúce podmienky stanovené príslušným článkom LZ, zasa eviduje pre portugalský parlament (Assembleia da República) iba 3 odôvodnené stanoviská, čo je menej než pri NR SR. Údaj, ktorý uvádza J. Viskupič, teda nemožno považovať za správny ani ak zohľadníme všetky stanoviská, ani ak započítavame iba odôvodnené stanoviská podľa článku 6 Protokolu 2 LZ.

Protokoly databázy tabuľke tabuľke Databáza


Keď nastúpila vláda pani Radičovej, tak vláda Ivety Radičovej vymenila troch predstaviteľov v Súdnej rade. Títo predstavitelia sa obrátili na Ústavný súd a Ústavný súd konštatoval, že ten, kto nominuje do Súdnej rady, či to je napríklad vláda, parlament alebo je to prezident, môže prijať rozhodnutie o zmene týchto ľudí. Stalo sa to hneď potom, ako nastúpil pán prezident. Pán prezident tiež vymenil myslím troch členov Súdnej rady, hovorím teraz o pánovi prezidentovi Kiskovi.

Vláda I. Radičovej v januári 2011 skutočne odvolala troch členov Súdnej rady (Richard Molnár, Daniel Hudák a Viliam Dohňanský), ktorí boli do funkcie nominovaní ešte vládou R. Fica. Bývalí členovia Súdnej rady podali sťažnosť na Ústavný súd, ktorá však bola zamietnutá ako neopodstatnená. Ústavný súd uznáva právo tých subjektov čo menovali aj odvolať. Rovnako je pravdou, že súčasný slovenský prezident A. Kiska odvolal troch členov Súdnej rady (Mária Bujňáková, Gabriela Šimonová a Eduard Barány - sám odstúpil), ktorých do funkcie menoval bývalý prezident I. Gašparovič. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa článku 141a ods. 1. Ústavy SR (.pdf): "Súdna rada pozostáva z 18-tich členov. Na čele Súdnej rady je predseda, ktorý je súčasne predsedom Najvyššieho súdu. Zvyšnými 17-timi členmi sú a) ôsmi sudcovia, ktorých volia a odvolávajú sudcovia Slovenskej republiky, b) traja členovia, ktorých volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky, c) traja členovia, ktorých vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky, d) traja členovia, ktorých vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky." SITA , 19. januára 2011: "Vláda Ivety Radičovej odvolala Richarda Molnára, Daniela Hudáka a Viliama Dohňanského z funkcie členov Súdnej rady pred uplynutím ich päťročného funkčného obdobia. Títo traja členovia boli menovaní ešte vládou Roberta Fica v rokoch 2007 a 2009. Za nových členov vláda Radičovej vymenovala Ľudmilu Babjakovú, Jozefa Vozára a Alexandra Bröstla." TASR , 7. februára 2011: "Sudcovia Richard Molnár, Viliam Dohňanský a Daniel Hudák tvrdia, že ich odvolanie vládou z rady pred skončením ich funkčného obdobia je protiústavné. ... Môžem potvrdiť, že takáto sťažnosť bola dnes podaná, " uviedol právny zástupca sťažovateľov Bohumil Novák. Sťažovatelia zároveň žiadajú, aby ÚS SR odložil vykonateľnosť uznesenia vlády SR, ktorá 19. januára tohto roku odvolala svojich troch nominantov v Súdnej rade." Uznesenie (pdf.) Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. IV. ÚS 46/2011 zo 17. februára 2011: "Ústavou Slovenskej republiky ustanovená vnútorná konštrukcia (zloženie) Súdnej rady Slovenskej republiky by stratila svoje racionálne opodstatnenie, ak by členovia Súdnej rady Slovenskej republiky po svojom ustanovení (zvolení, resp. vymenovaní) nemali žiadnu väzbu na tých, ktorí ich do tejto funkcie ustanovili (zvolili, vymenovali). Zloženie Súdnej rady Slovenskej republiky a spôsob jej uznášania vychádzajú teda (logicky a vedome) z požiadavky zachovania vzťahu (politickej) dôvery medzi členmi Súdnej rady Slovenskej republiky a subjektmi, ktoré ich do ich funkcií ustanovili, čomu zodpovedá oprávnenie týchto subjektov odvolať ich z funkcie aj z dôvodu „straty dôvery“, resp. aj z iného Ústavou Slovenskej republiky alebo zákonom neustanoveného dôvodu. Podaná sťažnosť bola zamietnutá z dôvodu neopodstatnenosti." TASR , 18. júna 2014: "Súčasný slovenský prezident Andrej Kiska taktiež odvolal troch členov Súdnej rady, Máriu Bujňákovú, Gabrielu Šimonovú a Eduarda Barányho, ktorí boli menovaní I. Gašparovičom. Za nových členov boli vymenovaní Ján Kľučka, Jozef Vozár a Elena Berthotyová." Dátum zverejnenia analýzy: 15.09.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy SITA TASR Uznesenie TASR


Keď pani ministerka Tomanová, jej štátna tajomníčka, to znamená, že vtedy, keď obidvaja alebo obidve teda boli na ministerstve, podpísali pre seba zmluvy, dve zmluvy na 130 tisíc eur. Toto je konflikt záujmov.

