Zmluva o fungovaní Európskej únie hovorí len o rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami. Pre používanie pojmov "rod" a "rodová rovnosť" neexistuje žiadny právny základ. Rozšírené chápanie termínu „gender“ nemá oporu ani v medzinárodnom práve. Jeho jedinú definíciu nájdeme v Rímskom štatúte Medzinárodného trestného tribunálu.

Konsolidované znenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie v hlave II., článku 8 uvádza (.pdf, s. 7): "Vo všetkých svojich činnostiach sa Únia zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami." Rímsky štatút Medzinárodného trestného súdu v časti dva, článku sedem, odsek tri uvádza (.pdf, s. 39), že "... pojem "gender" odkazuje (sa týka) na dve pohlavia, mužské a ženské, v rámci kontextu spoločnosti. Pojem gender nemá žiadny iný význam ako ten uvedený vyššie." Overovali sme aj nasledovné dokumenty: Všeobecná deklarácia ľudských práv , Európsky dohovor o ľudských právach , Listina základných práv a slobôd a Charta základných práv EÚ . V žiadnom nebol definovaný pojem rod, rodová rovnosť, resp. gender. Na základe uvedených zdrojov hodnotíme výrok Anny Záborskej ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

uvádza
uvádza
Všeobecná deklarácia ľudských práv
Európsky dohovor o ľudských právach
Listina základných práv a slobôd
Charta základných práv EÚ


U nás sú najvyššie firemné dane z okolitých krajín.

J. Brocka nehovorí pravdu, pretože Rakúsko má vyššiu firemnú daň (DzP PO) ako Slovensko. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Za okolité krajiny považujeme krajiny V4 a Rakúsko. V tabuľke spracovanej podľa publikácie Eurostatu Daňové trendy v EÚ (.pdf), s. 29 je sadzba dane z príjmov PO v roku 2012 okolitých krajinách nasledovná: Krajina DzP PO v roku 2012 podľa Eurostat DzP PO v roku 2012 podľa portál KPMG Česko 19 % 19 % Maďarsko 20,6 % 19 % Poľsko 19 % 19 % Rakúsko 25 % 25 % Slovensko 19 % 23 % Portál KPMG však uvádza, že daň z príjmu právnických osôb je v Maďarsku na úrovni 19% . V Maďarsku je od budúceho rok dokonca progresivita, čo znamená, že právnické osoby s príjmom pod 2,5 mil. USD, platia daň z príjmu na úrovni 10%. Táto progresivita bude zavedená od 1. januára 2013. Podľa portálu v roku 2012 platilo, že v tomto roku Maďarsko má 19% daň z príjmu právnických osôb. V ostatných okolitých krajinách bola podľa portálu KPMG rovnaká úroveň tejto dane, tak ako uvádza Eurostat. Žiadna z okolitých krajín okrem Maďarska a Slovenska neplánuje v roku 2013 upravovať výšku dane z príjmu právnických osôb. Rakúsko plánuje zachovať 25% daň z príjmu právnických osôb aj v roku 2013 . Dátum zverejnenia analýzy: 27.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Daňové trendy v EÚ
KPMG
KPMG
Rakúsko
roku 2013


Na to, aby sme mali čo najpresnejšie čísla, museli sme počkať na jednak záväzné dáta zo Štatistického úradu za prvý kvartál, ale najmä a to sa ukázalo ako veľmi správne, čakať na reálne daňové priznania podané právnickými osobami a tam aj vznikla najväčšia odchylka. Keby sme my urobili akýkoľvek odhad dovtedy, kým nepodajú tie daňové priznania bol by to len odhad a tých odhadov bolo veľa všelijakých, ale neboli to relevantné čísla.

Počiatkove tvrdenie je tvrdenie experta, ktorý zostavoval rozpočty a teda neexistuje optimálny model voči ktorému by bolo možné jeho tvrdenie prirovnať a závisí od metódy každého experta. Faktom však zostáva, že v minulých rokoch to ministerstvo a Štatistický úrad zvládli v prvých júnových dňoch a vývoj hospodárstva v prvom kvartály bol zverejnený v skorších termínoch. 3.6.2009 , 3.6.2008 , 1.6.2007


Rada prokurátorov vyslovila názor, že jeden z vhodných kandidátov by bol pán Jaromír Čižnár.

Rada prokurátorov naozaj odporučila Ústavnoprávnemu výboru NR SR, kandidáta na GP Jaromíra Čižnára.

