Pán minister Čaplovič napríklad chcel zrušiť povinnú angličtinu, hoci predtým sľúbil, že to nespraví, napríklad to nakoniec sa nestalo...

Bývalý minister školstva Čaplovič chcel zrušiť výučbu angličtiny na prvom stupni základnej školy, hoci po nástupe tvrdil , že to nemá v pláne. Angličtina na prvom stupni sa napokon nerušila. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Návrh Dušana Čaploviča plánoval zmeny vo výučbe cudzích jazykov. Do úvahy prichádzalo niekoľko variant. Výučba angličtiny od tretieho ročníka základných škôl mala byť zrušená s argumentom, že túto výučbu nezabezpečujú kvalifikovaní učitelia. Ďalej sa uvažovalo nad zrušením povinnosť škôl pridať na druhom stupni ďalší cudzí jazyk. Rodičia mali mať miesto toho možnosť výberu cudzieho jazyka aj iného než angličtina. Jeho nástupca Peter Pellegrini v tejto zmene nepokračoval a rozhodol sa angličtinu ako povinný jazyk zachovať.

tvrdil plánoval zmeny nepokračoval rozhodol


Teraz sa to už nerobilo len kvôli tomu, že Štatistický úrad to zverejňuje online každých 15 minút (priebežné výsledky volieb), ale predtým ako si ja pamätám, sme takéto paralelné sčítavanie ako strana vždy robili, chceli sme mať skôr výsledok, ako to zverejní komisia.

Proces sčítavania hlasov prebieha v dvoch fázach. Hlasy sú najskôr sčítavané manuálne členmi volebných komisii, ktorých delegujú politické strany. V druhej fáze sa už zápisnice overujú v rámci informačného systému, a neskôr sú ešte skontrolované okresnou volebnou komisiou. Štatistický úrad Slovenskej republiky (ŠÚ SR) následne zverejňuje priebežné výsledky na svojej webovej stránke.

Počas komunálnych volieb 2022 ŠÚ SR aktualizoval výsledky približne každých 30 minút.

Daný výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

prebieha aktualizoval


4 miliardy tečú v našom systéme štátnom alebo teda verejnom sektore cez verejné obstarávanie, ktoré Smer má v rukách a kde 10% usporí, čo nie je veľa, čo nie veľa pri dobrej súťaži To znamená 400 miliónov.

Podľa štatistických informácií z Úradu pre verejné obstarávanie sa hodnota uzatvorených zmlúv verejných obstarávateľov, obstarávateľov a iných subjektov ročne líši. Ján Figeľ neuvádza, o ktorom roku konkrétne hovorí. Je však pravdou, že posledný dostupný údaj z roku 2012 hovorí o 4 miliardách eur.

informácií


Vašu kampaň (hovorí o Ficovi, pozn.) vám platí vaša politická strana.

Hovorkyňa strany SMER-SD Monika Počátková povedala : „Kampaň je financovaná výlučne z prostriedkov strany Smer, zdrojom financií nie sú žiadne dary ani sponzorské príspevky. Financovanie jednotlivých položiek bude známe až po skončení kampane a bude zverejnené v zmysle zákona.“

povedala
pre RTVS vyjadril


Kým iné krajiny si požičiavajú za 6-7%. My sme si požičali teraz peniaze na vlastné prefinancovanie za 1,8%. To znamená, že Slovensku dôverujú.

Výrok R. Fica je neoveriteľný pokiaľ nešpecifikuje ktoré krajiny sú to a o aké dlhopisy sa jedná. Krajiny eurozóny si požičiavajú aj za výrazne nižšie úroky (5 ročné dlhopisy) ako hovorí R. Fico. Krajiny presahujúce mieru 7% sú Portugalsko a Grécko, teda krajiny balansujúce na pokraji bankrotu. Podľa výsledkov aukcie (.pdf) štátnych dlhopisov s päťročnou splatnosťou zo 17.septembra 2012 si Slovensko požičalo s priemernou úrokovou sadzbou 1,86%. V súčasnosti však úrok stále klesá a podľa analýzy agentúry Next Finance, si môže Slovensko požičiavať za 1,79%. Za posledný polrok prudko klesli úroky na slovenských dlhopisoch.

aukcie
Pravda
tabuľky
Na telo


Pred voľbami sme aj SDKÚ aj my tvrdili to isté, mám tu napríklad Modré správy, aj keď teraz čiernobiele, kde napríklad je napísané, že sa skrátka krajiny, pokiaľ naďalej budeme platiť za nezodpovednosť vlád, nezodpovednosť európskych inštitúcií, nezodpovednosť bánk, potom máme solidaritu postavenú na hlavu, kde zodpovední a chudobnejší sa skladajú na nezodpovedných a bohatých, citát Iveta Radičová.

Richard Sulík hovoril pravdu, keď citoval stĺpček Ivety Radičovej v informačno-spravodajskom mesačníku Modré Správy č. 04/2010 (strana č. 3, .pdf) :


Sekta scientológov nie je na Slovensku registrovaná. Nie je súčasťou zoznamu registrovaných cirkví a náboženských spoločností.

Registrácia cirkví a náboženských spoločností je v kompetencií Ministerstva kultúry SR, ktoré na svojej stránke uvádza aktuálny zoznam registrovaných cirkví a náboženských spoločností (ďalej len NS). V zozname sa nachádza 18 subjektov, cirkev alebo NS scientológov tu skutočne nie je. Treba však upozorniť na to, že formálne požiadavky registrácie cirkví na Slovensku sú, v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ, dosť reštriktívne nastavené (porovnaj napr.: Čikeš, Radovan. 2010. Vzťahy štátu a cirkví na Slovensku . Bratislava : Ústav pre vzťahy štátu a cirkví, str. 102). Malé alebo nové cirkvi a NS sa preto často ani nesnažia o registráciu a pôsobia ako neziskové organizácie. Tak je to aj v prípade scientologickej cirkvi (str. 3 a 19). Podmienky registrácie nových cirkví a NS sú tiež uvedené na stránke MK SR. Jedno z kritérií, s ktorým majú nové cirkvi najväčšie problémy je preukázanie, že ju podporuje 20 tisíc jej členov a nie len sympatizantov: "čestné vyhlásenia najmenej 20 000 plnoletých členov, ktorí majú trvalý pobyt na území Slovenskej republiky a sú občanmi Slovenskej republiky, o tom, že sa hlásia k cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, podporujú návrh na jej registráciu, sú jej členmi, poznajú základné články viery a jej učenie a sú si vedomí práv a povinností, ktoré im vyplývajú z členstva v cirkvi alebo náboženskej spoločnosti, s uvedením ich mien, priezvisk, trvalého pobytu a rodných čísel" Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

zoznam
scientologickej cirkvi
stránke

https://demagog.sk/vyrok/egistrovaných cirkví a náboženských spoločností


...2013... (poslanec Beblavý reaguje na R. Kaliňáka od kedy platí zákon, že od 10 miliónov vyššie vo verejnom obstarávaní sa musí vždy zisťovať, kto je majiteľ, pozn.)

Beblavý správne opravuje Kaliňáka, že povinnosť zistiť kto je majiteľ pri zákazke nad 10 miliónov eur bola zavedená do zákona o verejnom obstarávaní až v roku 2013 a nadobudla účinnosť 1. júla 2013 (modré časti v zákone, Zmena:95/2013). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

povinnosť


Viete, že sme prijali opatrenie o tom, že dlhodobo nezamestnaný má rok v podstate prázdniny od odvodov.

Druhá Ficova vláda prijala novelu zákona o sociálnom poistení. Zamestnávateľovi sa od novembra 2013 znížili odvody pri zamestnaní osoby, ktorá je na úrade práce viac ako jeden rok. Agentúra SITA informovala: "Kým v súčasnosti platí zamestnávateľ odvody za zamestnanca vo výške 35,2 % z jeho hrubej mzdy, po novom bude zamestnávateľ po prijatí dlhodobo nezamestnaného platiť počas jedného roka len sociálne odvody v sume 1,05 % ." .

SITA


V rámci OECD a ak niekto hovorí, že sme na chvoste, tak sme dlhodobo na chvoste (podpory vzdelania, pozn.).

Podľa štatistík OECD majú slovenskí učitelia najnižšie platy v rámci OECD. Len učitelia v Poľsku a v Maďarsku majú nižšie nástupné platy, s rokmi praxe sa však výrazne zvyšujú. Zatiaľčo priemerný ročný plat učiteľa na základnej škole s 15-ročnými skúsenosťami v OECD v roku 2010 dosahoval 37 603 USD, na Slovensku takýto učiteľ zarábal len 12 688 USD ( Education at Glance, OECD 2012 (.pdf)).

OECD
Education at Glance, OECD 2012
The World Bank Data Catalog


Nezamestnanosť je najnižšia od začiatku pandémie 6,28 % (06/2022).

Na základe údajov z Úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, miera evidovanej nezamestnanosti je k júnu 2022 na úrovni 6,28 %. V marci 2020, teda v období, kedy sa na Slovensku objavil prvý prípad ochorenia Covid-19, bola miera nezamestnanosti na úrovni 5,19%. V prvom mesiaci pandémie - v apríli 2020 - už dosahovala úroveň 6,57%.

Na základe údajov zverejnených Denníkom N je k júnu 2022 nezamestnanosť najnižšia od začiatku pandémie, avšak jej úroveň sa ešte nevrátila do tak nízkych hodnôt, ako pred začiatkom pandémie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

miera objavil bola dosahovala zverejnených


Prvýkrát vláda Roberta Fica v roku 2009 nedala poľnohospodárom priame platby v plnej výške, v ktorej mohla, ale znížila ich o 40,5 milióna euro. To znamená, že v týchto cenách, ktoré dnes máme v obchodoch sa prejavili tie platby, ktoré sa vyplatili v decembri 2010.

Ficov kabinet na rok 2010 z možných 30% národného doplatku (príspevok od EÚ je 70%, pozn.) kryl už len 20% a odoprel tak poľnohospodárom 40,5 milióna eur. Rovnaký postup však zvolila aj Radičovej vláda na rok 2011. K bruselským 80% je ochotná doložiť len desať percent, čiže z možných 20 percent národného doplatku bude kryť polovicu.

Ficov kabinet


...týždeň pred smrťou Jána Kuciaka hovoril (Robert Fico, pozn.), že keď bordel nefunguje, treba vymeniť dievčatá (...).

Investigatívneho novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenicu Martinu Kušnírovú našla polícia bez známok života v nedeľu večer 25. februára 2018 v rodinnom dome vo Veľkej Mači pri Galante. Podľa zistení tvnoviny.sk v úmrtnom liste figuruje ako dátum úmrtia Jána Kuciaka 23. február 2018. Výrok Roberta Fica o tom, že ak prestane fungovať bordel, treba vymeniť dievčatá zaznel na zjazde ČSSD v Hradci Králové dňa 18. februára 2018. Výrok môžeme označiť za pravdivý. Telá investigatívneho novinára Jána Kuciaka a jeho snúbenice Martiny Kušnírovej našla polícia v nedeľu večer 25. februára 2018 v rodinnom dome vo Veľkej Mači pri Galante. Policajný prezident Tibor Gašpar hovoril o možnom čase vraždy medzi štvrtkom (22. februára) a nedeľou (25.februára) a zároveň Prezídium Policajného zboru SR žiadalo občanov o pomoc pri zbieraní kamerových záznamov zo stredy 21. februára v okresoch Galanta, Šaľa a Dunajská Streda. Aj keď sú ohľadom času smrti oboch mladých ľudí stále dôvodné pochybnosti, podľa zistení tvnoviny.sk v oboch úmrtných listoch figuruje ako dátum úmrtia 23. február 2018. Robert Fico na zjazde ČSSD v Hradci Králové dňa 18. februára 2018 povedal v súvislosti s plánovanými personálnymi zmenami v Smere-SD: „ Dámy mi, dúfam, prepáčia jedno pravdivé prirovnanie, keď sa hovorí, že – ak prestane fungovať bordel, treba vymeniť dievčatá, nie postele ,“

našla polícia
tvnoviny.sk
Výrok
našla polícia
hovoril
tvnoviny.sk
povedal


(...) už sa od tejto myšlienky (politiky otvorených dverí pre utečencov, pozn.)  oddialili aj Nóri aj Švédi, aj Francúzi aj Rakušania (...)

K sprísneniu pravidiel azylového procesu ci hranicných kontrol skutocne došlo v Nórsku, Švédsku aj Rakúsku. Francúzsko tiež nedávno kritizovalo vraj príliš liberálnu uteceneckú politiku nemeckej kancelárky a francúzsky premiér vyhlásil, že jeho krajina už nie je schopná vziat viac utecencov. Hoci tieto politické vyhlásenia neindikujú pripravenost nesplnit záväzky, ktoré týmto krajinám vyplývajú z medzinárodného uteceneckého práva, ide o posolstvá, ktoré je možné interpretovat ako signál istého uzavierania predmetných krajín. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Nórsko , cielová krajina velkého množstva utecencov, postupne sprísnilo pravidlá svojho azylového procesu, vyprodukovalo reklamy, ktoré mali potenciálnych utecencov odradit od príchodu do škandinávskych krajín, vrátilo vela utecencov spät do Švédska (poslednej krajiny schengenského priestoru, z ktorej prišli) a Ruska , odkial vstúpili do krajiny. Zmenu uteceneckej politiky Švédska opisuje BBC : " Some 163,000 migrants applied for asylum in Sweden in 2015, the highest per capita number in Europe.The numbers have fallen significantly since Sweden imposed tighter border controls this year. "

Nórsko
Švédska
Ruska
BBC
Reuters
Francúzsky premiér
neudržatelná
septembra 2015)


Tie čísla (o zlepšení výberu daní, pozn.) sú zlepšenia oproti júnovej prognóze, ale nie oproti rozpočtu. Oproti rozpočtu stále na dani z pridanej hodnoty sa vyberie menej.