Exministerka práce Viera Tomanová SMER-SD a bývalá štátna tajomníčka ministerstva práce Emília Kršíková SMER-SD zarábali na projektoch financovaných aj z eurofondov. Tomanová ešte ako ministerka podpísala príkaznú zmluvu so svojím podriadeným, šéfom Centra vzdelávania Ivanom Bernátkom. Za prácu na projekte Centrum sociálneho dialógu mala dostať takmer 60 tisíc eur. Jej štátna tajomníčka Kršíková mala na tom istom projekte zarobiť viac ako 77 tisíc eur. Za hodinovú prácu mali dostávať 37,5 eura. Zmluva, ktorú obe uzatvorili v máji tohto roka, mala trvať až do roku 2013, stihli si vyplatiť vyše 4700 eur.

zarábali


... pretože si musíme povedať na rovinu, že dnes sú niektorí poberatelia sociálnych dávok ohodnotení, keď to musím tak povedať, možno aj dvojnásobne oproti ľuďom, ktorí pracujú za minimálnu mzdu, čiže tento sociálny systém je dnes úplne zlý.

Výrok Mariana Kotlebu hodnotíme ako nepravdivý, keďže neexistuje podľa zákona prípad, v ktorom by človek poberajúci dávky v hmotnej núdzi dostával dvojnásobok minimálnej mzdy. Minimálna mzda na Slovensku od 1. januára 2013 je 337,7 eur, v čistom to predstavuje sumu 290,7 eur . Jej dvojnásobok v čistom by bol teda 581,4 eur. Základnou "sociálnou" dávkou na Slovensku je dávka v hmotnej núdzi (DvHM). Nárok na túto dávku má občan, ak jeho príjem nedosahuje životné minimum (198,09 eur mesačne pre jednu osobu, 138,19 eur mesačne pre ďalšiu spoločne posudzovanú plnoletú fyzickú osobu a 90,42 eur mesačne, ak ide o nezaopatrené dieťa alebo zaopatrené neplnoleté dieťa) a zároveň ak si svojím majetkom nedokáže zabezpečiť základné životné podmienky a pomôcť v hmotnej núdzi. Výška dávky mesačne podľa úpravy zákona platnej do 31. 12. 2013: 60,50 eur pre jednotlivca, 115,10 eur pre jednotlivca s 1 až 4 deťmi, 168,20 eur pre jednotlivca s viac ako 4 deťmi, 105,20 eur pre dvojicu, 157,60 eur pre dvojicu s 1 až 4 deťmi, 212,30 eur pre dvojicu s viac ako 4 deťmi. Ku DvHM prináležia aj ďalšie dávky, na ktoré však nie je automatický nárok: - príspevok na bývanie - podmienkou je vlastníctvo alebo nájom bytu alebo rodinného domu: 55,80 eur mesačne pre jednotlivca 89,20 eur mesačne, ak je viac spoločne posudzovaných osôb. - aktivačný príspevok, ktorý sa poskytuje zamestnanej osobe alebo osobe v evidencii uchádzačov o zamestnanie, ak sa osoba aktívne pripravuje na zamestnanie (t.j. vykonáva rekvalifikačné kurzy zadané MPSVaR) alebo je zamestnaná a študuje popri práci, alebo osoba vykonáva rôzne “pracovné služby” v prospech obce, teda príspevok funguje ako kvázi odmena za vykonanú prácu pre obec či VÚC - 63,07 eur - príspevok na dieťa, ak dodržiava školskú dochádzku - 17,20 eur - príspevok pre tehotnú ženu (ak je plnoletá a chodí pravidelne na prehliadky) - 13,50 eur - príspevok pre rodiča dieťaťa do jedného roka (ak chodí pravidelne na pediatrické prehliadky) - 13,50 eur - príspevok na zdravotnú starostlivosť - 2 eur Príklady rôznych situácii a čo najvyššej kombinácie sociálnych dávok: 1. jednotlivec bez detí, poberajúci aktivačný príspevok aj príspevok na bývanie, príspevok na zdravotnú starostlivosť 181,37 eur 2. dvojica bez detí, obaja poberajúci aktivačný príspevok aj príspevok na bývanie, príspevok na zdravotnú starostlivosť 324,54 eur 3. dvojica s dvomi deťmi, obaja poberajúci aktivačný príspevok aj príspevok na bývanie, príspevok na zdravotnú starostlivosť a príspevky na dieťa 441,34 eur 4. dvojica s piatimi deťmi, obaja poberajúci aktivačný príspevok aj príspevok na bývanie, žena je tehotná aj má dieťa do jedného roka 540,64 eur 5. jednotlivec s piatimi deťmi, z toho jedno do jedného roka, poberajúci aktivačný príspevok aj príspevok na bývanie, príspevok na zdravotnú starostlivosť 425,97 eur Sociálne dávky nedosahujú dvojnásobok minimálnej mzdy. Štátne sociálne dávky, ako ich definuje ÚPSVaR , zahŕňajú napríklad prídavky na deti či príplatky k prídavkom na deti, príspevok pri narodení dieťaťa, alebo aj rodičovský príspevok, tieto sa však priznávajú bez ohľadu na status prijímateľa dávky v hmotnej núdzi či príjem - dostáva ich aj zamestnanec s minimálnou či akoukoľvek inou mzdou. Rovnicu, či sú vyššie sociálne dávky, alebo dvojnásobok minimálnej mzdy, teda neovplyvňujú. Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Minimálna mzda
čistom
dávka v hmotnej núdzi
životné minimum
ÚPSVaR