TASR
Slovenský rozhlas


80 % všetkých absolventov škôl sa v priebehu jedného kalendárneho roka po ukončení školy dokáže umiestniť na trhu práce.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 26. mája 2013). Vtedy Richter tvrdil, že až o 84% absolventov si nájde po skončení školy prácu. Na základe našich výpočtov a údajov ARRA a UIPŠ až 86,5% absolventov vysokých a stredných škôl si v školskom roku 2011/12 našlo prácu, resp. ich Úrad práce neevidoval ako nezamestnaných. V prípade absolventov len stredných škôl sa dokázalo zamestnať približne 80,7% absolventov v školskom roku 2011/2012. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže údaje ARRA, UIPŠ a výpočty hovoria o približne rovnakom čísle ako uvádza J. Richter. Údaje UIPŠ a ARRA za školský rok 2012/13, nie sú k dispozícii. Na základe štatistiky (.xls) Ústavu informácií a prognóz školstva bolo na Slovensku v školskom roku 2011/2012 celkovo 112 691 čerstvých absolventov, z čoho 68 178 bolo zo stredných a 44 513 z vysokých škôl. Podľa ďalšej štatistiky UIPŠ sa miera nezamestnanosti študentov stredných škôl (s.11) v školskom roku 2011/2012 pohybovala na úrovni 19,3%, teda 80,7% (cca 55 tisíc) absolventov, ktorí si našli prácu, resp ich Úrad práce neevidoval ako nezamestnaných. Podľa štatistiky ARRA 2012 bola miera nezamestnanosti absolventov vysokých škôl (s. 5) v školskom roku 2011/2012 na úrovni 4,5%, teda 95,5% (cca 42 500) absolventov si našlo prácu, resp ich Úrad práce neevidoval ako nezamestnaných. Z celkového počtu 112 691 sa teda zamestnalo, resp. nebolo evidovaných na Úrade práce ako nezamestnaní celkovo cca 97 500 absolventov, čo predstavuje mieru na úrovni 86,5%. V rámci 86,5 % absolventov nie sú všetci, čo si nevyhnutne našli prácu, ale môže ísť aj o absolventov, ktorí sa nenahlásili na úrady práce. Náš prepočet sa blíži k číslu, ktoré uvádza minister práce, výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Presný údaj o počte absolventov VŠ a SŠ, ktorí si v priebehu roka našli prácu neuvádza ani správa , ktorú predložil minister práce a v súčasnosti o nej v rámci 19. schôdze NR SR prebieha rozprava. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12 UIPŠ ARRA štatistiky štatistiky štatistiky správa


Poslanci majú napríklad každý jeden pondelok majú voľný, aj keď je schôdza.

Nie je pravdou, že poslanci NR SR majú voľný "každý jeden pondelok", ako tvrdí Igor Matovič. Rokovacími dňami schôdzí sú spravidla utorok až piatok, avšak existujú prípady, kedy je schôdza v pondelok. Navyše sú v pondelok pravidelne schôdze gestorských výborov. V rokovacom poriadku NR SR je uvedené: Rokovacími dňami schôdzí národnej rady sú spravidla utorok až piatok. Ak predseda národnej rady nerozhodne inak, schôdza národnej rady sa začína v prvý rokovací deň o 13. hodine. Počas ďalších rokovacích dní schôdzí národnej rady sa rokovanie začína o 9. hodine a trvá najdlhšie do 19. hodiny, v piatok do 16. hodiny, ak národná rada nerozhodne inak. Vo výnimočných prípadoch sa však rokovania uskutočňujú aj v pondelky, pokiaľ sa na tom poslanci dohodnú. Napríklad v prípade veľkého množstva neprerokovaných bodov.Z harmonogramu schôdzí NR SR na rok 2014 vyplýva, že schôdze gestorských výborov sú spravidla v pondelok alebo v piatok. Navyše na 15. decembra 2014 je tiež naplánovaná schôdza NR SR. Ak teda počítame len naplánovaný program (pričom rokovania môžu byť vo výnimočných prípadoch aj nad rámec harmonogramu, pozn.), v roku 2014 vychádza 44 "voľných" pondelkov, pričom 5 pondelkov z toho je štátny sviatok. Naplánovaný program je na 8 pondelkov. Dátum zverejnenia analýzy: 02.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

rokovacom poriadku
v prípade
harmonogramu schôdzí


Ako reálno, reálne ich (politické strany, pozn.) naozaj kontrolujú audítori. Ja som v podstate, obaja sme členmi rozpočtového výboru a vieme to, že beriem v podstate na vedomie tieto správy.

Podľa Zákona o politických stranách a hnutiach , paragraf 30, majú politické strany povinnosť vyhotovovať výročnú správu za predchádzajúci kalendárny rok a predložiť ju Národnej rade. Podľa odseku 2a táto správa obsahuje účtovnú závierku strany, ktorú overuje audítor a podľa odseku 3 audítor overuje aj súlad výročnej správy s účtovnou závierkou za to isté účtovné obdobie a súlad hospodárenia strany so zmieneným zákonom.

.rtf

hnonline.sk


Slovensko jednoducho nemôže byť jeden volebný obvod. Pamätáme sa, keď Mečiar kvôli svojim politickým ambíciám zmenil volebný zákon a aj súčasní politici, ktorí sú pri moci a 20 rokov reprezentujú slovenskú politickú špičku kritizovali jeho kroky a hovorili, že keď sa dostanú k moci, tak to zmenia.

Jeden volebný obvod presadil Vladimír Mečiar v rámci novely volebného zákona pred voľbami v roku 1998.

presadil opozície rozporný Pravda.sk zmenili


Ale inak, ak by sme nešetrili aj v tomto roku, tak by to číslo bolo ešte horšie. Toto je číslo. Ešte horšie o tých 7,8%, ešte horšie od toho odhadnutého výsledku, ktorý bude až 7,8% HDP. Aby som to rozmenil na drobné, aby ľudia vedeli, čo to je 7,8% alebo 8%. No 8% deficitu, čo sme mali napríklad aj vlaňajší rok takýto deficit, čo je podobný ako bude mať v tomto roku Grécko, znamená, že každý jeden človek, že pribudne verejný dlh na každého občana SR v hodnote  1000 eur, čiže 31 000 korún. Takže preto sa s tým v tomto roku už veľa nedá robiť, to čo s dá robíme, ale máme tu povodne, na ktoré neboli peniaze v štátnom rozpočte.

Mikloš neuvádza správne čísla. Deficit verejných financií v roku 2009 bol podľa Eurostatu 6,8% a nie 8%. Deficit verejných rozpočtov bol za minulý rok 3, 971 mld eur. V prepočte na jedného obyvateľa je to 800 eur, nie 1000 eur ako uvádza Mikloš.