Je pravdou, že zlepšenie výberu daní o 132 mil. eur je oproti júnovej prognóze IFP. Septembrová prognóza predpokladá nižší výber DPH oproti plánovanému výberu o 38 mil. eur v roku 2013. Daňová prognóza IFP za september 2013 skutočne hovorí o zvýšení odhadu výberu daní. Odhad celkových výberov daní a odvodov na rok 2013 bol zlepšený o 132 mil. eur oproti júnovej prognóze. V tomto prípade ide o zlepšenie výberu viacerých daní, aj DPH. "Na základe aktualizácie makroekonomických odhadov a nových údajov o vývoji daní a odvodov sme revidovali očakávané daňovo-odvodové príjmy verejnej správy (ďalej len daňové príjmy) nahor. V porovnaní s predošlou prognózou z júna odhad výberu daní a odvodov zvyšujeme o 132 mil. eur v roku 2013 , 127 mil. eur v roku 2014 a 134 mil. eur v roku 2015." Tabuľka na strane 7 uvádza objem rozpočtovaného očakávaného príjmu z DPH a aktuálnym vývojom. V roku 2013 sa plánuje podľa rozpočtu vybrať 4,421 mld. eur. Septembrová prognóza očakáva výber DPH v roku 2013 vo výške 4,383 mld. eur. Oproti plánovanému výberu DPH v roku 2013 sa teda očakáva nižší výber DPH v roku 2013 vo výške 38 mil. eur. Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Daňová prognóza


Faktom je, že najviac bodov sme získali, ako sme boli najlepší v prvom meraní v roku 2003 (hovorí o hodnotení Slovenska v štúdií PISA, pozn.)

Slovensko získalo v skutočnosti najlepšie bodové výsledky v roku 2009 a nie v roku 2003, ako hovorí Martin Fronc. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Slovensko sa pridalo k testovaniu PISA v roku 2003, jedná sa teda skutočne o prvé meranie (. pdf , 30). Slovenské výsledky podľa jednotlivých testovaných okruhov sú viditeľné z nasledujúcej tabuľky (zdroj OECD ): Matematická gramotnosť Čitateľská gramotnosť Prírodovedná gramotnosť 2003 498 469 N/A 2006 492 466 488 2009 497 477 490 2012 482 463 471 Z tabuľky je viditeľné, že zatiaľ najlepšie výsledky Slovensko dosiahlo v roku 2009, kedy zaostalo iba o jeden bod v matematickej gramotnosti za najlepším výsledkom z roku 2003, ale získalo o 8 bodov viac v čitateľskej gramotnosti ako v roku 2003. Výsledky v prírodovedeckej gramotnosti nemožno porovnávať s rokom 2003, pretože vtedy sa ešte táto oblasť netestovala. Najvyššia hodnota v tejto oblasti v roku 2009 však tiež prispieva k tomu, aby sme mohli tvrdiť, že práve v tomto roku bolo Slovensko v testovaní najlepšie. Dátum zverejnenia analýzy: 09.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf OECD


...my sme už dva roky predtým ako dochádza k tejto kríze robili určité opatrenia aj vo vzťahu k pracovníkom, napríklad kancelária prezidenta už nepozná generálnych riaditeľov, my sme funkcie generálnych riaditeľov dali preč a to je myslím si veľký podnet aj pre ostatné štátne inštitúty, kde sú generálny riaditelia a majú troch alebo štyroch zamestnancov.

Organizačný poriadok Kancelárie prezidenta SR nemá generálnych riaditeľov . Ich dobu zániku však nevieme overiť.

riaditeľov


Tá dôveryhodnosť parlamentu, a to sú čísla aj eurobarometra, ktoré bežia pravidelne. Je to európska inštitúcia, bola najvýraznejšia v rokoch 2006-2010, kedy na konci toho môjho funkčného obdobia sa pohybovala výrazne na priemere EÚ a bolo to cez 36%. Pán predseda Sulík za vás, a to sú tiež výsledky, diváci si to môžu nájsť na webe, sa hlboko prepadli.

Eurobarometer na základe rozhovorov skúma názory občanov jednotlivých členských krajín EÚ na jednotlivé otázky verejného života a dôveru v jednotlivé inštitúcie na národnej ako aj európskej úrovni . Demagog.sk vyhľadal všetky merania od vstupu Slovenska do EÚ (2004), ktoré zaznamenávajú dôveru občanov ku národnému parlamentu. Z výstupov vyplýva, že najväčšiu dôveryhodnosť parlament požíval v období vlády Roberta Fica za predsedníctva Pavla Pašku. Vrchol dôveryhodnosti dosiahol pred vypuknutím ekonomickej krízy na Slovensku a to v novembri 2008 (40%). V nasledujúcich rokoch sa dôvera pohybovala okolo 35%. V poslednom prieskume z novembra 2011 dôveryhodnosť národného parlamentu prapadla na 25% (najnižšiu hodnotu od roku 2006). Nutno však dodať, že sa nejedná o národný fenomén. Podobný prepad je spoločný pre viacero európskych krajín. Priemerná dôvera k národných parlamentom v EU 27 v novembri 2011 spadla z 33% (máj 2011) na 27%. Celoeurópsky vývoj od roku 2004 si môžete pozrieť tu. 61. máj 2004 19% 62. november 2004 25% 63. máj 2005 23% 64. november 2005 20% 65. máj 2006 27% 66. november 2006 38% 67. máj 2007 39% 68. november 2007 37% 69. máj 2008 34% 70. november 2008 40% 71. máj 2009 38% 72. november 2009 35% 73. máj 2010 38% 74. november 2010 37% 75. máj 2011 36% 76. november 2011 25% Dátum zverejnenia analýzy: 13.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

tu.
61. máj 2004
62. november 2004
63. máj 2005
64. november 2005
65. máj 2006
66. november 2006
67. máj 2007
68. november 2007
69. máj 2008
70. november 2008
71. máj 2009
72. november 2009
73. máj 2010
74. november 2010
75. máj 2011
76. november 2011


...no ja som čítal ten materiál, ktorý bol prijatý na úrovni Európskeho parlamentu, tridsaťšesť strán alebo koľko to malo, ale bohužiaľ, tam nie je o tom, že to by bolo len ako dočasné.

Druhý implementačný balíček o migrácii, ktorý vznikol na základe návrhu Európskej komisie, obsahuje okrem iného návrh na Reguláciu Európskeho parlamentu a Rady EÚ, ktorý sa týka vytvorenia permanentného mechanizmu na prerozdelenie utečencov v prípade vyhlásenia krízového stavu. Tento návrh skutočne spomína nielen dočasný, ale aj trvalý mechanizmus obsahujúci aj kľúč na prerozdelenie migrantov. Výrok hodnotíme ako pravdivý Prvý materiál, ktorý je súčasťou implementačného balíčka, je návrh na reguláciu Európskeho parlamentu a Rady EÚ (vypracovaný na základe návrhov Európskej komisie), kde je uvedené, že prerozdeľovanie migrantov podľa daných kvót je zatiaľ dočasné, týka sa migrantov, ktorí majú byť presídlení z Grécka, Talianska a Maďarska do iných členských štátov a to v počte 120 000. Toto je dočasný mechanizmus, materiál o ňom má 27 strán. Trvalý mechanizmus , ktorý tiež dohoda obsahuje, hovorí o stave krízy, ktorej by mohol čeliť členský štát v budúcnosti. Stav krízy vyhlasuje Európska komisia na základe týchto kritérií: 1. nárast počtu žiadateľov o azyl za posledných 6 mesiacov 1. nárast počtu neoprávnených prechodov hraníc za posledných 6 mesiacov 3. počet žiadostí o azyl na obyvateľa v porovnaní s európskym priemerom Počet ľudí, ktorí budú mať byť relokovaný, bude stanovený fixne, nebude však presahovať 40% z počtu žiadostí o azyl za posledných 6 mesiacov v danej krajine Počet ľudí, ktorých si má potom iný členský štát vziať, bude závisieť na distribučnom kľúči. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh Trvalý mechanizmus


Dnes na Slovensku nie je už teraz, ešte je jeden Patriot, ktorý práve odchádza do Litvy, už odišiel holandský, nemecký a teraz vyhlásili včera, že americký Patriot ide do Litvy chrániť summit.

Slovensko malo po darovaní vlastného systému protivzdušnej obrany S-300 Ukrajine k dispozícii dve batérie systému Patriot z Nemecka, jednu z Holandska a ďalšiu poskytlo USA. Najprv bola z územia Slovenska stiahnutá holandská batéria a potom americká, ktorá bola nahradená talianskym obranným systémom SAMP/T Mamba. V súčasnosti dochádza k presunu dvoch nemeckých systémov do Litvy, namiesto ktorých bude Slovensko chrániť nemecké, české a poľské letectvo a najneskôr v októbri 2023 ich má nahradiť nemecký systém Mantis.

V októbri 2022 z nášho územia stiahli svoje batérie ako prví Holanďania. Prvá správa o tom, že sa bude sťahovať aj batéria z USA prišla v januári 2023. Podľa medializovaných informácií bola dôvodom bežná údržba vykonávaná na základni v Nemecku. Ako náhradu za americkú batériu systému Patriot, dostalo Slovensko z Talianska obranný systém SAMP/T Mamba.

V apríli 2023 nemecké ministerstvo obrany uviedlo, že plánuje ukončiť nasadenie svojich systémov Patriot na Slovensku a v Poľsku. Už skôr bolo známe, že nemecké vybavenie rozmiestnené na našom území sa bude musieť koncom roku 2023 vrátiť do Nemecka na potrebnú technickú údržbu . Ako náhradu by sme tak mali dostať dva systémy protivzdušnej obrany Mantis a päť radarov na kontrolu vzdušného priestoru. Slovenskí vojaci sa už začali od nemeckej armády učiť, ako majú systém protivzdušnej obrany Mantis obsluhovať.

Na konci mája 2023 sa objavila správa, že systémy Patriot poskytnuté Nemeckom pre Slovensko sa presunú do Litvy , aby chránili júlový summit NATO vo Vilniuse. Nemecko prisľúbilo, že po stiahnutí systému Patriot nám bude vzdušný priestor krajiny chrániť nemecké letectvo. Pripojilo by sa tak k Česku a Poľsku, ktoré nám budú chrániť vzdušný priestor zatiaľ do konca roka 2023.

stiahli
USA
náhradu
ukončiť
údržbu
Mantis
Litvy
vzdušný priestor


Stalo sa presne to, čo sa urobilo v roku 98. Prišiel Dzurinda a zastavil diaľnice. Prišiel rok 2010, prišla vláda, v ktorej sedí pán Dzurinda, zastavili sa diaľnice.

K tomuto sme písali 25.4.2010 : "V roku 1999 došlo k pozastaveniu , prípadne zakonzervovaniu prebiehajúcich stavebných projektov, na dokončenie dvoch projektov výstavby hraničných prechodov s Rakúskom vláda pre rok 1999 6,7 mld. SKK, a v tomto roku sa začalo aj s výstavbou úseku D1(D61) Mierová - Senecká ."

25.4.2010
došlo k pozastaveniu
D1(D61) Mierová - Senecká


Pred niekoľkými dňami sa Slovensko napokon ocitlo v absolútnej menšine európskych štátov (v postoji proti kvótam, pozn.) – a pri rozhodovaní o tejto otázke neuspelo.

Slovensko pri hlasovaní o rozhodnutí o povinných kvótach v Rade EÚ (Rade ministrov) spolu s ďalšími krajinami nedosiahlo tzv. "blokujúcu menšinu", ktorá by dokázala zablokovať rozhodnutie Rady. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Na zasadnutí 22. septembra 2015 Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci EÚ, jedna z formácií Rady ministrov, schválila Rozhodnutie o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka, vo verejnom diskurze známy ako povinné kvóty. Proti tomuto rozhodnutiu boli štyri členské štáty (Česko, Slovensko, Maďarsko a Rumunsko). Poľsko, ktoré zdieľalo spoločný postoj krajín V4 o odmietnutí povinných kvót, nakoniec za návrh rozhodnutia zahlasovalo. Štyri krajiny, ktoré návrh odmietli, spolu nevytvorili tzv. blokujúcu menšinu proti hlasovaniu kvalifikovanou väčšinou, ktoré sa využilo v tomto prípade. Podľa čl. 238 ods. 3a) Zmluvy o fungovaní EÚ, "blokujúcu menšinu musí tvoriť aspoň minimálny počet členov Rady, ktorí zastupujú viac ako 35 % obyvateľstva zúčastnených členských štátov, plus jeden člen, v opačnom prípade sa kvalifikovaná väčšina považuje za dosiahnutú."

zasadnutí Rozhodnutie boli zdieľalo Zmluvy


Dneska bezdaňové zóny testuje Nemecko, dneska bezdaňovú zónu zavádza major alebo primátor Chicaga...

Kollár prezentuje možnosť zaviesť bezdaňové zóny na Slovensku s možnosťou odpustiť dane právnickým osobám, a tak naštartovať podnikanie. Niekoľko nemeckých bezdaňových zón skutočne dnes už funguje. V Chicagu bol primátorom vyslovený návrh na vytvorenie bezdaňových zón, ale k jeho realizácii alebo kroku k realizácii dodnes nedošlo, preto Kollárov výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Nemecko pdf Chicagu


pamätám si, kolega Ištván predkladal návrh o registrovaných partnerstvách.

Milan Ištván bol jedným z predkladateľov návrhu zákona o životnom partnerstve, nie o registrovanom partnerstve. Keďže nejde o obsahovo rovnaký inštitút hodnotíme výrok za nesprávny. V roku 2001 bol NR SR predložený návrh zákona o životnom partnerstve dvoch osôb rovnakého pohlavia a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač č. 1218), tiež nazývaný ako zákon o životnom partnerstve. Inštitút životného partnerstva je podľa Dôvodovej správy "...právna úprava týkajúca sa osôb rovnakého pohlavia, ktorý by paralelne existoval popri tradičnom inštitúte manželstva..." .Tento návrh zákona predložila skupina siedmych poslancov, pričom jedným z nich bol aj Milan Ištván. Uznesením NR SR č. 1860 z 1. februára 2002 sa však rozhodlo o nepokračovaní v rokovaní o tomto návrhu. Hoci má inštitút životného partnera a registrovaného partnerstva viacero prvkov podobných (zápis do knihy životných/registrovaných partnerstiev, vyživovacia povinnosť medzi partnermi, rovnaké postavenie pri dedení ako pozostalý manžel, nezískanie o právnenia na adopciu detí a pod.) v niektorých bodoch sa odlišujú. Hlavným rozdielom je fakt, že v návrhu zákona o registrovaných partnerstvách sa v § 2, ods. 5 a partnerstvo " považuje za rodinný stav" a tento údaj sa podľa ods. 6 toho istého paragrafu "zapisuje na miesto rodinného stavu vo všetkých verejných listinách, v ktorých sa rodinný stav uvádza" . Návrh o životnom partnerstve toto neupravuje. Z toho dôvodu Demagog.sk nepovažuje návrh o registrovaných partnerstvách a životnom partnerstve za rovnaký a hodnotí výrok za nepravdu. Dátum zverejnenia analýzy: 24.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh Uznesením návrhu


Dnes si Slovensko požičiava za nulové, alebo za mínusové úroky.