...my do tej doby, do tohto momentu, kým tlačový zákon nebol zle odsúhlasený v slovenskom parlamente, my sme do tej doby neboli ochotní ani hovoriť o tom ako budeme ako sa, ako sa budeme správať v prípade Lisabonskej zmluvy, takže netreba, netreba spájať tieto veci...

Tlačový zákon sa od svojho pôvodného návrhu zmenil. Otázne však je nakoľko, a na koho tlak. Koncom júna 2007 ministerstvo zverejnilo prvú verziu tlačového zákona. Do konca roka sa ku nemu podľa slov ministerstva vyjadrilo v 194 pripomienkach 23 inštitúcií, z ktorých akceptoval 72. Zákon sa dostal do parlamentu do prvého čítania 12.2.2008. Vyvolal búrlivú diskusiu v spoločnosti, ostré protesty v novinárskej obci , občianskej spoločnosti, odsúdený bol zahraničnými pozorovateľmi (medzi nimi aj OBSE ) a v neposlednej rade opozíciou . V rámci druhého čítania, ktoré sa uskutočnilo v apríli, boli prijaté niektoré pozmeňovacie návrhy takmer výlučne z dielne vlády. 9. apríla bola tiež schválená definitívna verzia tlačového zákona . Hlasovanie o Lisabonskej zmluve prebehlo deň na to, 10. apríla. SMK v deň hlasovania avizovala, že napriek opozičnej obštrukcii zmluvu podporí . SMK sa však už v januári vyjadrilo, že pre tlačový zákon Lisabonskú zmluvu nepodporí. Csáky nehovorí pravdu, ak tvrdí, že sa o hlasovaní o Lisabonskej zmluve pred schválením tlačového zákona SMK nevyjadrovalo. Vyjadrovalo a odmietalo hlasovať.

prvú verziu
vyjadrilo
novinárskej obci
zahraničnými pozorovateľmi
OBSE
opozíciou
niektoré
pozmeňovacie
tlačového zákona
podporí
odmietalo


Európska komisia má 33 tisíc zamestnancov na 28 komisariátov.

Európska komisia po mnohých transformáciach, čo sa týka počtu členov komisie, sa ich počet ustálil po vstupe Chorvátska do EÚ v roku 2013 na čísle 28. Podľa dokumentu Európskej komisie HR Key Figures (staff members) 2017, ku dňu 01. 01. 2017 v komisii pracovalo 32 546 ľudí. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Počet komisárov sa menil v závislosti od počtu členov Európskej únie. Pred vstupom desať nových členov v roku 2004 mala Európska komisia 20 komisárov: 5 najväčších štátov - Francúzsko, Taliansko, Nemecko, Španielsko a Veľká Británia - malo v EK dvoch komisárov, ostatné členské krajiny EÚ po jednom. Po vstupe nových členov 1. mája 2004 se zvýšil počet komisárov na 30 (plus jeden komisár z každej novej členskej krajiny). 18. septembra 2004, kedy se ujala vlády nová Európska komisia, sa počet komisárov znížil na 25 (každá členská krajina má už len po jednom komisárovi). Od 1. januára 2007 do 30. júna 2013 mala Komisia celkom 27 členov (po vstupe Bulharska a Rumunska do EÚ). Od 1. júla 2013 má Komisia 28 komisárov (po vstupe Chorvátska do EÚ). Európska komisia sídli v Bruseli, ústrednou budovou je palác Berlaymont , niektoré časti sú dislokované v Luxemburgu. Člení sa na množstvo generálnych riaditeľstiev a služieb. Úlohou Európskej komisie je dbať na dodržovanie zakladajúcich zmlúv EÚ a z úradnej povinnosti podávať žaloby v prípade zisteného porušenia. Dôležitou právomocou je účasť na tvorbe legislativy, právo predkladať návrhy legislatívnych predpisov má výhradne Komisia. Ďalšími právomocami sú vydávanie doporučení a stanovísk. Komisári pochádzajú z členských štátov EÚ a sú týmito štátmi do svojej funkcie navrhovaní. V čele stojí predseda navrhnutý Európskou radou, následne schválený voľbou v Európskou parlamente, kde musí získať väčšinu hlasov poslancov. Ostatní komisári sú spoločne menovaní Radou Európskej únie a predsedom Európskej komisie, ktorý sám prideľuje komisárom rezorty.