Už pri prvom vypočutí veľmi jasne pán poslanec Janiš povedal, že vypočujúc si aj pána Trnku aj ďalších kandidátov, dvoch sme mali vtedy z opozičných radov, jednoznačne vyhlasuje, že bude hlasovať za spoločného kandidáta vládnej koalície.

Nepodarilo sa nám nájsť vyhlásenia poslanca Janiša o tom, že bude hlasovať za doktora Čentéša, spoločného kandidáta koalície. Janiš v rozhovore po druhej voľbe generálneho prokurátora, ktorý priniesol portál sme.sk . hovorí, že hlasoval za Čentéša (5:11).

sme.sk


Ja mám tri previerky na PT (stupeň utajenia prísne tajné, pozn.) (...).

Národný bezpečnostný úrad sa z dôvodu zákonnej prekážky ku konkrétnym bezpečnostným previerkam nevyjadruje. Z tohto dôvodu sa nedá určiť, koľko bezpečnostných previerok akého stupňa absolvoval Tibor Gašpar. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Vykonanie bezpečnostnej previerky fyzických osôb I. stupňa zabezpečuje tzv. vedúci. Kto všetko sa považuje za vedúceho je upravené v § 8 Zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností. „NBÚ vykonáva bezpečnostné previerky II. III. a IV. stupňa (Dôverné, Tajné, Prísne tajné). V rámci bezpečnostnej previerky fyzickej osoby úrad získava informácie potrebné k vyhodnoteniu bezpečnostných rizík a posúdeniu, či navrhovaná osoba spĺňa zákonné predpoklady pre získanie osvedčenia na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami, najmä či je bezúhonná, bezpečnostne spoľahlivá a svojím správaním zaručuje, že zabezpečí ochranu utajovaných skutočností. Zoznam utajovaných skutočností Národného bezpečnostného úradu bol ustanovený podľa § 8 ods. 2 písm. a) zákona o ochrane utajovaných skutočností a v súlade s nariadením vlády Slovenskej republiky č. 216/2004 Z. z. “ § 42 spomínaného zákona s tanovuje aj povinnosť vedenia evidencie bezpečnostných previerok: " (1) Úrad vedie evidencie oprávnených osôb pre stupeň utajenia Prísne tajné, Tajné a Dôverné a evidenciu osôb, ktorým toto oprávnenie zaniklo; to sa nevzťahuje na oprávnené osoby, ktoré sú alebo boli príslušníkmi alebo zamestnancami Slovenskej informačnej služby, Vojenského spravodajstva alebo príslušníkmi, alebo zamestnancami Policajného zboru plniacimi úlohy kriminálneho spravodajstva a sú vedené v ich evidenciách. (2) Vedúci vedie evidenciu oprávnených osôb pre stupeň utajenia Vyhradené, evidenciu osôb, ktorým toto oprávnenie zaniklo, a zoznam oprávnených osôb pre stupeň utajenia Prísne tajné, Tajné a Dôverné a zoznam osôb, ktorým toto oprávnenie zaniklo. (3) Evidencia oprávnených osôb, ktorým zaniklo oprávnenie oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia Prísne tajné a Tajné, sa vedie 20 rokov po zániku tohto oprávnenia. "

bezpečnostnej previerky
§ 8
Zoznam
zákona
nariadením vlády
§ 42


...v niektorých mestách, napríklad doložili k tomu, čo sme dávali my ten koncoročný bonus tých 100 eur. V niektorých mestách absolútne bez problémov samospráva dala peniaze v rovnakom objeme aj napríklad kuchárkam, školníkom a tak ďalej.

Tzv. " koncoročné odmeny " schválené rezortom školstva vo výške 100 eur sa týkajú pedagogických zamestnancov v rámci prenesených kompetencií (základné a stredné školy). Pedagogických i nepedagogických zamestnancov, financovaných v rámci originálnych kompetencií samosprávy (materské školy, základné umelecké školy, jazykové školy) sa však spomínané udeľovanie odmien netýkalo. Podľa získaných údajov došlo vo viacerých mestách k prerozdeleniu odmien i ostatným pedagógom a zamestnancom, ktorí spadali pod pôsobnosť mesta či obce. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Vláda v roku 2015, na základe spoločných rokovaní s Odborovým zväzom pracovníkov školstva a vedy na Slovensku odsúhlasila pre rezort školstva mimoriadne odmeny pre pedagogických i nepedagogických zamestnancov vo výške 100 eur pre mesiac december toho istého roka. Sľúbená odmena sa mala týkať 71 tisíc učiteľov, pričom ministerstvo pre vyplácanie odmien vyčlenilo takmer 10 miliónov eur. 68 tisíc zamestnancov, vrátane učiteliek v škôlkach, učiteľov základných umeleckých škôl či rôznych nepedagogických zamestnancov (školníci, kuchárky) však mohla odmena minúť, keďže ich udelenie závisí od miest a obcí, ktoré sú zriaďovateľmi jednotlivých školských zariadení. Podobná situácia nastala i pri udeľovaní odmien v roku 2014 , kedy sa v neistej situácii ocitlo vyše 47 tisíc zamestnancov školských zariadení, spadajúcich pod financovanie a správu miest a obcí Slovenska. K rozdielu vo výške odmien dochádza aj medzi učiteľmi, kedy zamestnanci bilinguálnych gymnázií a špeciálnych škôl, spadajúci pod správu ministerstva vnútra, dostali " vianočnú odmenu " v dvojnásobku sumy, akú dostali pedagogickí zamestnanci financovaní ministerstvom školstva. Čo sa týka odmeňovania i nepedagogických pracovníkov v decembri 2015, podľa dostupných informácii k nemu došlo v meste Považská Bystrica , kedy mesto vyčlenilo sumu 50 000 eur na odmeny pre 400 zamestnancov školstva, ktorých sa odmena pôvodne nemala týkať. Rovnaká situácia nastala i v Trnave , kedy sa mesto rozhodlo vyčleniť 65 000 eur z vlastného rozpočtu pre udelenie odmien všetkým pedagogickým i nepedagogickým zamestnancom školstva v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta Trnava. Rovnaké rozhodnutie uskutočnil primátor Trnavy, Štefan Bošnák, i minulý rok. V Nitre sa udeľovanie koncoročných odmien týkalo okrem zamestnancov základných škôl i učiteľov materských škôl v pôsobnosti mesta. Kompetencie samospráv a VÚC v oblasti školstva sa delia (.pdf) na: " a) prenesené kompetencie – financovanie preneseného výkonu štátnej správy v školstve na obce a samosprávne kraje, b) originálne kompetencie – financovanie výkonu samosprávnych funkcií obcami a samosprávnymi krajmi ." Obce pritom majú na základe originálnych kompetencií na starosť financovanie: " a) náklady na výchovu a vzdelávanie: i) žiakov ZUŠ, poslucháčov JŠ, detí MŠ a školských zariadení vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti, ii) do 15 rokov veku žiakov ZUŠ, poslucháčov JŠ, detí MŠ a školských zariadení neštátnych zriaďovateľov. " Financovanie pedagogických pracovníkov stredných škôl a bežných základných škôl, ktorí dostali príplatok 100 eur, je tak v kompetencii MŠ. Dátum zverejnenia analýzy: 18.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