Slovensko si niekoľko krát požičalo peniaze za zápornú úrokovú sadzbu, čo znamená, že za ponúkaný dlhopis štát vráti menej peňazí ako si požičal. Záporné úrokové sadzby sa väčšinou týkali len časti dlhopisov. Priemerná úroková sadzba pri posledných niekoľkých predajoch taktiež blízka nule, v poslednom predaji bola dokonca záporná. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

dlhopisy
Minister financií Kažimír
uviedla
Podľa


No. To číslo, tá úspora 3,6 miliardy eur je číslo, ktoré vychádza z porovnávania výstavby tej žilinskej diaľnice, čo sú štyri úseky včítane tunela s tým stavom, ako bola vyrokovaná predtým koncesná zmluva s firmou, ktorá to mala stavať a 30 rokov prevádzkovať.

Na základe pôvodnej zmluvy na tretí balík (30 km v okolí Žiliny, pozn.) mal štát zaplatiť za 30 rokov dokopy cca 8,5 mld. eur. V decembri prišla ponuka zo strany koncesionára znížiť ročnú platbu z 277 mil. eur na 219 mil. eur (čo je rozdiel 58 mil. eur) Potom by to vychádzalo, že štát by zaplatil spoločne cca 6,561 mld. eur namiesto predpokladaných 8,5 mld. eur. Ušetrilo by sa 1,939 mld. eur., pričom stavebné náklady sa mali znížiť z takmer 2 mld. eur na 1,6 mld. eur (úspora 400 mil. eur). Podľa týchto informácií by bolo ušetrené okolo (1,939 mld. eur + 400 eur, pozn.) 2,339 mld. eur. Na stane druhej podľa údajov ministerstva dopravy investičné náklady na úseky D1 z tretieho balíka by dosiahli pri klasickom verejnom obstarávaní z eurofondov a štátneho rozpočtu 1,6 mld. eur. Prevádzkové náklady počas 30 rokov by dosiahli okolo 300 mil. eur( teda spolu by to bolo 1,9 mld. eur). Celkové náklady počas koncesného obdobia by tvorili 3,1 mld. eur,(čiže 1,9 mld. eur + 3,1 mld. eur) čo dokopy tvorí 5 mld. eur , čo je oproti predpokladaných 8,5 mld. eur (uvedených v prvom odseku, pozn.) úspora cca 3,5 mld. eur.

základe pôvodnej zmluvy

V decembri prišla ponuka


2007 sme mali hospodársky rast cez 10%, v 2008 ešte tiež.

Podľa údajov Eurostat hospodársky rast Slovenskej republiky bol v roku 2007 nad 10 % HDP. V roku 2008 však hospodársky rast nepresiahol hranicu 10 % HDP a bol výrazne nižší. Ani v žiadnom štvrťroku 2008 nebol rast viac ako 10 % HDP. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Uvádzame údaje Eurostat o hospodárskom raste pre roky 2005 - 2010. Rok 2005 2006 2007 2008 2009 2010 rast HDP v % 6,7 8,3 10,5 5,8 -4,9 4,4 Uvádzame aj údaje o vývoj rastu HDP štvrťročne ( OECD ). Kvartál Q1 2007 Q2 2007 Q3 2007 Q4 2007 Q1 2008 Q2 2008 Q3 2008 Q4 2008 rast % HDP 9,1 9,3 9,9 13,5 8,7 7,4 6,2 1,2 Dátum zverejnenia analýzy: 30.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat OECD


Správy portálu Wikileaks dosť odhalili pozadie slovenskej politiky, ako je závislá na zahraničných partneroch,keď musia šéfovia slovenských strán volať do Nemecka, že či môžu alebo nemôžu takého alebo onakého koaličného partnera prijať.

Posúdiť čo odhalili správy Wikileaks necháme na čitateľovi. Fakt je, že Wikileaks odhalilo depeše amerických diplomatov v Bratislave, podľa ktorého Mikuláš Dzurinda volal bezprostredne po zverejnení volebných výsledkov Angele Merkelovej s otázkou, či je vhodné ísť do koalície s HZDS. Server publica.cz k tomu píše: " Z depeše plyne informace, že „okamžitě po zveřejnění výsledků Dzurinda telefonoval německé kancléřce Angele Merkelové, aby ji informoval o výsledku a o tom, že SDKÚ uvažuje o spojení s HZDS,“ píše se v depeši. Milan Ježovica, tehdejší zahraničněpolitický poradce Dzurindy, podle depeše popsal odpověď Merkelové takto: „Byla tam dlouhá pauza a potom řekla: Myslím, že to můžeš udělat.“ Po tomto Merkelové souhlasu se složením případné slovenské vlády se Dzurinda snažil sestavit koalici SDKÚ-KDH-SMK-HZDS ."


Tento zákon (týkajúci sa zmeny voľby policajného prezidenta, pozn.) bol v medzirezortnom pripomienkovom konaní. V stredu sa skončilo medzirezortné pripomienkové konanie. Zhruba máme 150 pripomienok, z toho asi 30 zásadných.

Návrh Zákona (týkajúci sa zmeny voľby policajného prezidenta), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore, bol v medzirezortnom pripomienkovom konaní od 12. apríla 2018. Medzirezortné pripomienkové konanie sa skončilo dňa 3.mája 2018, t.j. vo štvrtok. Počas medzirezortného pripomienkového konania bolo vznesených 186 pripomienok, z toho 40 zásadných ( .docx , s. 1). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Návrh
č. 171/1993
skončilo
.docx


Aj v čase najvyššej konjunktúry existovali lokality, najmä osady, kde bola 80, 90%-ná nezamestnanosť.

Podľa analýzy Svetovej banky, ktorá čerpá údaje z roku 2009 a 2010, bola nezamestnanosť Rómov na Slovenskou na úrovni 80% u mužov a 91% u žien. Podľa ukazovateľov dlhodobej nezamestnanosti a počtu Rómov nezaradených do pracovného trhu, možno vierohodne predpokladať, že nezamestnanosť v osadách bola na úrovni 80 až 90%. Kaliňákov výrok hodnotíme ako pravdivý. Keďže vytváranie štatistiky na základe etnicity nie je na Slovensku povolené potrebnými údajmi nedisponuje ani Ústredie práce ani Ministerstvo sociálnych vecí a rodiny. Podľa údajov Svetovej banky, ktorá robila výskum o nezamestnanosti Rómov na Slovensku a podľa správy, ktorá bola na základe toho vydaná v roku 2011. Na Slovensku je vyše 80% nezamestných rómskych mužov v produktívnom veku a vyše 91% nezamestnaných žien. Analýza Svetovej Banky (. pdf , s. 12): "Employment rates among Roma are extremely low, especially among women (9%, compared with 20% for men). ...Altogether, an estimated total of 165,000 Slovak working age Roma are without work... In total, there are about 12,000 short-term unemployed Roma in Slovakia, and about 53,000 long-term unemployed (>2.5 years). As many as 104,000 jobless Slovak Roma do not participate in the labor force (est.)." Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

údajov pdf


Úmyselne som nechal rozanalyzovať, aký je stav, aká je situácia v súvislosti s týmito mladými ľuďmi (ktorí boli prijatí na základe projektu pre podporu nezamestnanosti, pozn.). Treba povedať, že 80 % týchto mladých ľudí, ktorí takýmto spôsobom dostali prácu, presvedčilo tých svojich zamestnávateľov a oni si ich aj po tejto dobe nechali a sú normálne na dobu neurčitú zamestnaní.

Nepodarilo sa nám nájsť analýzu, ktorú spomína minister Richter a ktorá potrdzuje, že 80 % mladých ľudí, ktorý našli prácu pomocou tohto projektu, zostali zamestnaní aj po uplynutí dobu, po ktorú si ich podnik musel ponechať. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 01.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu


Ale čo je oveľa zásadnejšie, čo hrozí v tomto roku, že reálne mzdy poklesnú...Dnes bankoví analytici mnohí predpokladajú, že v tomto roku dôjde k poklesu reálnych miezd a to na úrovni možno 0,6 až 1%. To sa uvidí koľko, už za prvý štvrť rok, už za prvý kvartál poklesli podľa štatistického úradu reálne mzdy o 0,4 %

Štatistický úrad: Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnanca hospodárstva SR v 1. štvrťroku 2011 dosiahla 746 Eur. Oproti 1. štvrťroku 2010 nominálne vzrástla o 2,9 %. Vyšší prírastok spotrebiteľských cien v porovnaní s rastom nominálnej mzdy ovplyvnil vývoj reálnej mzdy, ktorá sa medziročne znížila o 0,4 %. Národná banka Slovenska vo svojej júnovej prognóze nepredpokladá pokles reálnych miezd. Hlavný ekonóm UniCredit Bank nešpecifikuje presné percentá poklesu, predpokladá ale, že nedôjde k zlepšeniu terajšieho poklesu reálnych miezd 0,4%. V prognóze Slovenskej sporiteľne z júna 2011 sme žiadny odhad k vývoju reálnych miezd nenašli. Prognózu ČSOB, Tatra banky, ING Bank sme nenašli. Prognóza VÚB je tu . Počiatek má teda pravdu v údajoch štatistického úradu no nenašli sme informácie, ktoré by potvrdili jeho tvrdenia o predpokladoch bankových analytikov. Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistický úrad:
Národná banka Slovenska
UniCredit Bank
Slovenskej sporiteľne
tu


Včera prepustil Kvietika, o mne rozhodoval 5T, o pánovi Parovi rozhodoval 5T, o Kováčikovi rozhodoval 5T.

Členmi senátu 5T ( .pdf , s. 61) sú sudcovia Juraj Kliment (Riadiaci predseda senátu súdneho oddelenia), Peter Hatala (predseda senátu) a Peter Štift (člen senátu).

Tento senát 11. júna 2022 prepustil na slobodu Martina Kvietika. Pod vedením Juraja Klimenta rozhodoval aj o prípade Mareka Paru. Ten istý senát prepustil Roberta Kaliňáka na slobodu po jeho aprílovom zadržaní, kedy ho obvinili zo zločinu založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a ďalších prečinov. Zároveň odsúdil a uznal Dušana Kováčika vinným zo zločinu prijímania úplatku a poslal ho na 8 rokov do väzby.

.pdf prepustil rozhodoval prepustil odsúdil


Na druhej strane chcem povedať, že a s týmto súhlasím s Jozefom Viskupičom, že som telefonoval a s týmto súhlasí aj on, že jednoducho je mylná predstava, že teraz pri každom jednom bode má byť prítomných 150 poslancov, to nemá zmysel.

To či Jozef Viskupič potvrdil Richardovi Sulíkovi, že nemá zmysel, aby bolo v rokovacej sále vždy 150 sa nám nepodarilo zistiť. Z facebookového statusu J. Viskupiča " Skoda, ze Richard nepovedal, ze v otazke ucasti v plene su dlhodobo poslanci z klubu SaS trnom v oku ostatnym poslancom z inych klubov, ze sme ucastou v plene az smiesni, ked tam sedime skoro stale. Boli sme na to hrdi, ze sme ini, ze je to symbol toho ako treba veci robit tak, aby boli vidiet...symbol zmeny, ktoru sme do NR SR prisli reprezentovat... " skôr vyplýva, že nie.

facebookového statusu


SR má druhé najvyššie daňové úniky v EÚ, hneď po Grécku

Podobný výrok sme už overovali v relácii o Päť minút dvanásť z 3. júna 2012: Štúdia Európskej únie (Study on the VAT gap in the EU, str. 45) uvádza, že pri výbere DPH máme vážne problémy a výber tejto dane u nás je druhý najhorší po Grékoch. U nás činí rozdiel medzi vybratou sumou a tou, ktorá by sa mohla vybrať cca 1,3 mld. eur., čo predstavuje 28 % dostupných zdrojov z DPH. Čiže medzera medzi sumou, ktorú vyberieme na DPH a sumou, ktorú by sme v ideálnych podmienkach mohli vybrať (žiadne daňové úniky), je 28 %. U Grékov táto medzera tvorí 30 %. Pre úplnosť dodávame, že dané údaje sú za rok 2006, pretože štúdia, z ktorej vyplývajú tieto čísla analyzovala roky 2000 až 2006, pričom bola vypracovaná v roku 2009.

Päť minút dvanásť
Štúdia Európskej únie


Potraviny sú jedny, najväčšou položkou, ktoré sú zdražované.

Cena potravín patrí k najvýznamnejšie rastúcim zložkám spotrebného koša v roku 2022 v oboch porovnaniach, medziročnom aj medzimesačnom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Zvyšovanie cien sa v marci 2022 dotklo najviac potravín v medziročnom porovnaní. Konkrétne chleba a obilnín, mlieka, syrov, vajec, olejov a tukov. Cena potravín vzrástla v porovnaní s marcom 2021 o 12 %. Ceny potravín (a nealkoholických nápojov) najvýznamnejšie prispeli k medzimesačnému (v porovnaní s februárom 2022) rastu cien, so zvýšením o 1,8 % (ceny za nealkoholické nápoje sa zvýšili o 1,6 %).

Ceny potravín rástli významne aj vo februári 2022. V porovnaní s januárom 2022) išlo o najvýznamnejšie rastúcu kategóriu, ceny potravín vzrásli o 1,6 %. Pre porovnanie, ceny za bývanie, energiu a vodu v porovnaní s januárom 2022 vzrástli o 0,9 %. Pri medziročnom porovnaní (február 2021) najvýznamnejšie vzrástli ceny za bývanie, energiu a vodu, zvýšili sa o 13,2 %. Ceny potravín vzrástli medziročne o 9,8 %.

Na zvyšovaní inflácie sa ceny potravín podieľali aj v januári 2022. V porovnaní s januárom 2021 išlo o zvýšenie o 8,4 %. Pri medzimesačnom porovnaní s decembrom 2021 sa ceny potravín zvýšili o 2,9 %.

dotklo vzrástla prispeli vzrásli vzrástli vzrástli vzrástli zvýšenie zvýšili


...do roku 1989 sme mali na Slovensku 250, cca 250 tisíc ľudí zamestnaných v poľnohospodárstve, dnes máme 50 tisíc (...).

V databázach s počtom pracujúcich na Slovensku sú údaje dostupné až po roku 1993. Web Národného poľnohospodárskeho a potravinárskeho centra však uvádza nasledovné: "V roku 1989 pracovalo v poľnohospodárstve 360,7 tis. osôb, v roku 2005 len 81,5 tis. osôb a v roku 2014 len 51,5 tis. osôb." (.pdf, s. 2) Najnovší údaj teda uvádza približne rovnaký počet pracujúcich v súčasnosti, aký spomína Boris Kollár, no v poľnohospodárstve do roku 1989 pracovalo výrazne viac ľudí ako Kollár uvádza vo výroku. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 26.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza


V roku 2006, keď sme nastúpili do vlády sme dostali list z Európskej komisie a Európska komisia zastavila čerpanie prostriedkov Európskeho sociálneho fondu na dva roky, na dva roky preto, lebo predchádzajúca vláda zle nakladala s týmito fondmi. Takže.