HR Európska Berlaymont Komisári


My sme odovzdali ministrovi financií taký veľký katalóg, rozsiahly katalóg, ktorý sme nazvali Balíček 5+1.

Podľa oficiálnej stránky OKS 21. marca 2011 odovzdali predstavitelia OKS ministrovi financií Ivanovi Miklošovi Balíček 5+1 . Podľa autorov balíček predstavuje "najreálnejšiu cestu k zdravým verejným financiám a hospodárskemu rozvoju Slovenska." Celý obsah balíčka nájdete tu (pdf.).

OKS tu


Poplatky pre občanov, seniorov je v niektorých seniorských zariadeniach je viac ako 500 eur.

Seniorské zariadenia alebo domovy sociálnych služieb sa riadia nariadením PSK z roku 2012. Od januára 2013 sa poplatky zvýšili, no podľa dostupných zdrojov išlo o navýšenie na hranicu 400 eur (špecializované zariadenia). Nie je teda pravdou, že v niektorých seniorských domovoch k kompetencii PSK sú poplatky viac ako 500 eur. J. Mihalčin značne hyperbolizuje poplatky, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Presne určené cenníky pre konkrétne domovy sociálnych služieb nie sú dostupné. Od 1. januára 2013 sa však cenník služieb v zariadeniach pre seniorov v Prešovskom kraji podriaďuje novému Všeobecnému záväznému nariadeniu PSK č. 28/2012 o podmienkach poskytovania sociálnych služieb, určení sumy úhrady, spôsobe jej určenia a platenia v zariadeniach sociálnych služieb a v krízových strediskách v zriaďovateľskej pôsobnosti Prešovského samosprávneho kraja v znení VZN č. 30/2012. Ceny za služby sa odvíjajú od stavu jednotlivých pacientov, od pobytovej formy, či veľkosti obytnej miestnosti. Denníka Pravda (5. júna 2012) sa odvoláva na nariadenie PSK, pričom sa ceny od januára 2013 pre seniorov v domovoch sociálnych služieb pohybujú na úrovni od 200 do 400 eur. "Prešovská župa tiež posunula zvyšovanie až na prvý január 2013. Ak sa zákon o sociálnych službách dovtedy nezmení, klienti by platili o 70 až 100 percent viac. V zariadeniach pre seniorov by mesačný poplatok stúpol zo 190 na 322 eur, v špecializovanom zariadení zo 199 až na 398 eur. " Podľa denníka SME (14. decembra 2012) sa poplatky za domovy sociálnych služieb zvýšili o 10%, pričom v priemere išlo o nárast o 20 eur. To znamená že počiatočné poplatky boli približne 200 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 28.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

nariadeniu Pravda SME


Zvýšili sme transparentnosť a efektivitu verejného obstarávania.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný keďže efekty novely zákona o verejnom obstarávaní, ktorú pasujú predstavitelia SMER-SD za zákon, ktorý má zvýšiť transparentnosť a efektivitu verejného obstarávania, ešte nemožno hodnotiť - časť novely nadobudla účinnosť 18. februára 2013, daľšie časti 1. júla 2013 a 1 januára 2014. Opozícia novelu ostro kritizovala. R. Kaliňák predstavil verejnosti novelu zákona o verejnom obstarávaní 30. júla 2012. Samotné pripomienkové konanie prebiehalo dva týždne, pretože novela bola predložená na skrátené pripomienkové konanie od 3. septembra do 14. septembra 2012. Dôvodom skráteného pripomienkového konania bola naliehavá potreba z dôvodu zníženia výdavkov verejného rozpočtu. Podľa TA3 bolo k tejto novele Zákona o verejnom obstarávaní odoslaných viac ako 1200 pripomienok, z toho 500 zásadných. Novela zákona o verejnom obstarávaní bola ostro kritizovaná opozíciou. Prvú časť novely zákona o verejnom obstarávaní schválila NR SR už vo februári 2013, schválená časť novely zákona o verejnom obstarávaní mala nadobudla účinnosť 18. februára 2013. Opozičný poslanci túto novelu ostro kritizovali. Novela zákona o verejnom obstarávaní bola schválená 19. marca 2013. Spolu prešlo až 80 pozmeňovacích návrhov, niekoľko bolo aj opozičných. Most-Híd sa vyjadril , že zákon nespĺňa kritéria transparentnosti. Niektoré časti novela zákona o verejnom obstarávaní nadobúdajú účinnosť už v 1. júla 2013, ďalšie časti až od 1. januára 2013. K dnešnému dňu tak nie je možné vyhodnotiť skutočný efekt novely na transparentnosť a efektivitu verejného obstarávania. INESS sa k údajemu zvýšeniu transparentnosti a efektivity verejného obstarávania vyjadril: " Posledné správy hovoria o modifikovaní zmlúv na internete, a v rezorte školstva dokonca o ich sťahovaní z internetu. Ani medializovaný prípad Horné Plachtince, za ktorým stojí Ministerstvo vnútra, nenaznačuje, žeby sa v tejto oblasti udial významný posun." Transparency international Slovensko vo svojej analýze porovnalo efektívnosť a transparentnosť verejného obstarávania v polrokoch roka 2012. V druhom polroku oproti prvému polroku (vláda I. Radičovej do marca) 2012 klesol priemerný počet súťažiacich a taktiež klesla aj cenová úspora. Inými slovami, transparentnosť a efektívnosť verejného obstarávania skôr poklesla v 2. polroku 2012, kedy vládla 2. vláda R. Fica. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