koncoročné odmeny
mimoriadne odmeny
2014
vianočnú odmenu
Považská Bystrica
Trnave
Nitre
delia


Pretože pán Naď nám odovzdal (pozn. protivzdušný systém) na Ukrajinu a dnes nemáme nič.

Slovensko v apríli 2022 darovalo Ukrajine systém protivzdušnej obrany S-300, v súčasnosti má k dispozícii protivzdušný obranný systém MANTIS, ktorý mu bezodplatne a natrvalo darovalo Nemecko. Preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Slovník pojmov a definícií NATO definuje aktívnu protivzdušnú a protiraketovú obranu nasledovne:

Aktívne opatrenia proti útočiacim silám nepriateľa na zničenie alebo zmarenie akejkoľvek formy leteckej hrozby alebo hrozby riadenými strelami s vlastným pohonom, alebo na zníženie efektívnosti každého takéhoto útoku (. pdf , s. 7).

V apríli 2022 darovala vláda Slovenskej republiky Ukrajine systém protivzdušnej obrany S-300, ktorý chránil slovenský vzdušný priestor. Okrem S-300 sme Ukrajine poslali všetky stíhačky MiG-29 (13) a časť systému KUB.

V marci 2022 Holandsko a Nemecko poskytli Slovensku systém Patriot s cieľom posilniť východné krídlo Aliancie. V auguste 2022 poskytli ochranu slovenského vzdušného priestoru Poľsko a Česká republika. So Slovenskom podpísali dohodu o ochrane vzdušného priestoru do dodania stíhačiek F-16, prvé kusy prišli v roku 2024.

Náhradou za darovaný systém protivzdušnej obrany bola štvrtá batéria systému Patriot, ktorú Slovensku poskytlo USA v apríli 2022. Spolu s dvomi batériami z Nemecka a jednou z Holandska bolo tak územie Slovenska pokryté štyrmi batériami, ktoré podľa bývalého ministra obrany Naďa poskytovali vyššiu obranu než systém S-300.

V októbri 2022 Holandsko batériu zo Slovenska stiahlo , ministerstvo obrany vtedy uviedlo, že v prípade potreby môže Holandsko systém Slovensku opäť poskytnúť. Do konca roka 2023 boli zo Slovenska stiahnuté aj nemecké batérie.

V marci 2023 bol americký systém protivzdušnej obrany Patriot vymenený za taliansky systém SAMP/T Mamba. V marci 2024 premiér SR Robert Fico (Smer-SD) oznámil , že Taliansko svoj systém protivzdušnej obrany z nášho územia stiahne, systém ukončil pôsobenie na Slovensku 10. apríla 2024. Predseda vlády zároveň vyjadril znepokojenie ohľadom zabezpečenia jadrových elektrární a strategických cieľov.

Podľa bezpečnostného analytika Univerzity Mateja Bela Tomáša Beňuška to neznamená , že nie sme chránení, máme systém MANTIS.

Slovensko tento systém dostalo od nemeckej armády v októbri 2023 bezodplatne a natrvalo. MANTIS je systém krátkeho dosahu, ktorý posilnil ochranu strategických objektov na hranici s Ukrajinou.

Podľa generála vo výslužbe Pavla Macka vzdušný priestor chránia aj spojenci NATO stíhačkami z Česka, Poľska a Maďarska. K dispozícii máme aj systém protivzdušnej obrany KUB. Na vzdušný priestor Slovenska dohliada v rámci NATO tiež kombinácia hliadok stíhacích lietadiel zo strany Česka, Poľska a Nemecka.

Ochrana vzdušného priestoru SR je zabezpečená aj systémom NATINAMDS - integrovanou protivzdušnou a protiraketovou ochranou NATO.

Aktuálny minister obrany Róbert Kaliňák (Smer-SD) v auguste 2024 informoval , že Slovensko nakúpi od Izraela šesť mobilných systémov protivzdušnej obrany SAM-M so stredným a dlhým doletom až do 150 kilometrov. Medzivládnu dohodu by malo ministerstvo obrany podpísať do konca októbra, prvé systémy by mali byť v plnom nasadení začiatkom roka 2026. Po schválení tohto nákupu plánuje ministerstvo obrany rokovať o obstaraní izraelského systému Barak - konkrétne šesť batérií, ktoré by v rámci protivzdušnej ochrany krajiny pokryli všetky základné strategické a civilné ciele.