Podľa TASR výhrady EK voči čerpaniu z ESF existovali, hovorilo sa o nešpecifikovaných chybách. Nakoniec boli Eurofondy pozastavené, no komisár Špidla sa explicitne nevyjadril, že išlo o chyby po predošlej vláde. Kritika prišla koncom septembra a vláda už bola zhruba 2 mesiace pri moci. Zároveň bolo možné sa pozastaveniu vyhnúť, záležalo na tom ako zareaguje slovenská vláda. :"Správa audítorov zaznamenala určité chyby, teraz očakávame od slovenskej strany reakciu na tieto chyby. Pozastavenie hrozí, ale záleží od reakcie slovenskej strany... Predpokladám, že k ďalšiemu čerpaniu dôjde, ale je to naozaj otázka toho, ako Slovensko zareaguje," vyhlásil Špidla.

TASR


...  zdržanlivosť na strane vládnych poslancov, lebo do diskusie (v parlamente o programovom vyhlásení vlády, pozn.) sa takmer nezapojili,

Do rozpravy o programovom vyhlásení vlády, ktorá trvala od 18. apríla do 26. apríla, sa zapájala koalícia a koaliční poslanci v oveľa menšej miere, ako opoziční poslanci. Vystúpenie (nie iba faktickú poznámku) mali 8 poslanci z koaličných strán. Počtom ich prevýšili aj samostatne poslanci SaS, ktorých vystúpilo 21, či samostatne poslanci OĽaNO, ktorých vystúpilo 19. Pred plénum nevystúpili dokonca ani všetci ministri vlády. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Diskusia k vládnemu programu v pléne národnej rady trvala od 18. apríla do 26. apríla 2016, rokovalo sa o vyhlásení vlády ako o štvrtom programovom bode druhej schôdze Národnej rady. Programové vyhlásenie predkladal podpredseda vlády Peter Pellegrini, kto zastupoval Roberta Fica, kto z dôvodu zdravotných problémov sa nemohol zúčastniť rokovania.Po predkladaní programového vyhlásenia mali všetky parlamentné výbory rokovania, rozprava o programovom vyhlásení vlády pokračovala 19. apríla. V rozprave k programovému vyhláseniu za koalíciu nevystúpili ani všetci ministri. Ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská (MOST-HÍD) vystúpila v pléne dvakrát, 21. aj 26. apríla, podobne aj minister kultúry Marek Maďarič (Smer-SD). Prvý prejav za koalíciu v rozprave mal minister financií Peter Kažimír (Smer-SD) 19. apríla, neskoršie vystúpil aj minister školstva Peter Plavčan (nominant SNS), minister obrany Peter Gajdoš (SNS), ministerka pôdohospodárstva Gabriela Matečná (SNS). Ako posledný v rozprave vystúpil minister vnútra Robert Kaliňák s hodinovým prejavom.

V rozprave nevystúpil minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák (nominant Smer- SD), minister dopravy Roman Brecely (nominant Sieť), minister hospodárstva Peter Žiga (Smer-SD), minster sociálnych vecí Ján Richter (Smer- SD), ani minister životného prostredia László Sólymos (Most- HÍD).

Okrem ministrov za koalíciu v rozprave vystúpil už skutočne málo poslancov, vystupovali predsedovia menších koaličných strán, Andrej Danko (SNS), Béla Bugár (Most- HÍD) a Radoslav Prochádza (Sieť) a poslanci Dušan Jarjabek (Smer-SD), Anton Hrnko (SNS), Edita Pfundtner (Most- Híd), Alena Bašistová (Sieť) a Jozef Burian (Smer- SD). Dokonca aj Miroslav Číž prispel k diskusii len s faktickými poznámkami, spolu s ďalšími koaličními poslancami Janou Vaľovou, Oľgou Nachtmannovou, Ľubomírom Petrákom, Jurajom Blanárom, Ľubošom Blahom, Dušanom Muňkom a Jaroslavom Paškom.

Oproti tomu všetkých 21 poslancov za klub SaS a všetkých 19 poslancov za klub OĽaNO-NOVA mali príspevky do rozpravy. Za klub Sme rodina vystúpil v rozprave Boris Kollár, Peter Pčolinský, Milan Krajniak, Petra Krištúfková, Adriana Pčolinská aj Peter Marček. Nezaradení poslanci Zsolt Simon, Miroslav Beblavý, Katarína Macháčková a Simona Petrík sa v rozprave tiež vyjadrili k programovému vyhláseniu. Za klub ĽSNS vystúpil len Marian Kotleba, ďalší jeho poslanci sa zapájali do diskusie v rámci faktických poznámok.

Rokovanie o programovom vyhlásení bolo ukončené 26. apríla, vtedy došlo k hlasovaniu o dôvere vlády. Všetci poslanci Smeru hlasovali za podporu programového vyhlásenia vlády, takisto hlasovali za aj poslanci za Most-Híd a SNS, až na jedného neprítomného poslanca. Šiesti poslanci za Sieť, ktorí nemajú poslanecký klub v parlamente, tiež hlasovali za vyhlásenie vlády.

schôdze
SaS
OĽaNO-NOVA
Sme rodina
Nezaradení
ĽSNS
hlasovaniu


Šéf OECD povedal,  že Slovensko je vzhľadom aj keď na klesajúci rast hrubého produktu stále atraktívnou investične atraktívnou oblasťou.

Generálny tajomník OECD poznamenal, že Slovensko aj naďalej atraktívna krajina pre zahraničné investície. A. Gurria poznamenal, že v eurozóne a vo svete je ekonomický rast nulový alebo negatívny. Generálny tajomník OECD Angelo Gurria bol 6. decembra 2012 na oficiálnej návšteve Slovenska, kde prezentoval výsledky Slovenska v ekonomickej oblasti a premiérovi R. Ficovi odovzdal aktuálnu ekonomickú analýzu OECD o Slovensku. Generálny tajomník OECD poznamenal, že ekonomický rast je v eurozóne a vo svete nulový alebo negatívny. A. Gurria sa dotkol sa viacerých problematických tém, školstva, nedostatkom vo vyberaní a štruktúre daní či nezamestnanosti. Vzhľadom na pretrvávajúcu značnú hospodársku krízu, ďalej ocenil rast slovenskej ekonomiky, ktorý ale má klesajúcu tendenciu. A. Gurria K ekonomickému rastu a zahraničným investíciam sa Gurria vyjadril : "Slovensko má jeden z najväčších rastov ekonomiky spomedzi krajín OECD a je vnímaná ako atraktívna krajina pre zahraničné investície." Dátum zverejnenia analýzy: 10.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Angelo Gurria
prezentoval
vyjadril


... zrazu hovorí bavorský premiér, že chce zažalovať spolkovú vládu na čele s pani Merkelovou kvôli tomu, že jednoducho nerobí to, čo by spolková vláda mala robiť.

Bavorský premiér, Horst Seehofer, zo strany Kresťanskosociálnej únie (CSU), ktorá tvorí koalíciu s vládnou Kresťanskodemokratickou úniou Nemecka (CDU), vyhlásil, že spolková vláda porušuje práva nemeckých spolkových krajín. Novinárom v Mníchove povedal, že pravdepodobne dá spolkovú vládu na Ústavný súd , ak nepodniknú kroky na obmedzenie prílevu uchádzačov o azyl do Nemecka. Situácia sa natoľko vyhrotila, že bavorská vláda chcela zavrieť hranice s Rakúskom, Nakoniec tak síce neurobila, no očakáva, že budú dodržiavané normy EÚ, ako sú stanovené v Dublinskej a Schengenskej dohode.

Ústavný súd
zavrieť
vyhlásení


No, nie že to očakávame my, určité mantinely určil jasne Ústavný súd, to znamená, aby som to povedal ľudovo, voľba bude právoplatná a nezpochybniteľná tajná v takom prípade, ak v tých urnách bude toľko lístkov, koľko si ich poslanci prevzali,...

V rozhodnutí Ústavného súdu SR (.pdf) sa okrem iného píše:

"Ústavnoprávna zodpovednosť národnej rady v okolnostiach danej veci nespočíva v jej priamom zasahovaní do priebehu namietaného tajného hlasovania, ale v nedodržaní jej pozitívnej povinnosti zabezpečiť a garantovať priebeh tajného hlasovania ústavne konformným spôsobom.

Ústavný princíp tajného hlasovania nepôsobí len vertikálne, t.j. voči štátu (jej orgánom, v okolnostiach danej veci národnej rade), ktorý je povinný zabezpečiť a garantovať tajnosť hlasovania, ale tiež horizontálne „to znamená medzi súkromnými osobami, voči zamestnávateľovi, politickej strane a pod.“ (Jan Filip). Porušenia princípu tajného hlasovania v rámci jeho horizontálneho pôsobenia sa nedopustí volič, ktorý napr. sám na verejnosti oznámil, ako bude hlasovať alebo ako hlasoval. To ale podľa názoru ústavného súdu neplatí pre situáciu, v ktorej volič (poslanec) chce obsah svojho hlasovania (pre)ukázať/doložiť. Ústavný súd mal za dostatočne preukázané, že postoj nie zanedbateľnej, ak nie prevažnej časti poslancov národnej rady, nesmeroval k (iba) oznámeniu ako budú hlasovať, či ako hlasovali, ale k odtajneniu voľby samotnej.

Ústavné/zákonné určenie tajnej voľby je nepochybne právny imperatív, ktorý nemôže volič nerešpektovať, a to bez ohľadu na to, či ide o tajnú voľbu napr. zastupiteľských orgánov, prezidenta, predsedu národnej rady alebo kandidáta na funkciu generálneho prokurátora. Volič (pre tento prípad poslanec národnej rady) pri tajnej voľbe disponuje nie subjektívnym právom výberu medzi tajnosťou, či netajnosťou (napr. jej zverejnením), ale právnou povinnosťou rešpektovať legálny spôsob voľby.

Opakovanú tajnú voľbu zo 7. decembra 2010 je treba chápať ako pokračovanie tej istej voľby, teda s tými istými kandidátmi bez potreby opakovania formálnej procedúry. Inými slovami povedané namietané voľby (z 2. a zo 7. decembra 2010) tvoria duálnu jednotu alebo uzavretý, vzájomne podmienený cyklus, t.j. ide o kontinuálny proces tej istej voľby, čo pri ich ústavnom prieskume znamená aj to, že pokiaľ ústavný súd zistí porušenie namietaných práv v súvislosti s tajnou voľbou z 2. decembra 2010, pričom toto porušenie nebolo následne konvalidované vo voľbe opakovanej, vysloví potom porušenie namietaných práv a zruší opakovanú voľbu už len z tohto dôvodu.

Ústavný súd riadiac sa princípom seba obmedzenia a zdržanlivosti nepovažoval pre tento prípad za účelné podrobiť ústavnému prieskumu sťažovateľom nastolené otázky súvisiace s ústavno- konformným výkladom kvóra poslancov národnej rady pri tajnom hlasovaní o návrhu generálneho prokurátora zo 7. decembra 2010 a v tejto spojitosti aj o zmysle a účele parlamentnej obštrukcie. Ústavný prieskum týchto nepochybne relevantných otázok v tomto konaní sa javil ako neúčelný, keďže aj bez neho ústavný súd dospel k záveru o porušení sťažovateľom označených práv a o potrebe zrušiť namietané voľby, teda aj voľby zo 7. decembra 2010. Inými slovami povedané k potrebe vysloviť porušenie označených práv a zrušiť voľby zo 7. decembra 2010 ústavný súd dospel už z dôvodu previazanosti/spojitosti týchto volieb s voľbami z 2. decembra 2010, čím sa dosiahol účel zjednania nápravy, ktorú sťažovateľ požadoval."

V rozhodnutí Ústavného súdu SR sa nikde nič také ako tvrdí Maďarič nepíše.

rozhodnutí Ústavného súdu SR


V tejto, v tej istej diskusii (v relácii V politike v júni tohto roku, pozn.) som povedal, že namiesto toho, že tu sa bavíme o vlajkách, poďme im reálne pomôcť, aby mohli dediť, nahliadať do zdravotnej dokumentácii atď.

Poslanec Gyimesi sa 12. júna 2022 skutočne vyjadril v relácii V politike k legislatívnym zmenám v prospech LGBTI+ ľudí. V tejto diskusii na otázku moderátora odpovedal nasledovne: „ja som sa vyjadril viackrát, že som za to, aby sme párom rovnakého pohlavia pomohli v ich každodennom bežnom živote tým, že im umožníme dediť po sebe… nahliadať do zdravotnej dokumentácie,“ ( 59:50-1:00:46 ) pričom nadviazal, že podobný návrh zákona ako poslanec podporí, no nepodá. Návrh na zákaz vlajok LGBTI+ na štátnych budovách, ktorého je navrhovateľom, však nemal slúžiť ako provokácia k zameraniu sa na pomoc týmto ľuďom. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.


Jedna z tých vecí, ktorú zvažujem pri rozhodovaní, kedy chcem hovoriť s ľuďmi v strane, s kolegami, so známymi. Jedna z tých vecí je, či budem môcť spolu s ďalšími ľudmi byť prínosom pre popularitu KDH. Či naozaj KDH môže prelomiť tých magických osem a pol percenta, ktoré sme získavali možno štyri štyri voľby dozadu.

Nevieme úplne z výroku zistiť či D. Lipšic poukazuje aj na terajšie voľby, alebo nie. V každom prípade uvádzame prehľad výsledkov posledných štyroch parlamentných volieb, v ktorých KDH kandidoval samostatne. Štatistický úrad SR uvádza pre stranu KDH nasledovný podiel získaných hlasov: Rok 2002 : 8,25% Rok 2006: 8,31% Rok 2010: 8,52% Rok 2012: 8,82% D.Lipšic sa mierne pomýlil vo volebných výsledkoch. Štyri voľby dozadu získalo KDH 8,25%. V roku 2010 mierne prekročilo 8,5% a v tohtoročných voľbách KDH túto hranicu presiahlo s výsledkom 8,82%. Ak by sme posledné parlamentné voľby vyňali, D. Lipšic by z miernou odchýlkou hovoril pravdu, ak nie, KDH "magickú" hranicu 8,5% už prekročilo.

uvádza


... choďte sa pozrieť do Nemecka alebo Rakúska, ja teraz nerád by som povedal zlú informáciu, alebo do niektorých z krajín, my máme napríklad celý kataster, to znamená akékoľvek vlastnenie pozemkov a budov na internete zdigitalizované (...) Vy si myslíte, že takáto úroveň informácií je v okolitých krajinách, vo vyspelých demokraciách k dispozícii? No nie je.