skráteného TA3 kritizovaná schválila schválená vyjadril INESS analýze


My sme síce nehlasovali za Ústavu kvôli tomu, že nám všetky návrhy boli odmietnuté. Podali sme asi dohromady 80 návrhov, ani jeden neprešiel, kvôli tomu sme nehlasovali.

Nie je možné fyzicky spočítať všetky návrhy a pripomienky, keďže tie boli predkladané nielen na schôdzi samotnej, ale aj v rámci rokovania výborov, z ktorých nie je verejne dostupná presná dokumentácia. Prijaté však boli dva pozmeňujúce návrhy Bauerovej z Maďarsko kresťansko - demokratického hnutia a Spolužitia, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Vládny návrh Ústavy Slovenskej republiky, bol prejednávaný a schválený na 5. schôdzi Slovenskej národnej rady v dňoch 31.8 a 1.9. 1992, z ktorej je dostupná presná stenografická správa . Na tomto zasadaní boli skutočne členmi Maďarského kresťansko - demokratického hnutia a hnutia Spolužitie predkladané návrhy na zmenu znenia Ústavy, ktoré vo väčšine prípadov neboli prijaté. Výnimkou sú však napríklad 2 návrhy poslankyne Bauerovej, ktoré boli priiaté, i keď v rámci hlasovania o spoločnej správe výborov (str. 258 pdf dokumentu).

"Ďalšie návrhy dávala pani Bauerová - vynechať odsek 3 z článku 34. To sa už realizovalo. Vyňať pozmeňujúci návrh číslo 33 zo spoločného hlasovania - realizovalo sa."

Poslankyňa E. Bauerova k vyňatiu návrhu číslo 33 povedala (s. 113):

"Neprijať pozmeňujúci návrh číslo 33 z tlače 24a, najmä preto, lebo zbytočne vzbudzuje nedôveru k menšinám."

Poslanec Ernö Rózsa k návrhu vyňať odsek 3 z článku 34, ktorý navrhovala aj Bauer, povedal (s. 37):

"V návrhu uvedený odsek 3 článku 34 vytvára ústavne možnosti na negovanie práv uvedených v týchto článkoch a stáva sa zárodkom nedorozumenia, vytvára ovzdušie nedôvery a zbytočného napätia. Navrhujem preto odsek 3 článku 34 vynechať."

Stanovisko Pála Csákyho, ktoré bližšie prezentuje a osvetľuje dôvody MKDH k nehlasovaniu z návrh Ústavy je dostupné na stranách 26 - 33, a stanovisko Arpáda Duka - Zólyomyiho prezentujúce postoj hnutia Spolužitie na stranách 5 - 7. Neprijatie pozmeňujúcich návrhov, opravujúce národnostne menšiny, bolo prezentované ako ako dôvod nehlasovania za Ústavu SR.

(pozn. uvedené strany sú určené pre zobrazený pdf dokument, nie číslovanie v samotnom prepise schôdze)

stenografická správa


Počas prvej vlády 2006-2010 poslal preč, ak som dobre rátal, 11 ministrov.

Podobný výrok sme overovali napríklad 22. januára 2012 v O5M12 . Počas Ficovej vlády bolo skutočne odvolaných 11 ministrov . Najväčšie zmeny nastali u koaličného partnera SNS, ktorý musel vymeniť až 5 ministrov, a napokon SNS prišla o celý rezort Ministerstva životného prostredia. Rezorty HZDS museli opustiť 3 ministri a 3 nominanti SMER-SD

11 ministrov


Minulý rok, keď nám vypadlo 700 miliónov na príjmoch rozpočtu, ktorý ste robili vy.