V júli 2024 na Slovensko prileteli dve americké stíhačky typu F-16, ktoré objednala vláda Petra Pellegriniho v roku 2018. Tretia slovenská stíhačka F-16 má na Slovensko doraziť v októbri. Zvyšných päť lietadiel by malo doraziť v roku 2025. Slovensko si taktiež koncom februára tohto roka v USA oficiálne prevzalo prvé dve stíhačky tohto typu.

Systém S-300, ktorý sme v apríli 2023 odovzdali Ukrajine, označil vtedajší minister obrany Jaroslav Naď za na konci jeho životnosti . Biela kniha o obrane Slovenskej Republiky, strategický materiál Ministerstva obrany SR, v rokoch 2016 aj 2013 uvádzala, že systém protivzdušnej ochrany na Slovensku potrebuje výmenu a modernizáciu.

pdf
darovala
poslali
všetky
poskytli
poskytli
podpísali
bola
Spolu
pokryté
stiahlo
stiahnuté
vymenený
oznámil
ukončil
vyjadril
neznamená
dostalo
je
ochranu
chránia
dohliada
zabezpečená
NATINAMDS
informoval
podpísať
mali
plánuje
prileteli
objednala
životnosti
Biela kniha
2016


šéf ECB Mario Draghi vyhlásil, že skúpi – ak bude potrebné dlhopisy všetkých krajín eurozóny.

Richard Sulík odkazuje na stanovisko šéfa ECB Maria Draghiho z tlačovej konferencie z dňa 6. septembra 2012, kde Draghi uviedol druhé kolo nákupov dlhopisov krízových krajín eurozóny. V parafrázovanom znení naozaj vyhlásil, že ECB je pripravená skúpiť dlhopisy, ak by to bolo potrebné, aj všetkých krajín eurozóny. Draghi na otázku: "Budú nákupy dlhopisov neobmedzené vo veľkosti a v čase?" odpovedal: "Nie sú žiadne horné limity pre tieto Priame monetárne transakcie (OMT - Outright monetary transactions). A čo sa týka veľkosti - budú adekvátne, aby sme splnili naše ciele." Ďalej povedal, že "potrebujeme (ECB, pozn.) byť v pozícii zaručiť transmisný mechanizmus monetárnej politiky vo všetkých krajinách eurozóny." A rovnako, že "konáme (ECB, pozn.) striktne v rámci nášho mandátu , aby sme udržali cenovú stabilitu počas stredného obdobia." (vlastný preklad, pozn.) Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

stanovisko


Sa nám podarilo o 2 miliardy eur zvýšiť objem fondov EÚ či vybaviť výnimku, a tým zachrániť zhruba 500 až 600 miliónov.

Podobné výroky už boli overované v minulosti z relácie O 5 minút 12, uskutočnenej 10. februára 2013 , 24. novembra 2013 a 25. marca 2014 . Slovensku sa podarilo vyrokovať nárast finančných prostriedkov v programovacom období 2014-2020 v kohéznom fonde o približne 1,2 mld. eur., resp. v cenách z roku 2011 a po inflácii ide o navýšenie 2,8 mld. eur. Fico hovorí o záchrane miliónov z eurofondov na základe vyrokovanej výnimky dočerpania eurofondov z rokov 2010 a 2011. Ide o výnimku n+3. Fico už v novembri 2013 hovoril , že to zachráni 500 až 600 miliónov eur. SITA uvádza: "Slovensko môže čerpať peniaze Európskej únie zo záväzkov na roky 2011 a 2012 o rok dlhšie, čiže tri namiesto dvoch rokov. Musí ich využiť do konca rokov 2014, resp. 2015, ak nechce, aby prepadli bez využitia. . ..SR mala zo záväzkov na roky 2010 a 2011 podľa stavu k 31. októbru použiť zo zdrojov EÚ do konca tohto roka 708,38 milióna eur. Z toho za rok 2010 sumu 146,7 milióna eur a za rok 2011 ďalších 561,7 milióna eur." Ak by sa nám v rokoch 2014 a 2015 podarilo vďaka výnimke dočerpať zdroje z roku 2011, išlo by o približne 500-600 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Pri schválenom rozpočte na roky 2014 — 2020 má Slovensko možnosť čerpať z rozpočtu Európskej únie prostriedky vo výške približne 20 mld. eur. Pre Slovensko bolo najväčšou prioritou pri vyjednávaní nového finančného rámca EÚ udržanie financií pre politiku súdržnosti (kohéznu politiku), čo predstavuje najobjemnejší zdroj príjmov Slovenska z EÚ. Zo zdrojov na politiku súdržnosti pre zotieranie rozdielov medzi európskymi regiónmi, ktorá tvorí najväčší zdroj príjmov Slovenska z rozpočtu EÚ, dostaneme približne 13,1 mld. eur v cenách z roku 2011 (14,7 mld. po inflácii). V súčasnom období 2007 – 2013 je alokácia na úrovni približne 11, 9 mld. eur. Túto informáciu sumarizuje na svojom webe aj denník Pravda : "Brusel v utorok odsúhlasil, že Slovensko dostane z eurofondov na najbližších sedem rokov v čistom po zaplatení odvodov vyše 13,5 miliárd eur. Je to o 2 miliardy eur viac ako v terajšom sedemročnom období na roky 2007 až 2013." Dátum zverejnenia analýzy: 08.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

10. februára 2013
24. novembra 2013
25. marca 2014
hovoril
SITA
2014 — 2020
politiku súdržnosti
dostaneme
Pravda


Vláda, ktorá na zúfalé sestričky dá trestné oznámenie(...)