V Nemecku momentálne dochádza k implementácii online katastrálneho systému, v Rakúsku už takýto portál funguje. Podobné online katastrálne systémy však nie sú ani vo vyspelých štátoch samozrejmosťou, len veľmi obmedzený online prístup ku katastrálnym informáciám majú ľudia vo Francúzsku či Veľkej Británii. Z okolitých krajín je to napríklad Česká republika, kde katastrálny systém online funguje, no niektoré služby sú spoplatnené. V Poľsku chcú podobný systém ako na Slovensku ešte len zaviezť. Len v niektorých štátoch, napríklad v Litve, funguje katastrálny systém s podobnou dostupnosťou ako na Slovensku. Vo viacerých štátoch je prekážkou nejednotnosť katastrálnych systémov v jednotlivých častiach krajiny. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V Nemecku bolo plánované spustenie katastrálneho systému ALKIS a ATKIS, ktorý by mal podobné funkcie ako katastrálny portál na Slovensku. Informácie z roku 2012 hovoria o prebiehajúcej implementácii spomenutých i ďalších doplnkových katastrálnych nástrojov a systémov. V Nemecku však najprv bolo treba vyriešiť digitalizáciu a centralizáciu všetkých katastrálnych informácií pod jeden celonárodný systém. Jednotlivé spolkové republiky mali totiž vlastné systémy. Rakúsko má katastrálny portál v elektronickej podobe s názvom eGeodata .

plánované
2012
eGeodata
eGeodata
Litve
Bulharsko
Veľká Británia
spoplatnený
Francúzsku
Český
Poľsku

https://demagog.sk/vyrok/A cadastral maps web application allows users to obtain information on real property cadastre and register data, property addresses, and valuation zones by searching by unique identifier, address, or geographic location. Private surveyors can also use the application to upload new cadastral (parcel) surveys in a variety of formats and compare them with existing registered parcels to ensure that parcel boundaries are correct.


Slovensko po Francúzsku je druhou krajinou na svete, ktorá má najväčší podiel vyrobenej elektriny z jadra.

Podľa údajov Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (IAEA) vyrobilo Slovensko v roku 2018 55 percent zo všetkej elektriny v jadrových elektrárňach. Väčší podiel jadra na energetickom mixe má iba Francúzsko -71,7%. Za Slovenskom nasleduje Ukrajina s 53 percentami elektriny vyrobenej z jadra. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.

údajov má


Minulý rok ten počet nelegálnych migrantov bol niekde na úrovni 5600, ktorí prekročili hranicu, dnes k dnešnému dňu je to viac ako 46 000 nelegálnych migrantov, ktorých na Slovensku prešlo.

V roku 2022 od januára do októbra Polícia SR evidovala 5 769 prípadov sekundárnej tranzitnej migrácie, v roku 2023 to bolo k 5. novembru 46 215. Migračná vlna začala až v novembri 2022, výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

Podľa vyjadrenia Ministerstva vnútra pre Demagog.sk bola celková nelegálna migrácia v roku 2023 k 5. 11. 2023 47 339 osôb, z toho sekundárnu tranzitnú pozemnú migráciu (t.j. osoby, ktoré neoprávnene prekročili vonkajšiu schengenskú hranicu a štátnu hranicu Slovenska a naším územím len prechádzajú, ich cieľovou destináciou je iný členský štát EÚ) tvorilo 46 215 osôb.

V roku 2022 evidovala Polícia SR celkovo 11 791 prípadov nelegálnej migrácie (. pdf , s. 27). Sekundárna tranzitná migrácia zo západobalkánskej trasy, teda tá časť migračnej vlny, ktorá sa v poslednom období zvýšila, z toho tvorila 10 872 prípadov. V období od januára do októbra roku 2022 to bolo 5 769 osôb.

Aktuálna migračná vlna začala v novembri 2022 a až tento mesiac výraznejšie narástli prípady sekundárnej tranzitnej migrácie.

Zdroj: Štatistický prehľad legálnej a nelegálnej migrácie v Slovenskej republike za rok 2022 ( .pdf , s. 51)

pdf
migračná vlna
.pdf


Veď my sme sa o konsolidačnom alebo o tom balíku zdierania ľudí nemohli ani rozprávať. My ako strana SaS sme v parlamente dostali 50 minút, 50 minút sme dostali k tomu, aby sme sa tu vyjadrili k 2.7 miliardy.

Koalícia pri rokovaní o konsolidačnom balíčku rozhodla o skrátení rozpravy na najkratší možný čas 12 hodín. Tento čas sa rozdelil medzi jednotlivé poslanecké kluby podľa počtu poslancov, ktorý ich zastupujú. Poslaneckému klubu SaS tak v rozprave pripadlo 52 minút a 48 sekúnd. Výrok Branislava Gröhlinga preto hodnotíme ako pravdivý.

Poslanci NR SR schválili 3. októbra 2024 konsolidačný balíček , ktorý by mal viesť k zlepšeniu udržateľnosti verejných financií, a zároveň priniesť do štátneho rozpočtu približne 2,7 miliardy eur. Za schválenie návrhu hlasovalo 79 poslancov, proti bolo 62 poslancov zo 141 prítomných.

Koalícia pri rokovaní o konsolidačnom balíčku rozhodla o skrátení rozpravy v prvom čítaní na najkratší možný čas 12 hodín. Tento čas sa rozdelil medzi jednotlivé poslanecké kluby podľa počtu poslancov, ktorý ich zastupujú.

Poslanecký klub SaS disponuje v parlamente 11 poslancami, preto pripadlo jej zástupcom na vyjadrenie v rozprave 52 minút a 48 sekúnd ( 3:07:00-3:07:47 ).

Rokovací poriadok umožňuje obmedziť dĺžku rozpravy na základe uznesenia aspoň dvoch parlamentných klubov, tá však nemôže byť kratšia ako 12 hodín ( § 29a, ods. 1) . Tento čas sa následne rozdelí medzi poslanecké kluby a nezaradených poslancov ( § 29 a ods. 3 ).

konsolidačný balíček
hlasovalo
rozhodla
Poslanecký klub SaS
3:07:00-3:07:47
§ 29a, ods. 1)
§ 29 a ods. 3


Ale to je strašne dôležité pri tých nárastoch dlhu, pretože aj povedať to, že táto krajina mala vždy absolútne nárasty s výnimkou dvoch rokov, keď sa privatizovalo.

Ako uvádza Eurostat , dlh verejnej správy v absolútnych číslach (nominálne) klesal len v roku 2002 (mierne) a v roku 2005. Predaj SPP sa uskutočnil v roku 2002 a predaj Slovenských elektrární v roku 2005. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostat
SPP
Slovenských elektrární
Eurostat


Spoločnosť Hayek Consulting je malá spoločnosť. Podľa Štatistického úradu a registra má nula až dva zamestnancov.

Podľa registra organizácií , vedeného Štatistickým úradom, má Hayek Consulting 0-2 zamestnancov.

registra organizácií


Politizácia veci začala pánom Figeľom, ktorý obvinil pána Počiatka.

J. Figeľ a J. Počiatek sa navzájom odvolávali na politickú zodpovednosť toho druhého, pri čom ich útoky sa postupne stávali priamejšie a konkrétnejšie. Prvá správa z ministerstva dopravy z 5.11. tvrdila, že chyba je jednoznačne na strane dodávateľa. 7. 11. potom následne ministerstvo tvrdilo, že dôvodom mohla byť cenová politika bývalej vlády, na čo zase zdroje z prostredia KDH odpovedali odmietavo a vinu videli na strane súčasnej vlády. Prvé vyjadrenie Jána Figeľa sme našli až 8.11. Za politizáciu sa dajú jednoznačne označiť výroky oboch strán z 7.11. a čiastočne aj výrok z 5.11., ktorý pred výsledkami vyšetrovania zvaľoval vinu na určitú stranu. Je v rozpore so skutočnosťou tvrdiť, že "politizáciu" začal Ján Figeľ a Ján Počiatek sa iba bránil, výrok preto považujeme za nepravdivý. Minister dopravy J. Počiatek vo svojom prvom vyjadrení k tragédii v Kurimanoch na tlačovej konferencii v pondelok 5. novembra 2012 povedal, že za zrútenie mosta je zodpovedný zhotoviteľ, za pád mosta mohla podporná konštrukcia a takisto sa vyjadril ( TASR , 5.11.2012): „Budeme skúmať cenové rozdiely takýchto konštrukcií, aby sme mohli vylúčiť, prípadne potvrdiť, že cena mala vplyv na zrútenie stavby,“ (TASR , 7.11.2012) „Jedna z hypotéz je tá, že skruže boli lacnejším riešením. Máme totiž indície, že dodávateľ chcel pôvodne použiť iný spôsob, ktorý by však bol drahší. Pohrávame sa s myšlienkou, či sa práve tie lacné diaľnice, ktoré tak protežoval exminister dopravy Ján Figeľ, nemohli podpísať pod to, že sa využívali lacnejšie riešenia,“ vyhlásil hovorca ministerstva Martin Kóňa. Rovnaká správa však uvádza, že KDH tieto obvinenia popiera a tvrdí, že cena našich diaľnic je rovnaká ako v Nemecku a navyše kontrakt definuje spôsob dozoru stavby na strane Národnej diaľničnej spoločnosti, čo podľa KDH ministerstvo zamlčuje. J. Figeľ na to následne reagoval svojím brífingom ( TASR , 8.11.2012): " V prípade, že chceli stavebníci takto zasiahnuť do zmluvy a zmeniť podpornú konštrukciu, musel úpravu podľa Figeľa odsúhlasiť investor stavby aj dozor, ktorým bola v tomto prípade NDS. A keďže ide o eurofondovú stavbu, musela byť zmena odkonzultovaná aj so sekciou ministerstva dopravy, ktorá ma projekty na starosti. "Kto to dovolil, kto urobil takúto zmenu a prečo? A s akými ďalšími súvislosťami?" Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR (TASR TASR


Urobím politicky všetko pre to, aby strany, ako je Kotlebova, nefungovali. Budem požadovať zmenu zákona o politických stranách.

O novele zákona o politických stranách hovorí predseda parlamentu a SNS Andrej Danko už od apríla minulého roka. SNS zatiaľ so žiadnou novelou tohto zákona neprišla, hoci ju sľubovala predložiť v prvom polroku 2017. Dankov sľub preto zatiaľ hodnotíme ako nesplnený.

sľubovala Podstatou otázne. nápade pochválil jednohlasne hlasovania web spresnil: hlasovaniach


My dnes napríklad môžeme predať štátne dlhopisy za záporný úrok.

Z overovania relácie O 5 minút 12, dňa 6. decembra 2012 sme analyzovali výrok Róberta Fica o predaji štátnych dlhopisov so záporným výnosom. Výrok sme už vtedy na základe dostupných informácií vyhodnotili ako pravdivý.

analyzovali dlhopisy prijatých Kažimír


Tu je zapísané (makroekonomická prognóza, pozn.), že na priamych daniach v štátnom rozpočte tento rok vyberiete približne o 450 miliónov eur menej ako ste predpokladali v rozpočte.

Pokles na všetkých daniach oproti rozpočtu na rok 2013 je 470 miliónov eur. Pokles len na priamych daniach je 322 mil. eur. Výrok J. Kollára hodnotíme ako nepravdivý. Aktuálna prognóza (str. 23) daňových príjmov, ktorá sa nachádza vo vládou (10. októbra 2013) schválenom rozpočte na roky 2014 až 2016, je v porovnaní so schváleným rozpočtom v roku 2013 nižšia o 470,5 mil. eur, avšak tento údaj obsahuje príjem zo všetkých daní - teda priamych aj nepriamych . Priame dane sú dane z príjmu, miestne dane a daň z emisných kvót. Pokles na priamych daniach je približne 322,5 mil. eur (dane z príjmu FO a PO, miestne dane). Podľa prognózy Inštitútu finančnej politiky zo septembra 2013 (s. 8) je rozdiel medzi návrhom rozpočtu na rok 2013 a prognózou v prípade výberu priamych daní 322 mil. eur (dane z príjmu FO a PO, miestne dane). Dátum zverejnenia analýzy: 14.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

prognóza priamych nepriamych prognózy


Peter Kažimír zaviedol niekoľko nových daní a zvýšil existujúce dane v takom rozsahu ako to nespravil roky pred ním nikto.

Peter Kažimír je ministrom financií už druhé volebné obdobie, t. j. od roku 2012. Zmenou si od roku 2012 prešli viaceré dane, niektoré nové pribudli. Časť daňového zaťaženia ostáva bez markantnej zmeny alebo, naopak, porastie. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ministrom Najvýznamnejším príjmov úplnosť zvýšila posilniť rozpočtu zdvojnásobená tabaku náhrady elektronické dividend pokuty paušálnych novú registračná prehlásení postaví nový vodomer domácnosť


Hovoria Slováci, že neraňajkujú slovenské deti na zahraničných cestách ako to urobil tu Orbán?

Výrok Viktora Orbána odznel 28. januára 2011, keď návšteva maďarského premiéra prelomila dlhé obdobie mizerných susedských vzťahov. Počas stretnutia s premiérkou Ivetou Radičovou sa preberal maďarský zákon o občianstve, výstavba ciest, ktoré kedysi spájali dve krajiny a bola podpísaná medzivládna dohoda o vybudovaní slovensko-maďarského plynového potrubia. Viktor Orbán zdôraznil, že má úprimnú snahu o dobré vzťahy so Slovenskom a dodal, že: "Správy, podľa ktorých raňajkujem nevinné slovenské deti, nie sú pravdivé."

premiéra posmech


Bolo tu niekoľko zákonov v Národnej rade, ktoré sa potom museli niekoľkokrát opravovať. Začalo to hanebnou novelou trestných kódexov, potom konsolidáciou, transakčnou daňou a medzi tým ďalšie zdravotnícke veci, ktoré sme museli opravovať a žehliť aj my a pomáhať vám, aby to nebolo tak fatálne a keď ako to fatálne bolo pripravené.

Novela trestných kódexov, ale aj niektoré časti konsolidačného balíka, ako napríklad transakčná daň alebo znížené sadzby DPH, prešli úpravami po ich schválení parlamentom. Konsolidačný balík bol schválený v októbri 2024, na decembrovej schôdzi poslanci ešte schvaľovali výnimky z transakčnej dane aj zníženie sadzby DPH na niektoré potraviny. Za zdravotnícky zákon, ktorým koalícia plnila dohodu s lekárskymi odbormi, opozícia nehlasovala, podporilo ho 79 poslancov koalície. Výrok ako celok hodnotíme ako pravdivý.