Podobný výrok sme overovali v relácií O 5 minút 12 (16. december 2012) a Na telo (10. februára 2013):

O 5 minút 12
Na telo
Prognóza december
návrh


Podľa údajov Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a Štatistického úradu SR sa počet aj podiel ľudí bez práce skutočne znižuje. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ŠÚ SR


Pani Mišíkovú sme oslovili my, ostatní partneri, teda aj KDH aj SaS sa pripojili, no a  výsledok je taký, že máme jedného kandidáta alebo teda pani Mišíkovú, ktorá má 51 hlasov, teda predpokladáme a zatiaľ SDKÚ sa nerozhodlo, koho podporí a či vôbec teda sa bude snažiť o to, aby bol spoločný kandidát.

Mišíkovú navrhlo 51 poslancov za KDH, Most-Híd a SaS. Špeciálnu zmienku o oslovení zo strany Most-Híd sa nám nepodarilo dohľadať.

Mišíkovú navrhlo


Napríklad obce a mestá skončili za minulý rok s prebytkami.

Mestá a obce naozaj hospodárili v roku 2013 s prebytkom 121 miliónov eur. Informovala o tom agentúra TASR : "Rozpočtové hospodárenie samospráv v spoločnej európskej metodike ESA 95 skončilo v roku 2013 s prebytkom 121,7 milióna eur, čo takmer zodpovedá výške plánovaného prebytku v sume 136,1 milióna eur. Na rokovaní Predsedníctva a Rady Združenia miest a obcí Slovenska (ZMOS) v Žiline o tom informoval predseda ZMOS Jozef Dvonč."

TASR


A keď vám to ukážem na príklade školstva, ja som začal rozprávať o potrebe orientácie vzdelávania na potreby dieťaťa v roku 2010.

Dôležitú časť politickej agendy Martina Poliačika tvorí školstvo, potrebné zmeny v školstve, postavenie učiteľov a potreby žiakov, študentov. Martin Poliačik je zástancom aj alternatívnych systémov a metód vzdelávania, v parlamente je ( a bol) členom Výboru pre vzdelávanie, vedu, mládeže a šport, rok pôsobil aj na Súkormnej základnej škole s materskou školou Montessori v Bratislave. Na jeho súčasnej webstránke prezentuje myšlienku potreby zmien vo fungovaní škôl a celého vzdelávacieho procesu: " Priority vo vzdelávaní sa posunuli. Deti a študenti už nie sú odkázaní na učiteľa ako jediný zdroj informácií, majú nepreberné množstvo spôsobov, ako sa k novým vedomostiam dostať – vďaka internetu majú celý svet na špičkách svojich prstov. Ako však informácie triediť? Ako overovať, či sú pravdivé? Ako si vytvoriť názor, ak si jednotlivé zdroje informácií navzájom protirečia? A prečo majú vôbec chcieť niečo vedieť? Na tieto otázky by mal učiteľ vedieť v prvom rade odpovedať. Má byť fakľou, ktorá v deťoch zapáli túžbu poznávať svet okolo seba a dať im nástroje, ako to robiť." Po prehľadaní vystúpení a faktických poznámok Martina Poliačika v parlamente počas vlády Ivety Radičovej a hlavne jeho príspevky z roku 2010, nepodarili sa nám nájsť vyjadrenia, v kotrých by bolo doslova uvedená " potreba orientácie vzdelávania na potreby dieťaťa ." Je ale pravda, že k novelám zákonov a k návrhom týkajúcich sa vzdelávania vystupoval, a bojoval za väčšiu slobodu pre učiteľov a školy:

pôsobil
webstránke
24. schôdzi
28. schôdzi
vyjadrenie
blogových príspevkov
vyjadrenia


Ja nikdy nezabudnem slová pána ministra Portugalska a podpredsedu vlády, ktorý mi povedal, uchránili sme sa pred finančnou lobby a radšej sme zvýšili dôchodky, aby sme boli išli do takéhoto rizika.

Nepodarilo sa nám získať informácie o tom, či portugalský minister a podpredseda vlády Viere Tomanovej takéto niečo povedal, ale pravda je, že Viera Tomanová ako ministerka absolvovala v apríli roku 2007 trojdňovú pracovnú návštevu Portugalska, takže sa tento rozhovor mohol uskutočniť.

absolvovala


Oni priemerne boli zvyknutí vzhľadom na ten informačný systém, ktorý tam majú a informačné systémy, spracovávať 1300 žiadostí denne. Dnes sú už schopní spracovať 7000 žiadostí denne.