Na základe dostupných informácií bolo Ministerstvom zdravotníctva 2. februára 2016 podané trestné oznámenie pre tvrdenia o ohrození zdravotnej starostlivosti v zdravotníckych zariadeniach na Slovensku, formulované sesterskou komorou a odbormi. Trestné oznámenie bolo podané voči všetkým tým, ktorí takéto poplašné tvrdenie šírili v rámci piatich dňoch od jeho vyslovenia. Poliačikov výrok na základe týchto skutočností hodnotíme ako pravdivý. Poliačik svojím výrokom referuje o štrajku zdravotných sestier počínajúc novembrom minulého roka, ktoré vyústilo do hromadného podávania výpovedí. Celkovo sa začiatkom februára jednalo až o 600 výpovedí sestier z viacerých slovenských nemocníc. Na margo početných personálnych strát vyhlásila šéfka sesterských odborov ohrozenie zdravotnej starostlivosti pre vyše milión pacientov. Ministerstvo zdravotníctva však pravdivosť takéhoto výroku dementovalo a proklamovalo dostatočnú zdravotnú staroslivosť vo všetkých zdravotníckych zariadeniach na Slovensku. Na základe poplachu z šírenie poplašných správ podal minister zdravotníctva, Viliam Čislák trestné oznámenie voči všetkým, ktorí túto správu v posledných piatich dňoch šírili. Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

2. februára 2016

štrajku zdravotných sestier

trestné oznámenie


Napríklad pán poslanec Matovič, pokiaľ bol členom klubu SaS, mohol byť napríklad členom klubu, teda členom Výboru na kontrolu SIS, kde zákon predpokladá, že sa členovia tohto výboru sú pomerným spôsobom podľa klubov. Ale ako náhle z klubu vystúpil, zo zákona mu zanikla účasť v tom výbore, pretože zákon, to je jedna z podmienok preto, aby mohol existovať v tom výbore.

Rokovací poriadok, ako aj Volebný poriadok neupravujú prípadný zánik účasti v kontrolnom výbor v prípade, ak poslanec už nie je členom poslaneckého klubu. V praxi po vystúpení poslanca z poslaneckého klubu, tento poslanec nie vždy stratil členstvo v kontrolnom výbore (SIS, NBÚ, Vojenského spravodajstva). Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Juraj Liška vystúpil z poslaneckého klubu a z SDKÚ-DS 19. júna 2008, no nestratil členstvo v kontrolnom výbore Vojenského spravodajstva, dokonca zostal jeho podpredsedom. Anton Korba vystúpil z poslaneckého klubu SNS 12. februára 2010, no zostal predsedom kontrolného výboru NBÚ. Ladislav Polka bol od júla 2004 tiež poslancom bez príslušnosti v nejakom parlamentnom klube, no zostal členom kontrolného výboru SIS Iveta Henzélyová vystúpila z poslaneckého klubu ANO 12. septembra 2005, no zostala členkou kontrolného výroku SIS. Gustáv Krajči bol od júla 2004 tiež poslancom bez príslušnosti v nejakom parlamentnom klube, no zostal členom kontrolného výboru Vojenského spravodajstva Uvádzame zoznam poslancov, ktorí po vystúpení z poslaneckého kluby následne stratili členstvo v niektorom z kontrolných výborov. Obdobie vlády I. Radičovej: Rudolf Púčik z poslaneckého klubu SNS vystúpil 24. mája 2011. Následne od 24. mája 2011 už nebol členom kontrolného výboru SIS. Obdobie 1. vlády R. Fica: 7. apríla 2008 vystúpil Martin Kuruc z poslaneckého klubu SDKÚ-DS. Následne od 9. apríla 2008 už nebol členom kontrolného výboru NBÚ. Tibor Baštrnák z poslaneckého klubu SMK vystúpil v júni 2009. Od 17. júna 2009 už nebol členom kontrolného výroku SIS. Obdobie 2. Dzurindovej vlády: Ladislav Polka bol od júla 2004 tiež poslancom bez príslušnosti v nejakom parlamentnom klube. Od 7. septembra 2004 už nebol členom kontrolného výboru NBÚ. Podľa Volebného poriadku o podrobnostiach o hlasovaní a o voľbách na ustanovujúcej schôdzi NR SR (čl.7, ods. 1 a 2, pís.b): "(1) Poslanecké kluby alebo poslanci podávajú písomné návrhy... d)kandidátov na predsedov a ďalších členov výboru pre európske záležitosti a ich náhradníkov, ústavnoprávneho výboru, osobitných kontrolných výborov a výboru na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu," (2) Navrhovať kandidátov na predsedov a ďalších členov, "Navrhovať kandidátov na predsedov a ďalších členov osobitných kontrolných výborov treba tak, aby mohli byť zvolení podľa princípu pomerného zastúpenia členov poslaneckého klubu alebo poslaneckých klubov a vzhľadom na určený počet členov osobitného kontrolného výboru." Rokovací poriadok NR SR hovorí že poslanec môže byť zvolený za člena kontrolného výboru (aj výbor na kontrolu SIS) podľa princípu pomerného zastúpenia členov poslaneckého klubu. O zániku členstva v kontrolnom výbore sa nehovorí Rokovacom poriadku NR SR, kde sa uvádza (§ 60, ods.2): "Členov osobitného kontrolného výboru volí národná rada podľa princípu pomerného zastúpenia členov poslaneckého klubu alebo poslaneckých klubov a vzhľadom na určený počet členov osobitného kontrolného výboru. Poslanec sa môže členstva v kontrolnom výbore vzdať." § 60 ods. 2 v Rokovacom poriadku nebol novelizovaný. Dátum zverejnenia analýzy: 22.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Juraj Liška
vystúpil
nestratil
Anton Korba
vystúpil
zostal
Ladislav Polka
bez príslušnosti
výboru
Iveta Henzélyová
vystúpila
zostala
Gustáv Krajči
bez príslušnosti
výboru
Rudolf Púčik
vystúpil
výboru
vystúpil
Martin Kuruc
výboru
Tibor Baštrnák
vystúpil
výroku
Ladislav Polka
bez príslušnosti
výboru
Volebného poriadku
Rokovací poriadok