Novelu trestného zákona schválil parlament v skrátenom legislatívnom konaní 8. februára 2024. Do konca roku 2024 ho následne ešte štyrikrát novelizovali , prevažne kvôli výhradám Európskej komisie, ale aj pre nález Ústavného súdu. Zmeny mali zabrániť tomu, aby Slovensko prišlo o eurofondy či peniaze z plánu obnovy. Komisia totiž upozornila vládu, že niektoré zmeny v Trestnom zákone sú problémom, pretože môžu ohroziť finančné záujmy Únie.

Konsolidačný balík bol v NR SR schválený 3. októbra 2024. Balík sa skladal z dvoch legislatívnych návrhov, obidva prerokovali poslanci v skrátenom legislatívnom konaní. Väčšinu opatrení v objeme približne dve miliardy eur obsahuje schválený zákon, ktorým sa novelizujú niektoré zákony v súvislosti s ďalším zlepšovaním stavu verejných financií. Väčšina zmien vrátane zvýšenia základnej sadzby DPH mala nadobudnúť účinnosť od 1.1.2025.

Koncom novembra 2024 poslanci pozmeňujúcim návrhom k zákonu o DPH schválili zmeny vo výške DPH na niektoré potraviny. Do zoznamu potravín, na ktoré sa bude uplatňovať znížená päťpercentná sadzba DPH poslanci pridali bezlepkovú múku, chlieb a pečivo. Na decembrovej schôdzi NR SR poslanci schválili aj výnimky z transakčnej dane. K novej dani, ktorá začala platiť od apríla 2025, parlament schválil päť strán výnimiek. Výnimky sa týkajú platieb neziskových organizácií, štátnych inštitúcií, zdravotných poisťovní, Slovenskej pošty a mnohých typov prevodov.

Pri zdravotníckych zákonoch, ktoré boli podmienkou lekárskych odborárov na stiahnutie výpovedí, opozícia za ich schválenie nehlasovala . Nedá sa teda povedať, že by s ich schválením vláde pomáhala. Zmeny sa týkali valorizácie platov lekárov, zavedenia personálnych normatívov v nemocniciach či skrátenia pracovnej doby zamestnancov nemocníc. Legislatíva súvisí s memorandom o nastolení sociálneho zmieru v zdravotníctve, ktoré uzavrela vláda a Lekárske odborové združenie.

novelizovali zabrániť skladal schválili schválili schválil nehlasovala týkali


Po masakri v pôrodnici kde údajne zomrelo 500 detí, aby nakoniec ani jedno, po zbombardovaní údajne 1200 civilistov v divadle, kde nezomrel nakoniec nikto, po zabití 13 statočných vojakoch, ktorí poslali ruskú ľoď  do p...le a následne ich vraj zabili, aby sme sa dozvedeli, že všetci žijú, tu máme informácie o masakri v meste Buča.

Taraba využíva nepravdivé, nekompletné alebo zavádzajúce informácie, aby spochybnil dôkazy o masakri v Buči. V detskej nemocnici v Mariupole bolo 17 zranených a 3 mŕtvi vrátane jedného dieťaťa, médiá a zástupcovia mesta neinformovali o 500 detských obetiach. V mariupoľskom divadle sa ukrývalo podľa rôznych odhadov 500 - 1200 civilistov, nie je možné kvôli obliehaniu mesta zatiaľ nezávislo overiť počet obetí, zástupcovia Mariupoľu však hovoria o 300 mŕtvych podľa očitých svedkov z krytu pod divadlom. O vojakoch na Haďom ostrove ukrajinská armáda informovala, že sú mŕtvi, v priebehu pár dní sa ukázalo, že sú v zajatí a nažive. O masakri v Buči existujú nezávislé informácie a zdroje, keďže do tejto oblasti už majú prístup aj médiá a medzinárodné organizácie. Vytvárať nepravdivý dojem série informácii o obetiach, ktoré sa nepotvrdili, a vzťahovať ich na dianie v Buči či iných mestách, z ktorých ruská armáda odišla, je zavádzajúce.

Ruské jednotky 9. marca zbombardovali detskú nemocnicu s pôrodnicou v Mariupole. Zahraničné ( AFP , Reuters , CNN , France24 ) aj slovenské ( Aktuality.sk , Pravda , RTVS ) 9. marca informovali o 17 zranených a žiadnych obetiach. 10. marca už viaceré médiá ( BBC , Wall Street Journal , SITA ) doplnili informáciu aj o 3 obete vrátane jedného dieťaťa, podľa vyjadrenia Pavla Kyrylenka, lídra Donetskej oblasti, ako aj mestského poslanca Dmytra Gurina. Video z výbuchu zverejnil aj Zelenský, hovoril o deťoch pod troskami, neupresnil počet obetí. Starosta a zástupca starostu v ten deň informovali o celkovom počte 1170 civilných obetí v Mariupole, ktoré však nesúviseli len s výbuchom v nemocnici. Deutsche Welle informovala už 6. marca o presune pôrodníckych oddelení do podzemia nemocníc, ktoré fungujú ako kryty. 14. marca sa potvrdilo aj úmrtie ďalšej tehotnej ženy známej z fotografii a jej dieťaťa, čím sa počet obetí zvýšil na minimálne päť. Výbuch v nemocnici a dostupné zdroje o jeho priebehu dôkladne vysvetlila CNN .

Číslo 500 obsahovala správa o počte rukojemníkov v inej nemocnici v Mariupole, ktorých podľa slov Pavla Kyrylenka držali ruské jednotky 16. marca .

16. marca 2022 došlo tiež k útoku na divadlo v Mariupole, v ktorom sa ukrývali civilisti. Informácie pochádzajúce od zástupcu starostu mesta Sergeja Orlova hovorili o 1000 až 1200 ľudí ukrytých v kryte. Výbuch divadla potvrdzujú videá aj satelitné snímky. Organizácia Human Rights Watch , ktorá vychádzala z očitých svedectiev, informovala o odhade 500 až 800 ľudí v kryte. Médiá v prvých správach informovali, že počet obetí nie je známy . 17. marca sa objavili správy, že z trosiek divadla vychádzajú živí ľudia. 18. marca informoval Zelenský , že sa podarilo zachrániť 130 ľudí, ďalší však ostávajú pod troskami a záchranné operácie sú náročné kvôli ďalšiemu ostreľovaniu a zničenej infraštruktúre. 25. marca informovala mestská rada Mariupoľu, že podľa očitých svedkov v divadle zahynulo 300 civilistov. Túto informáciu zatiaľ nie je možné nezávislo overiť , rovnako však nie je možné konštatovať, že nezomrel nikto.

Úrad vysokého komisára pre ľudské práva OSN (OHCHR) informuje o civilných obetiach na Ukrajine, k 3. aprílu 2022 potvrdil 1418 obetí , z toho 121 detí. OHCHR však upozorňuje, že počet civilných obetí je pravdepodobne oveľa vyšší, v obliehaných oblastiach, akým je Mariupoľ a donedávna aj Buča či Mykolajev, nevie informácie nezávislo overiť. 29. marca informovala Matilda Bogner, šéfka misie OSN pre ľudské práva na Ukrajine, že predbežný odhad obetí v Mariupole je v tisícoch a pracujú na získavaní informácii. Starosta Mariupoľu Vadym Bojčenko ku 28. marcu odhadol počet obetí na minimálne 5000 .

Časť výroku o obrancoch Hadieho ostrova, ktorí neboli mŕtvi, ale zajatí, je pravdivá. 25. februára informovali médiá o nahrávke, podľa ktorej sa vojaci odmietajú vzdať. Zelenský vo videu oznámil , že sú mŕtvi a že dostanú vyznamenanie za obranu vlasti. Už 26. februára sa objavili informácie, že obrancovia ostrova sú nažive a v zajatí. Ruské a ukrajinské zdroje sa líšia v tom, či sa vojaci vzdali dobrovoľne.

Obete z mesta Buča potvrdzujú okrem ukrajinských zdrojov aj The Times a New York Times , ktoré dôkladne zanalyzovali satelitné snímky a videá z terénu, na základe ktorých vidno, že telá ležali na uliciach skôr než 30. marca, kedy ruská armáda podľa vlastných slov opustila mesto. Tento masaker je ešte potrebné nezávislo vyšetriť.

Vytvárať mylný dojem, že v minulosti sa nedokázali obete ruských útokov, a na základe tohto nepravdivého tvrdenia naznačovať pochybnosti o dianí v Buči je zavádzajúce.

zbombardovali
detskú nemocnicu
AFP
Reuters
CNN
France24
Aktuality.sk
Pravda
RTVS
BBC
Wall Street Journal
SITA
zverejnil
informovali
1170 civilných obetí
Deutsche Welle
potvrdilo
CNN
podľa slov
16. marca
útoku
hovorili
Human Rights Watch
nie je známy
vychádzajú
Zelenský
informovala
nezávislo overiť
1418 obetí
informovala
minimálne 5000
informovali
oznámil
nažive
líšia
ukrajinských zdrojov
The Times
New York Times


Pravdou je, že generálna prokuratúra potrebuje novú hlavu bez ohľadu na to, kto to bude, Je to kompetencia pána prezidenta (poz.voľba generálneho prokurátora), do toho Národná rada nijako inak ako ponúknutím riadne zvoleného kandidáta nemôže vstupovať a takisto Národná rada nemá kompetenciu vstupovať do mechanizmov ústavného súdu.

Výrok Pavla Pašku je pravdivý. V Ústave Slovenskej Republiky č. 460/1992 Zb., neskôr novelizovanej zákonmi č.244/1998 Zb. a č.9/1999 Zb. sa v čl. 102 s) a t) uvádza "Prezident:

Ústave voliť


Avšak pán Imrecze to aj povedal potom, že ho zneužil pán Zurian pri nejakej nahrávke a že to bolo proste účelová nahrávka.

Demagóg.SK nedohľadal žiadne vyjadrenie Františka Imreczeho, na ktorom by bývalý šéf Finančnej správy hovoril o zneužití pri nahrávke jeho rozhovoru s exšéfom NAKA Branislavom Zurianom. Imrecze sa na nahrávke, ktorá má hovoriť o údajnom vzatí úplatku Mikulcom, uisťoval, či nie je nahrávaný. K nahrávke sa však pred novinármi nevyjadril, aby neohrozil vyšetrovanie. Tvrdenie Romana Mikulca preto hodnotíme ako nepravdivé.

Dočasne poverený minister vnútra Roman Mikulec hovorí o nahrávke, ktorú zverejnil časopis Plus 7 dní v júli 2021.

Bývalý šéf Finančnej správy František Imrecze na nej v neformálnom rozhovore s exriaditeľom NAKA Branislavom Zurianom hovorí o tom, ako sa domnieva , že Mikulec mal ešte ako riaditeľ Vojenskej spravodajskej služby (VSS) vziať úplatok za za zákazku pre nadnárodnú IT firmu.

Imrecze sa na začiatku nahrávky pýta , či si ho Zurian nenahráva. „Prepáčte mi, pán Zurian! Ako mám vnímať tento rozhovor?“ pýta sa Imrecze „Prepáčte mi hlúpe otázky. Ale mal som obavy z tohto rozhovoru. Prepáčte mi.“

Mikulec vzatia úplatku odmietol a hovorí , že Imrecze bol Zurianom zneužitý, keďže bývalý šéf Finančnej správy nesúhlasil s nahrávaním.

Roman Mikulec nahrávku označuje za účelovú, okrem iného aj preto nebola podkladom pre začatie vyšetrovania. Vtedajší policajný prezident Peter Kovařík tvrdil , že polícia touto nahrávkou nedisponuje. Mikulec preto považuje jej účel za diskreditačný .

Portál Demagóg.SK však nenašiel verejné vyjadrenie samotného Františka Imreczeho, v ktorom by konštatoval, že bol Zurianom zneužitý – hoci rozhovory pre média poskytol v posledných mesiacoch opakovane.

V auguste 2021 Imrecze po výsluchu k nahrávke uviedol , že ju nechce komentovať, aby neohrozil vyšetrovanie.

V marci 2022 advokát Františka Imreczeho Miroslav Ivanovič uviedol , že bývalý šéf Finančnej správy vypovedal už aj v súvislosti s údajným úplatkom, o ktorom sa hovorí na nahrávke.

Demagog.SK požiadal cez ministerstvo vnútra o stanovisko aj Romana Mikulca. Rezort vyjadrenie sľúbil, no neposlal ho.

zverejnil domnieva pýta pýta odmietol hovorí označuje tvrdil diskreditačný rozhovory poskytol uviedol uviedol


...vedieme diskusie práve s vlastníkom tohto projektu o jeho odpredaní a o tom, aby samotný parkovací dom (na sídlisku Družba, pozn.) vybudovalo mesto (...).

Začiatok výstavby parkovacieho domu bol zastavený v roku 2015 keď investor požiadal o predĺženie termínu začiatku výstavby. Na základe dokumentov o oficiálnej komunikácii mesta so spoločnosťou Fortezza spol. s.r.o., ktoré k nahliadnutiu portálu Demagog.SK poskytol súčasný primátor mesta Trnava Peter Bročka, hodnotíme tento výrok ako pravdivý.

Fortezza uzavrelo


Prevencia je aj nestretávať sa, nosiť rúška a vy ste v čase najväčšej pandémie zvážali dôchodcov na hromadné podujatia, kde nemali rúška.

Na proteste v Rimavskej Sobote väčšina prítomných v rozpore s opatreniami nemala rúška. Priaznivcov Smeru na protest zvážali autobusmi, no Demagóg.sk nedisponuje dôkazom, že tieto autobusy zabezpečila práve strana Smer. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Výrok odkazuje na protivládny protest v Rimavskej Sobote, ktorý strana SMER-SD zorganizovala 17. októbra 2021. Protestné zhromaždenie sa konalo v amfiteátri s kapacitou 5-tisíc ľudí, ktorý bol ku koncu zhromaždenia zaplnený. Okrem miestnych sa protestu zúčastnili i ľudia z iných častí Slovenska, ktorých podľa regionálneho denníka Rimava priviezlo viac ako 15 autobusov. Demagóg.sk nedisponuje dôkazom, že tieto autobusy zabezpečila práve strana Smer, aj keď je zrejmé, že vysoká účasť priaznivcov bola v ich záujme. Taktiež podľa nahrávok z poľovníckej chaty vieme, že Robert Fico koordinoval organizáciu protestov s majiteľom SBS Bonul Miroslavom Bödörom. V čase konania protestu sa okres Rimavská Sobota nachádzal v červenej farbe covid automatu, čo znamená povinné rúška aj v exteriéri. Na začiatku programu hovorca Smeru síce vyzval prítomných, aby si prekryli horné dýchacie cesty, tí však túto výzvu vypískali a odmietli tak urobiť. Zhromaždenie tak pokračovalo bez toho, aby veľká časť prítomných vrátane predstaviteľov Smeru mali na tvári rúška. Podľa regionálneho úradu verejného zdravotníctva v Rimavskej Sobote strana Smer ako organizátor podujatia nekonala dostatočne v súvislosti s pandemickou situáciou a nezabezpečila zásadné opatrenia, za čo jej hrozí 20-tisícová pokuta.

protest priviezlo koordinoval nachádzal vyzval nekonala


Všetkých 613 tisíc ľudí, ktorí v Bratislavskom kraji žijú...