Milan Krajniak uvádzal tieto údaje viackrát. Z verejných zdrojov nie sú spoľahlivo overiteľné. Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny ich pre Demagóg.SK priamo nepotvrdilo. Uviedlo, že „ide o interné údaje Ústredia práce, o ktorých bol informovaný minister.” Keďže sme pre tvrdenie Milana Krajniaka nenašli dôkaz z aspoň jedného ďalšieho zdroja, hodnotíme ho ako neoveriteľné.

uvádzal


V Tunisku napríklad v roku 2014 je podpísané partnerstvo mobility a už tam existuje tábor pre viac ako 18 000 utečencov, na základe ktorého by sa dalo budovať ďalšie partnerstvo.

Partnerstvo mobility bolo v roku 2014 medzi EÚ a Tuniskom skutočne podpísané. Je taktiež pravdou, že v Tunisku sa stále nachádza tábor s kapacitou 18 000 utečencov. Ten vznikol ešte pred podpísaním tejto dohody existoval tábor so spomínanou kapacitou, no oficiálne bol uzatvorený, aj keď dnes na jeho mieste stále prebýva niekoľko utečencov. Vzhľadom na to, že Poliačik vo výroku nereferuje k súčasnému fungovaniu tábora, len k jeho existencii, hodnotíme výrok ako pravdivý. 3. marca 2014 bolo medzi Tuniskom a EÚ podpísané partnerstvo mobility , ktoré hovorí o spoločnom riadení migračných vĺn, ktoré prúdia z Tuniska do Európy. Ide najmä o zjednodušenie vízových procedúr. Podľa vyhlásenia, EÚ pomôže Tunisku so zriadením fungujúceho azylového systému na ochranu utečencov.

partnerstvo mobility
dostupných informácii
Viaceré
stále
migrationpolicy.org


Na to, aby mohli ľudí informovať, zrejme ma slúžiť aj v tej novele aj to, že sa im uvoľnia ruky čo sa týka marketingových nákladov, pretože minulá vláda im zviazala. Dala im limity na marketingové výdavky. Určite ste si všetci všimli, že tých reklám na DSS ako ubudlo aj v elektronických médiách.

Zákonom č. 677/2006 Z. z. boli zavedené obmedzenia na výdavky na propagáciu a reklamu dôchodkových fondov. Konkrétne, zavedenie obmedzenia výdavkov DSS súvisiacich s uzatváraním zmlúv o starobnom dôchodkovom sporení (na jednu zmluvu max. 6% priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve SR za kalendárny rok, ktorý 2 roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa uzatvorila zmluva; pre rok 2007 je to max. 1 036 Sk) a výdavkov na propagáciu a reklamu dôchodkových fondov (max. 1000-násobok priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve SR za kalendárny rok, ktorý 2 roky predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa tieto výdavky vynaložili; pre rok 2007 je to max. 17,274 mil. Sk), uvádza dokument INEKO ( .doc ): Hodnotenie ekonomických a sociálnych opatrení - charakteristiky opatrení, strana 24.

Zákonom č. 677/2006 Z. z.
.doc


…pretože to vylúčili dokonca aj ukrajinský minister obrany a náčelník Generálneho štábu, štábu, že nevidia tam momentálne útočné zoskupenia, ktoré by mali bezprostredne zaútočiť na Ukrajinu.

Peter Kmec sa vo výroku odvoláva na vyjadrenie ukrajinského ministra obrany Alexeja Reznikova z januára 2022. Ten vtedy skutočne povedal, že nevidí ruské útočné zoskupenia, ktoré by išli bezprostredne zaútočiť na Ukrajinu. Zároveň však nevylúčil, že v budúcnosti sa situácia môže zmeniť. Jeho neskoršie vyjadrenia z februára 2022 sú už omoho kritickejšie. Ukrajinský generálny poručík Valerij Zalužnyj hovorí, že situáciu na hraniciach monitorujú a v prípade útoku sú pripravení krajinu brániť. Keďže Kmec nepoužil aktuálne, ale staršie stanoviská ukrajinských predstaviteľov, hodnotíme výrok ako zavádzajúci.

Minister obrany Alexej Reznikov ešte v januári 2022 podľa portálu Politico zľahčoval riziko rozsiahlej ruskej invázie. Ruské ozbrojené sily podľa neho nevytvorili úderné skupiny, ktoré by naznačovali, že sú pripravené okamžite začať ofenzívu. Reznikov dodal, že existujú rizikové scenáre, ktoré sa možno naplnia v budúcnosti. Pre dané časové obdobie, teda január 2022 však hrozbu nepokladal za reálnu.

V januárovom rozhovore pre Sky News generálny poručík Valerij Zalužnyj povedal, že Ukrajinu budú pred Ruskom brániť do poslednej kvapky krvi. Poznamenal, že aktivity ruských síl v blízkosti hraníc monitorujú, ale z bezpečnostných dôvodov nechcel hovoriť o detailoch. Zároveň vyzval ľudí k pokoju. Ukrajinská armáda je vo vojne už 8 rokov od anexie Krymu a súčasná situácia podľa neho nie je novinkou.