...z toho dohodnutého konceptu trčí pre Slovensko možnosť, že celkovo bude musieť prispieť vo výhľade niektorých rokov až sumou 5,8 miliardy eur a to je proste, to už je suma, ktorú by sme nemuseli rozchodiť, to je niečo skoro okolo 20 % nášho celkového verejného dlhu...

Ministerstvo financií informuje (.pdf) , že schodok celých verejných financií na tzv. akruálnej báze (európsky účtovný štandard ESA 95) by mohol byť za rok 2010 mierne pod predpokladanou úrovňou 7,8 % hrubého domáceho produktu. Ak bolo teda HDP SR v roku 2010 vo výške 65,9 mld.eur, tak 7,8 %HDP je cca 5,14 mld. eur, čo z 5,8 mld eur. predstavuje 88 % nášho celkového verejného dlhu. Teraz si nie som celkom isty, ci to dobre pochopil, lebo tych 20 kazimirov a 88 co mi vyslo je dost velky rozdiel.

Ministerstvo financií informuje (.pdf)
HDP


No, tak by som rád povedal, že len na 4 úsekoch, pri Levoči, Martine a Prešove, ktoré boli zazmluvnené za bývalej vlády a my sme ich zrušili a znovu sa vytendrovali transparentným spôsobom, rozdiel v stavebných nákladoch, zdôrazňujem, v stavebných nákladoch, ktoré sú porovnateľné, bol 700 miliónov eur. Za tieto 4 úseky chcela Ficova vláda zaplatiť na stavebných nákladoch 1 miliardu 130 miliónov eur, za našej vlády sa to vytendrovalo za 439 miliónov eur.

I.MIkloš hovorí o troch úsekoch budovanej diaľnice D1, ktoré boli počas minulej vlády súčasťou 1.balíka PPP projektov.

SME Svinia-Fričovce


...pán Arpáš bol šéfom kontrarozviedky počas šéfovania pána generála Mitra, ak sa nemýlim to je alebo pána Pittnera.

Riaditeľom SIS bol v rokoch 1998-2003 V. Mitro . Po ňom nasledoval v rokoch 2003-2006 L. Pittner . Ľ. Arpáš bol šéfom kontrarozviedky do roku 2006, kedy bol z funkcie prepustený . Presné informácie o tom, odkedy bol Arpáš šéfom kontrarozviednej služby SIS sa nám nepodarilo dohľadať, avšak keďže jeho funkcia skončila v roku 2006, pracoval na poste šéfa kontrarozviedky počas šéfovania Pittnera. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Mitro Pittner prepustený


Mesiac po voľbách sa tu protestovalo preto, lebo vy ste sa mesiac po voľbách rozhodli si prepustiť svojich priateľov z väzenia, napr. ako Dušana Kováčika.

Dva mesiace po nástupe vlády Roberta Fica ľudia protestovali proti novele trestného zákona, ktorá menila trestné sadzby a rušila Úrad špeciálnej prokuratúry. Hoci novela pomohla niektorým osobám blízkym vládnej koalícii, prepustenie Dušana Kováčika s ňou nesúviselo – umožnilo ho staršie ustanovenie zákona. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Prvý protest proti štvrtej vláde Roberta Fica sa konal v Bratislave 7. decembra 2023. Na proteste vystúpili lídri opozičných strán, protestovali proti zrušeniu Úradu špeciálnej prokuratúry. Protesty pokračovali aj v nasledujúcich týždňoch. Vo februári prišlo na protest proti novele trestného zákona v Bratislave podľa odhadov asi 30 000 ľudí.

Na základe novely trestného zákona, je napríklad premlčaný prípad podpredsedu parlamentu Petra Žigu, ktorý bol obvinený z podplácania. Novela pomohla aj podnikateľovi Miroslavovi Výbohovi, keď bol na základe novely premlčaný skutok týkajúci sa prijímania úplatku.

Bývalého špeciálneho prokurátora Dušana Kováčika, právoplatne odsúdeného na 8 rokov trestu odňatia slobody za prijatie úplatku a vynášanie zo spisov, prepustil svojím rozhodnutím minister spravodlivosti Boris Susko. Minister spravodlivosti podal v prípade Dušana Kováčika dovolanie a zároveň rozhodol o dočasnom prerušení výkonu trestu do rozhodnutia najvyššieho súdu o dovolaní. Pri tomto postupe minister spravodlivosti využil paragraf, ktorý bol v Trestnom poriadku už od reformy z roku 2005, ktorú pripravoval vtedajší minister spravodlivosti Daniel Lipšic.

konal vystúpili pokračovali prišlo prípad premlčaný odsúdeného prepustil podal bol


Zhruba sa zadlžujú nemocnice každoročne alebo zadlžovali niekde od 80 do 110 miliónov a bolo tomu aj pred 12 rokmi...