Podobný výrok sme už overovali v relácii Téma dňa zo 6. novembra 2013. K 31. decembru 2012 bol podľa Štatistického úradu SR počet obyvateľov v Bratislavskom samosprávnom kraji 612 682. Je to približne 614 tisíc ako uvádza Pavol Frešo. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Téma dňa
Štatistického úradu


...fakt je ten, a znovu si to povedzme, že podstatnú časť peňazí, ktoré boli minuté v rámci nástenkového tendra, kto minul? Novinári. Médiá na reklamy.

Z 11 miliónov eur, ktoré mala preplatiť (a nepreplatí) EÚ (a teda, ktoré stihli byť minuté) sa na mediálne služby (tu nerátame len inzerciu, ale aj billboardy, „kreativitu, a pod.) podľa našich prepočtov z faktúr za roky 2007 a 2008 minulo viac ako 173 miliónov SKK (bez DPH).

mala faktúr


Viete, teraz pred dvoma rokmi odišiel komisár pre poľnohospodárstvo, pretože zdefraudoval asi 2 alebo 4 miliardy eur.

Tvrdenie o odstúpení komisára pre poľnohospodárstvo nie je pravdivé, nič také sa (na tomto poste) nestalo.


V prvom polroku sme prijali 2 kľúčové zákony. Je to zákon o obchodných reťazcoch alebo dodávateľsko-odberateľských vzťahoch a zákon o potravinárstve.

Je pravdou, že boli prijaté zákony o obchodných reťazcoch a novela o potravinách. Novela zákona o potravinách však nebola prijatá v prvom polroku vlády R. Fica.

Minister Jahnátek mal na mysli Zákon č. 362/2012 Z. z. o neprimeraných podmienkach v obchodných vzťahoch prijatý v októbri 2012, ktorých predmetom sú potraviny a Zákon č. 152/1995 Z. z. o potravinách , prijatá vo februári 2013. Vláda R. Fica začala úradovať v apríli 2012. V prípade zákona o potravinách nemožno hovoriť, že sa prijal v prvom polroku, teda šiestich mesiacoch vlády R. Fica.

Zákon č. 362/2012 Z. z.
Zákon č. 152/1995 Z. z. o potravinách
úradovať


Zmluva o prenájme parkovacích miest súkromnej spoločnosti bola podpísaná mojim predchodcom (primátorom, pozn.) Ivanom Saktorom, nezávislým s podporom Smeru. (...)Keď prokurátor poukázal na nesúlad so zákonom, hľadal som poctivo riešenie, ako dať veci do poriadku. Ja som pol roka sa snažil dohodnúť so zastupiteľstvom riešenie, nepodarilo sa . Tak som navrhol zastupiteľstvu, aby sme tú zmluvu zrušili a bude si to spravovať samotné mesto, poslanci to nepodporili.

Napriek tomu, že väcšina faktov, ktoré uvádza primátor Gogola sú pravdivé, jeho celkový odkaz, ktorý sa snaží navodit je zavádzajúci. Primátor sa snaží tvrdit, že problém s parkovaním chce riešit, avšak zastupitelstvo jeho riešenia nepodporuje respektíve blokuje. V skutocnosti však zastupitelstvo schválilo vo februári 2014 návrh primátora ohladom prenájmu parkovného spolocnosti EEI, to isté zastupitelstvo však na zasadnutí v septembri vznieslo otázku, preco chce po polroku primátor zrušit tento prenájom a preco nenechal urobit analýzu financných dopadov vo februári, ktorá bola navrhnutá. Výrok na základe toho hodnotíme ako zavádzajúci. Od 1. 1. 2008 ( .pdf , s. 7) má na starosti parkovanie v meste (vrátane parkovacích automatov) MBB a.s., spolocnost z vyše 99 % vlastnená mestom Banská Bystrica, ktorá následne prenajala v roku 2010 (a teda ešte pocas funkcného obdobia Ivana Saktora) prenajala ( .pdf , s. 12) správu mestských parkovísk súkromnej spolocnosti EEI s.r.o. a následne v roku 2011 schválená Mestským zastupitelstvom Banskej Bystrice. Ivana Saktora okrem Smeru-SD v komunálnych volbách v roku 2006 podporovalo i SNS a Strana zelených. Okresný prokurátor JUDr. Stanislav Mihálech 25. septembra 2013 skutocne poukázal na nesúlad tejto zmluvy so zákonom. Vo februári 2014 mestské zastupitelstvo schválilo uzavretie zmluvy o prenájme parkovacích plôch so súkromnou spolocnostou EEI (a teda bez prostredníka, ktorým predtým bola spolocnost MBB). Tento návrh predložil primátor Gogola ( .pdf , s. 110). Ešte v januári 2011 Gogola tvrdil , že mesto podla neho "nemá problém" s vyberaním parkovného, problémom by ale podla neho bolo zaplatenie už vynaložených nákladov na túto cinnost firme EEI. 26. 8. 2014 však Gogola zmenil názor a prišiel s návrhom na "zrušenie výberu parkovacích poplatkov v Banskej Bystrici súkromnou spolocnostou EEI " s tým, že zisky z parkovného by mali íst priamo mestu Banská Bystrica. Tieto návrhy boli prednesené primátorom na rokovaní mestskej rady a boli prezentované ako jeho zámery . Tento zámer primátora bol následne prerokovaný na mestskom zasadnutí (.pdf s. 44-48) 9.9.2014. Podla zápisnice skutocne poslanci zastupitelstva neschválili návrh primátora, bolo to však z dôvodu toho, že tento jeho návrh prišiel pol roka po odlišnom návrhu. Poslanci zároven schválili nutnost vypracovat analýzu ohladom financných dopadov, ktorú žiadali už vo februári. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf
prenajala
.pdf
podporovalo
nesúlad
schválilo
.pdf
tvrdil
prišiel
návrhom
zámery
zasadnutí (.pdf s. 44-48)


Na Slovensku máme 7500 lekárov pri lôžku, zostáva 5500 lekárov, k dnešnému dňu, teraz k piatku máme ešte výpovedí 1969, čiže do 2 tisíc lekárov.

Informáciu o celkovom počte lekárov pri lôžku sa nám nepodarilo zistiť, preto túto rovnicu o troch neznámych nedokážeme rozlúštiť. Lekárske odborové združenie ( LOZ ), udáva iný počet lekárov vo výpovedií. K dnešnému dňu je podaných 2386 výpovedí lekárov.

LOZ


Za vás (za času MIhála v kresle ministra práce, pozn.) bola nezamestnanosť vyššia ako je dnes.

Je zavádzajúce tvrdiť, že dnešná nezamestnanosť je nižšia ako počas ministrovania Jozefa Mihála. Napriek tomu, že v určitých obdobiach v rokoch 2010-2012 bola nezamestnanosť vyššia ako dnes, pri porovnaní časovo zhodných období to neplatí. Výrok by platil len podľa údajov Úradu práce aj to iba v prípade porovnania s augustom 2011. Tieto čísla však nie je vhodné brať do úvahy ako jediný zdroj kvôli podozreniam o ich umelom znižovaní (viď napr tu , tu , tu alebo tu ). Výrok preto hodnotíme na základe údajov Štatistického úradu ako zavádzajúci.

Jozef Mihál pôsobil na poste ministra práce, sociálnych vecí a rodiny od 9. júla 2010 do 4. apríla 2012.

Podľa Štatistického úradu SR za druhý štvrťrok 2014 je miera nezamestnanosti 13,2 %. V druhom štvrťroku 2011 bola nezamestnanosť na úrovni 13,1 %, v druhom štvrťroku 2012 to bolo 13,6 %, väčšinu tohto obdobia však už ministroval Ján Richter.

Podľa údajov z Úradu práce sociálnych vecí a rodiny je miera nezamestnanosti v auguste 2014 12,56 %. V auguste 2010 bola nezamestnanosť 12,19 % a v auguste 2011 13,12 %.

tu tu tu tu pôsobil údajov


...sme v roku 2015 tvrdili, že je to obrovský problém a do Európy môže prísť niekoľko miliónov migrantov (...) Výsledok je, že prišli vyše tri milióny migrantov.

Z daného výroku nie je celkom jasné, či Peter Pčolinský myslí počet utečencov alebo všetky osoby, ktoré prišli do Európy. Autor výroku taktiež presne neurčil časové obdobie, v ktorom mali prísť do Európy tri milióny migrantov. V roku 2015 bolo v krajinách Európskej únie zaznamenaných približne 1,26 milióna žiadostí o azyl. Počet nelegálnych prekročení hraníc Európskej únie sa v roku 2015 zo všetkých hlavných prúdov vyšplhal na dokopy približne 1,8 miliónov. Spoločne s rokom 2016 dosiahlo číslo žiadateľov o azyl 2,3 miliónov. Nakoľko sa žiadne z uvedených čísel nepribližuje k trom miliónom, hodnotíme výrok ako nepravdivý. V roku 2015 požiadalo o azyl v EÚ 1,26 milióna ľudí. Nelegálnych migrantov prišlo zo všetkých prúdov približne 1,8 milióna. Spoločne s rokom 2016 počet žiadateľov o azyl predstavoval 2,3 milióna. Európsky parlament vychádzajúci z údajov agentúry Frontex zaznamenal približne 2,3 milióna nelegálne prekročených hraníc v rokoch 2015 a 2016, pričom však dodáva, že to “ neznamená, že do EÚ nelegálne prešlo 2,3 milióna migrantov, jedna osoba totiž môže hranice prekročiť viackrát.“ Údaje z roku 2017 odhadujú, že približne 2,4 milióna prisťahovalcov prišlo do krajín Európskej únie z tretích krajín, z toho bolo zaznamenaných 712-tisíc žiadostí o azyl. Znižujúca tendencia žiadostí o azyl sa potvrdila aj v roku 2018, v ktorom podľa údajov Eurostatu bolo podaných 638-tisíc žiadostí o azyl.

azyl
prišlo
Európsky parlament
Údaje


Nezamestnanosť (Slovenska, pozn.) je teraz podľa Eurostatu okolo 14%.

Robert Fico neuvádza aktuálnu mieru nezamestnanosti. V roku 2012 bola nezamestnanosť na úrovni 14%. Avšak už v štvrtom štvrťroku 2012 dosiahla nezamestnanosť na úroveň 14,4%. Najaktuálnejšie mesačné údaje vykazujú za mesiac mesiac január a február 2013 nezamestnanosť na úrovni 14,6%. Vzhľadom na to, že Robert Fico neuvádza správne aktuálne číslo výrok hodnotíme ako nepravdivý.

roku 2012
štvrťroku
mesačné údaje
Eurostat
Eurostat


Museli zmeniť zákon (vládna koalícia I. Radičovej, pozn.) o rokovacom poriadku a natvrdo tam dali verejnú voľbu, aby sa navzájom kontrolovali.

17. mája 2011 v NRSR bola zákonom 153/2011 Z.z. (účinnosť 26. mája 2011) schválená novela zákona o rokovacom poriadku. Tá menila § 123 rokovacieho poriadku o Návrhoch na vymenovanie a odvolanie generálneho prokurátora, keď sa vypustila povinnosť tajnej voľby. Voľba je teda verejná, pokiaľ sa na tajnej voľbe na návrh najmenej 15 poslancov neuznesie NR SR. Neznamená to teda, že by predchádzajúca vláda zaviedla verejnú voľbu generálneho prokurátora "natvrdo" ako hovorí Róbert Madej. Na návrh 15 poslancov sa môže konať voľba verejná. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

153/2011 Z.z.
zmenila
Zákon o rokovacom poriadku
novela
novely
tajnej voľby
Voľba GP, nevymenovanie Čentéša


...dnes niektoré peniaze (do školstva, pozn.) idú aj cez Ministerstvo vnútra.

Je pravdou, že Ministerstvo vnútra priamo zo svojej kapitoly rozpočtu financuje regionálne školstvo a to konkrétne základné školy, špeciálne školy, reedukačné domovy, bilingválne gymnáziá, cirkevné a súkromné školy od roku 2013 . Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Na získanie týchto čísle sme sa pozerali na schválené rozpočty na roky 2016 - 2018 , 2015 - 2017 a 2012 - 2014 (hlavné knihy, kapitoly Ministerstva školstva a Ministerstva vnútra). Dátum zverejnenia analýzy: 28.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

2013
2016 - 2018
2015 - 2017
2012 - 2014


To rozhodujúce je pri tomto stretnutí, že ja som sa stretával, teda stretol a nie raz, ale dvakrát s ruským ministrom zahraničných vecí vtedy, keď sa s ním stretával celý svet. Dnes sa s ním stretáva Juraj Blanár, minister zahraničných vecí Severnej Kórey, najbližší spojenec Slovenska Maďarsko a stretávajú sa s predstaviteľom štátu, ktorý Slovensko považuje za nepriateľský štát.

Minister zahraničných vecí Juraj Blanár sa začiatkom marca stretol so šéfom ruskej diplomacie Sergejom Lavrovom. Toto stretnutie okrem Korčoka skritizovali aj viacerí naši spojenci. S Lavrovom sa počas svojho pôsobenia na ministerstve zahraničia stretol aj Ivan Korčok. Jeho stretnutia so šéfom ruskej diplomacie sa však odohrali ešte pred ruskou inváziou na Ukrajinu, pre ktorú zaradili štáty EÚ Sergeja Lavrova na sankčný zoznam, ako aj predtým, ako nás Rusko označilo za nepriateľský štát. Výrok Ivana Korčoka preto hodnotíme ako pravdivý

Minister zahraničných vecí Juraj Blanár sa začiatkom marca stretol so šéfom ruskej diplomacie Sergejom Lavrovom. Informovalo o tom ruské ministerstvo zahraničných vecí, ktoré pripojilo aj spoločnú fotografiu ministrov.

Podľa vyhlásenia ministerstva Blanár informoval Lavrova o postoji vlády SR, že rusko-ukrajinský konflikt nemá vojenské riešenie, a apeloval na čo najskoršie obnovenie mierových rokovaní medzi stranami konfliktu a ukončenie bojov. Toto stretnutie skritizoval napríklad poľský premiér Donald Tusk či český premiér Petr Fiala .