Vyhlásenia ministra obrany a náčelníka generálneho štábu ukrajinskej armády zo soboty, 12. februára , sú oproti januárovým kritickejšie. Vo vyhlásení ukrajinského ministerstva obrany uviedli , že ukrajinská armáda je pripravená odolať nepriateľovi, ktorému nedovolí obsadiť Kyjev, Odesu, Charkov, ani žiadne iné ukrajinské mesto. Ukrajinská spravodajská služba i armáda uvádzajú, že majú situáciu na hraniciach pod kontrolou a že Kyjev koordinuje ďalšie kroky so svojimi spojencami.

Minister obrany
Reznikov
Sky News
12. februára
uviedli


Ja som v strane Smer nikdy nebol členom, to vám môžem povedať.

Šutaj-Eštok bol podľa svojich vlastných slov členom mladých sociálnych demokratov, mládežníckej organizácie Smeru, zhruba od roku 2008. V roku 2015 sa stal jej podpredsedom. V tej dobe bol Šutaj-Eštok už vysokopostaveným úradníkom na ministerstve školstva.

V roku 2016 kandidoval na 137. mieste kandidátky Smeru v parlamentných voľbách. Po nástupe Petra Pellegriniho do funkcie premiéra sa stal v roku 2018 vedúcim úradu vlády. V roku 2020 už kandidoval z 10. miesta. V rozhovore pre Pravdu z roku 2020 sa o Smere vyjadruje ako o “nás”.

Z dostupných informácií však nevieme jeho tvrdenie o členstve v strane vyvrátiť ani potvrdiť. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Dnes je Šutaj Eštok generálnym manažérom a zakladajúcim členom strany Hlas - SD.

bol
stal
kandidoval
stal
kandidoval
rozhovore
generálnym manažérom
zakladajúcim členom


Ak sme mali na začiatku 16 škôl a z toho tri boli v relatívne dobrých číslach. Dnes máme 13 škôl a deväť škôl je už v čiernych číslach.

Demagog. SK nezistili informácie o hospodárení škôl . Choma však neuvádza presne číslo základných škôl a základných škôl s materskými školami. Stránka mesta uvádza celkovo 15 škôl a len 3. novembra 2014 schválený rozpočet na rok 2015 uvádza počet 14 a to aj nasledujúce roky 2016 a 2017. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Stránka mesta Žilina uvádza celkovo 9 základných škôl (resp. 10, no jedno elokované pracovisko jednej ZŠ - nepočítame) a 6 základných škôl spolu s materskými školami. Spolu teda 15 základných škôl. V roku 2013 bolo ešte celkovo 18 základných škôl a základných škôl spolu s materskými školami. Potvrdzuje to aj záverečný účet mesta za rok 2013 (.pdf, s. 100) 3. novembra 2014 poslanci mesta Žilina schválili rozpočet na rok 2015 (.pdf, s. 97). V ňom sa uvádza plán počtu základných škôl na rok 2015 na číslo 14. Podľa rozpočtu na rok 2014 (.pdf, 97) bol počet škôl v roku 2014 plánovaný na počet 17, v roku 2015 celkovo 16 a s roku 2017 počet 14 škôl. O zrušení škôl informoval v auguste 2014 hovorca mesta Žilina (všetky tieto zmeny sú zohľadnené na stránke mesta), pričom tieto zámery boli známe už v roku 2013 : "Mesto Žilina v rámci racionalizácie zrušilo Základnú školu s materskou školou Zádubnie a od 1. septembra 2014 to bude iba MŠ Zádubnie. Zo ZŠ Gaštanová a ZŠ s MŠ Na stanicu 27 bude od 1. septembra 2014 ZŠ s MŠ Gaštanová a ZŠ Hollého bude v novom školskom roku pripojená k ZŠ Do Stošky 8, Žilina-Bánová,“ uviedol Čorba." Mesto v dokumentoch o rozpočtoch mestských organizácii neuvádza údaje pre jednotlivé školské zariadenia samostatne. Komisia školstva a mládeže v Žiline uvádza len zápisnice zo stretnutí, ktoré neuvádzajú potrebné informácie. Ministerstvo školstva vydáva každoročné správu o hospodárení škôl, no tato správa neuvádza detailnejšie informácie za jednotlivé školy alebo mesta. Ide o agregované údaje za celé SR. INEKO neuvádza celkové hospodárenie, ale len celkové finančné zdroje, ktorými školy disponujú v školskom roku. Taktiež ani na stránkach škôl sa takéto dokumenty nenachádzajú. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

škôl

základných škôl

účet

informoval

Komisia

správu

INEKO