Blanár sa s Lavrovom stretol na diplomaticko fóre v tureckej Antalyi. Okrem slovenského šéfa diplomacie sa Lavrov stretol s ministrami Srbska, Tadžikistanu, Kazachstanu, Kirgizstanu, Uzbekistanu, Azerbajdžanu, Turecka, či kráľom Eswatini.

Ruská štátna spravodajská agentúra TASS informovala , že sa šéf ruskej diplomacie v rámci fóra stretol aj s maďarský ministrom zahraničných vecí Petrom Szijjartom, aj keď v oficiálnom programe ministra Lavrova sa toto stretnutie neuvádza. Predtým sa obaja ministri stretli napríklad v septembri či novembri 2023.

V októbri 2023 sa Lavrov taktiež stretol s ministerkou zahraničných vecí Severnej Kórei ako aj s autoritárskym lídrom Kim Čong-unom v Pyongyangu. V januári 2024 zas rokovali Vladimir Putin a Sergej Lavrov so severokórejskou ministerkou zahraničných vecí v Moskve.

S ministrom zahraničných vecí Ruskej federácie sa v minulosti stretol aj Ivan Korčok. Stretnutie Korčoka a Lavrova prebehlo na konci septembra 2021 pri príležitosti 76. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených Národov v New Yorku. O stretnutí vtedy informovali ruské aj slovenské ministerstvá zahraničných vecí v tlačových správach.

Korčok vtedy uviedol , že sme svedkami výrazne negatívneho vývoja vzťahov medzi Ruskou federáciou a EÚ od roku 2014, kedy došlo k anexii Krymu, a že zdôrazňovanie princípu suverenity a teritoriálnej integrity je životným záujmom SR.

Lavrov sa v roku 2021 pri príležitosti 76. zasadnutia Valného zhromaždenie stretol okrem Korčoka aj s vrchnými predstaviteľmi Egypta, Írska, Poľska, Bolívie, Slovinska, Sýrie, Japonska, Francúzska, Saudskej Arábie, Kuby, Cypru, Alžírska, Thajska, Mali, Líbye, Srbska či Singapuru.

V tomto čase sa Lavrov stretával aj s vrchnými predstaviteľmi iných západných štátov. V decembri 2021 sa napríklad stretol s ministrom zahraničných vecí Spojených štátov amerických Antonym Blinkenom a s britskou ministerkou zahraničných vecí Liz Trussovou.

S ministrom USA Blinkenom sa s Lavrovom stretol aj v marci 2023 v Naí Dillí. Blinken ruskému ministrovi zopakoval výzvu na ukončenie vojny a zapojenie sa do diplomacie. Išlo o prvé stretnutie Blinkena a Lavrova od začiatku invázie na Ukrajinu, pričom nebolo vopred plánované a trvalo zhruba 10 minút.

Korčok počas výkonu funkcie ministra absolvoval s Lavrovom aj telefonické rokovanie, ktoré uskutočnilo v júni 2020. Korčok pozval Lavrova na konferenciu GLOBSEC a na návštevu Slovenska zároveň konštatoval, že Slovensko podporuje územnú integritu Ukrajiny a neuznáva anexiu Krymu.

Na svojich sociálnych sieťach Korčok uviedol , že s Lavrovom sa stretol ešte v decembri 2021 v Štokholme, na okraj Rady OBSE.

Korčokove stretnutia s ruským šéfom diplomacie sa odohrali pred 24. februárom, kedy sa začala ruská invázia na Ukrajinu, ktorá si vyžiadala desaťtisíce obetí. V reakcii na ruskú inváziu zaradili štáty EÚ ruského prezidenta Vladimira Putina a ministra zahraničných vecí Sergeja Lavrova na sankčný zoznam EÚ. V marci 2022 pridala zas Ruská federácia Slovensko na zoznam nepriateľských krajín.

Počiatky ruskej agresie na Ukrajinu však siahajú už do roku 2014, kedy Rusko anektovaním Krymského polostrova porušilo medzinárodné právo a suverenity Ukrajiny.

stretol
Informovalo
vyhlásenia
Donald Tusk
Petr Fiala
stretol
informovala
oficiálnom programe ministra
septembri
novembri
stretol
rokovali
informovali
slovenské
uviedol
stretol
Spojených štátov amerických
britskou
stretol
absolvoval
uviedol
vyžiadala
zaradili
pridala
siahajú


Viete, dosiahli ste akurát tak prekrytie tie kauzy na ministerstve školstva, keď bol odvolaným premiérom pán Plavčan za podozrenie pri rozkrádaní eurofondov, veda a výskum, kde sa malo prideliť 600 miliónov eur,

Predseda Slovenskej národnej strany, Andrej Danko 7. augusta 2017 vypovedal koaličnú zmluvu s odôvodnením, že "Dobrá sociálno–ekonomická situácia v roku 2017 ukazuje, že je nutné sa zamerať na nové výzvy a priority, ktoré je potrebné premietnuť do koaličnej dohody a nového programového vyhlásenia vlády. Keď sa darí ekonomike štátu, musia to pocítiť aj samotní občania." V tom období sa stupňovali tlaky na odvolanie ministra školstva Petra Plavčana, potom ako vznikli obvinenia ohľadom manipulácie výzvy na eurofondy určené na vedu a výskum. Načasovanie tejto krízy teda hralo v prospech Slovenskej národnej strany, ktorá čelila verejnej kritike na adresu ich ministra. Ten bol aj následne vyzvaný na odchod priamo premiérom Robertom Fico 17. augusta 2017, bez toho aby konzultoval stranu, ktorá nominovala ministra. Dodatok ku koaličnej zmluve bol podpísaný 11. septembra 2017. Neexistujú žiadne dôkazy na to, či cieľom nového dodatku bolo prekrytie kauzy s eurofondami. Výrok hodnotíme preto ako neoveriteľný.

vypovedal tlaky vyzvaný Dodatok podpísaný


Zásadným spôsobom klesla samozrejme kriminalita. Pokiaľ sme mali predtým 1 500 lúpeží, dneska ich je 500.

Podľa štatistík Ministerstva vnútra SR bolo v roku 2006 spáchaných 1 594 lúpeží ( .xml ). Údaje za rok 2017 sú zatiaľ vedené len do 30. septembra, dokedy bolo zistených 342 lúpeží ( .xml ). Na overenie preto používame štatistiku za rok 2016, kedy sa počet lúpeží oproti roku 2006 znížil na 526 ( .xml ). Keďže sa štatistiky približujú číslam, ktoré uvádza Kaliňák, výrok hodnotíme ako pravdivý.

.xml .xml .xml


" princíp 3x a dosť". Chceli sme ho zaviesť aj do zákona o potravinách. Bolo to na konci druhej Durindovej vlády, ta vláda predčasne končila bolo to v druhom čítaní. Bola to práve politická strana Smer, ktorá povedala, že tento zákon a ďalej o tomto návrhu zákona rokovať sa nebude.

Zásadu "trikrát a dosť" chcel Z. Simon už počas 2. vlády M. Dzurindu vniesť do zákona o potravinách. Nie je však pravdou, že na konci 2. vlády M. Dzurindu skončila novela zákona o potravinách obsahujúca zásadu "trikrát a dosť" v druhom čítaní. Nedostala sa ani do prvého čítania. Nie je preto ani pravdou, že to bola práve SMER-SD čo zákon potopila v druhom čítaní. Do druhého čítania sa dostala až počas 1. vlády R. Fica. Vtedy však skončila až treťom čítaní. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Zásada "trikrát a dosť" bola predmetom novelizácie Trestného poriadku SR z roku 2006 z dielne vtedajšieho ministra spravodlivosti Daniela Lipšica.

Novela zákona o potravinách bola podaná už 3. februára 2006 ešte za úradovania ministra pôdohospodárstva Zsolta Simona ako Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon o potravinách. Vláda schválila tento návrh 18. januára 2006.

(1) Orgány úradnej kontroly potravín v rozsahu svojej pôsobnosti na základe zistení pri výkone úradnej kontroly potravín

c) podávajú obvodnému podnety na zrušenie živnostenského oprávnenia alebo pozastavenie prevádzkovania živnosti, ak sa zistili nedostatky podľa písmena a) viac ako tri krát v priebehu jedného kalendárneho roka,

Návrh zákon Z. Simona (tlač číslo 1452), ktorý zavádzal zásadu trikrát a dosť aj do zákona o potravinách sa nedostal počas 2. Dzurindovej vlády ani do prvého čítania. Bol pridelený len do výborov na prerokovanie s dátumom do 17. apríla 2006. Vo februári 2006 KDH odišlo z koalície, 2. vláda M. Dzurindu dovládla do predčasných volieb ako menšinová.

Počas prvej vlády R. Fica vtedajší poslanec za SMK Z. Simon podal návrh novely zákona o potravinách . Išlo o rovnakú úpravu ako predkladal počas 2. vlády M. Dzurindu. Táto novela sa dostala až do 3. čítania, kde bola v hlasovaní o zákone ako celku neschválená . Z 141 prítomných, hlasovalo za 61, proti hlasovalo 70, zdržalo sa hlasovania 10. Zo 48 prítomných poslancov SMERU hlasovalo proti 45 a traja sa hlasovania zdržali.

novelizácie Trestného poriadku SR
Novela
schválila
Návrh
nedostal
odišlo
podal
o potravinách
neschválená


...po voľbách ´94, pani Nagyová nevstúpila do služieb úradu vlády, a nepracovala tam.(..) Do práce na úrad vlády nastúpila, tuším, v ´95, niekedy začiatkom roka, aj to na jeden rok.

Anna Nagyová, bývalá riaditeľka predsedu vlády a osoba blízka Vladimírovi Mečiarovi po voľbách do NR SR na prelome septembra a októbra 1994 ihneď neprijala Mečiarovu ponuku na svoj bývalý post, a podľa svojich slov si nechala čas na rozmyslenie. Ponuku Nagyová napokon prijala začiatkom roku 1995 a vo funkcii vydržala do septembra roku 1996. Napriek tomu, že riaditeľkou úradu premiéra bola o niečo dlhšie ako rok, výrok hodnotíme ako pravdivý. Anna Nagyová pracovala podľa denníka SME na Úrade vlády už od roku 1988. V januári 1990 sa stala osobnou tajomníčkou predsedu vlády, kde ju po Milanovi Čičovi zdedil Vladimír Mečiar. Keď Mečiara prvý krát odvolali z funkcie v roku 1991, z úradu vlády odišla aj Nagyová, avšak ostala Mečiarovou blízkou spolupracovníčkou. Po voľbách v roku 1992 sa Nagyová stala riaditeľkou kancelárie premiéra a v roku 1993, keď Mečiara odvolal parlament s ním Nagyová opäť odišla. Jej úloha ešte narástla vo volebnej kampani pred voľbami do NR SR v roku 1994. Marián Leško vo svojom článku k tejto kapitole uvádza nasledovné: "Počas volebnej kampane robila Anna Nagyová svojmu šéfovi (V. Mečiarovi, pozn.) moderátorku. Musela absolvovať stovky mítingov a jej výkon bol priam nadľudský." Po úspešných voľbách dostala Nagyová opäť len ponuku pracovať ako šéfka kancelárie premiéra. V inom článku denníka SME z 30. decembra 1994 autor opisuje informáciu krátko po voľbách toho istého roku, podľa ktorej údajne "... Anna Nagyová rozviazala pracovný pomer s HZDS a nenastúpi ako vedúca sekretariátu predsedu vlády na Úrad vlády SR. Podľa týchto informácií si A. Nagyová vybrala dovolenku a po nej mala odcestovať na zahraničný ročný študijný pobyt." Nagyová sa, však po istom váhaní napokon rozhodla ponuku prijať. Z tejto funkcie odišla v septembri 1996, údajne na vlastnú žiadosť a následne absolvovala aj študijný pobyt v zahraničí spomínaný vyššie. Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

neprijala
pracovala
článku denníka SME
odišla


Rada pre rozpočtovú zodpovednosť nepatrí pod ministerstvo financií.

Ústavný zákon 493/2011 , čl. 3 stanovuje nasledovné: " Zriaďuje sa Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (ďalej len „rada“) ako nezávislý orgán monitorovania a hodnotenia vývoja hospodárenia Slovenskej republiky a hodnotenia plnenia pravidiel rozpočtovej zodpovednosti. " Rada pre rozpočtovú zodpovednosť teda skutočne nepatrí pod Ministerstvo financií SR. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


Boli ste v parlamente, pán predseda, a vystúpili ste nielen vy, ale aj všetci ostatní a povedali ste, že ak bude prijatý Zákonník práce, o 100 000 pracovných miest bude zase menej.

Výrok Roberta Fica považujeme za pravdivý, pretože na tlačovej besede k Zákonníku práce z 12. septembra 2012, na ktorej sa zúčastnil Pavol Frešo, Ivan Štefanec a Ľudovít Kaník, vyhlásil Ivan Štefanec, že na Slovensko môžu prísť 80 až 100-tisíc ľudí o prácu.

besede besede


takých bolo 82%. 82% je kategória živnostníkov, ktorým sa priemerne mesačne od cirka o tých 25 eur zvyšujú odvody.

Ján Richter spomína čísla, ktoré sú veľmi blízko našim zisteniam. Hlavným zdrojom informácií bola správa Slovenského živnostenského zväzu, ktorý rokoval ako zástupca živnostníkov s ministerstvom. Jeho výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Dôvodom zmeny odvodového systému pre živnostníkov (SZČO) boli údaje sociálnej poistovne, ktoré boli prezentované aj v slovenských médiách, napríklad v máji minulého roka v denníku Pravda : "Momentálne eviduje Sociálna poisťovňa okolo 227-tisíc samostatne zárobkovo činných osôb, pričom až 87 percent z nich, teda viac ako 196-tisíc, platí odvody na sociálne poistenie z minimálneho vymeriavacieho základu 329,01 eura." O niečo neskôr Slovenský zväz živnostníkov, informoval o dohode , ktorú s ním uzavrelo: "Paušálne výdavky dohodnuté vo výške maximálne 420,-€/ mesiac, teda ročne maximálne 5 040,-€. Toto jednanie bolo veľmi náročné, keď MF SR vyšlo s prvým návrhom hornej hranice 300 €/mesiac a náš mandát bol 600€. Postupne sme vyjednávaním dospeli k hranici 420, čo predstavuje pri obrate 1.050,-€/mesačne (z toho 40% je 420,-€) predstavuje vymeriavací základ cca 630€/mesiac. Toto považujeme za prijateľné, lebo vieme že do tejto kategórie spadá takmer 80% živnostníkov ." Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Pravda dohode