Vývoj zadlžovania nemocníc sa v posledných rokoch uvádza v Informácii o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva za predchádzajúci rok. Uvedený dokument sa však predkladá na rokovania vlády až od roku 2012 a Správy o vývoji dlhov v rezorte zdravotníctva, ktoré im predchádzali, takýto údaj spravidla neobsahovali. Výrok Tomáša Druckera preto hodnotíme ako neoveriteľný.

uznesenie vlády
rok 2013
roku 2016
.rtf


Veď počas tých 20 rokov, čo som v politike od toho federálneho poslanca som bol minimálne ja neviem o nejakých 13 alebo 15 rázy pred imunitným výborom. Stále ma niekto chcel zatvárať, stále ma niekto prenasledoval.

Túto informáciu sa nám potvrdiť nepodarilo, ale nikoho by asineprekvapilo, ak by to bola pravda.


Mnohokrát sme znížili (zamestnanosť v štátnej správe, pozn.).

Podľa vyššie uvedeného to nie je pravda.


Musím pre porovnanie povedať, že balík, ktorej súčasťou bol aj pán Švejna, tá minulá vláda v roku 2011, bol odhadovaný tými istými ľudmi na rezorte financií na úrovni 0,8 %, skončilo to 1 %. To znamená nemuseli sme mať 3%, ale mohli sme mať 4% rast.

Z uvedených oficiálnych výstupov IFP vyplýva, že konsolidačný balíček vlády I. Radičovej nemal odhadovaný dopad 0,8 resp. 1 p.b. na HDP ale podľa makroekonomickej prognózy 0,5 b.p. Vplyvom úsporných opatrení vlády na rast HDP sa zaoberá napríklad štúdia z dielne Inštitútu finančnej politiky MF SR Aktuálna makroekonomická prognóza (str. 3, .pdf) MF SR z 8. februára 2011 . V analýze sa nespomína odhad o koľko konsolidácia spomalí ekonomický rast. "Prognóza rastu HDP sa oproti septembrovým odhadom mierne zvýšila v celom horizonte prognózy. Za pozitívnejším vývojom stojí predovšetkým rýchlejšie oživenie obchodných partnerov v treťom štvrťroku 2010, zlepšenie očakávaní o ich budúcom vývoji, a nižší rast cien. Oproti roku 2010 je však rast v roku 2011 nižší predovšetkým v dôsledku konsolidácie verejných financií , ktorá je však do istej miery tlmená očakávaným vyšším čerpaním EÚ fondov. Očakávania spojené s konsolidáciou zvyšujú neistou spotrebiteľov, čo spolu s nižším rastom zamestnanosti spôsobuje nižší odhad spotreby domácností v roku 2011." V Makroekonomickej prognóze MF SR (s.2) zo septembra 2010 , IFP uvádza konsolidačné opatrenia a zlepšené čerpanie európskych peňazí bude mať vplyv 0,5 p.b. "Spomalenie rastu v nasledujúcom roku je spôsobené vyššou východiskovou bázou roku 2010, vyššou infláciou (ceny potravín a komodít) a predovšetkým fiškálnou konsolidáciu. Z hľadiska negatívneho dopadu na ekonomický rast bude výrazné zníženie deficitu tlmené očakávaným vyšším čerpaním EÚ fondov, keď reštriktívny vplyv fiškálneho impulzu bude okolo 1,5% HDP. Plánované zníženie deficitu na 4,9% HDP si vyžiada fiškálne opatrenia na úrovni 2,5% HDP. Tieto opatrenia pri zlepšenom očakávanom čerpaní EÚ fondov budú mať nepriaznivý dopad na ekonomický rast v roku 2011 na úrovni 0,5 p.b." Makroekonomická prognóza z februára 2012 taktiež nehovorí o číslach, ktoré spomína P. Kažimír. " Fiškálne opatrenia (vlády I. Radičovej, pozn) tak znížia rast HDP v roku 2013 o 0,7 p.b ., v roku 2014 o 0,5 p.b. a v roku 2015 o 0,8 p.b." Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

8. februára 2011
septembra 2010
februára 2012


Bude voľba generálneho prokurátora, ktorú bude treba spraviť naozaj verejnú. A s verejnými vypočutiami, my tam máme dokonca návrh, aby Generálneho prokurátora do tohto procesu  mohli nominovať aj iní ľudia, nielen poslanci, aby to mohli robiť aj odborné stavovské organizácie, prípadne kancelária prezidentky.

Súčasnému generálnemu prokurátorovi končí funkčné obdobie v júli 2020. Téme vo ľ by generálneho prokurátora sa venuje aj koalícia Progresívne Slovensko/Spolu. Súčasťou ich predvolebného programu je aj časť o zmene spôsobu voľby generálneho prokurátora. Ich strany je „ prostredníctvom otvorenia procesu vo ľby verejnosti, rozšírenia okruhu subjektov oprávnených nominovať kandidátov na generálneho (…) prokurátora…” . Koalícia taktiež navrhuje verejné vypočutie kandidátov a povinne verejnú voľbu v parlamente. Výrok Michala Trubana preto hodnotíme ako pravdivý.

končí programu


Dokonca ste v prvom čítaní hlasovali za zákon o super mzde (hrubej, pozn.), ktorý mal presne túto oblasť riešiť. Napríklad plán výdavkové paušály ste riešili na hranici 200 eur, my ideme na 420, vo vyše 2 násobok.

V auguste 2011 bol predložený vládny návrh zákona o úprave príjmu zo závislej činnosti. V rámci tohto návrhu sa plánovalo aj so zavedením tzv. superhrubej mzdy, zvýšením hrubej mzdy o poistné na sociálne poistenie, poistné na verejné zdravotné poistenie a poistné na sociálne zabezpečenie platené zamestnávateľom. Dňa 13. septembra 2011 sa návrh zákona prerokovával v parlamente. V prvom kole za hlasovalo 86 poslancov, vrátane celého poslaneckého klubu SDKÚ-DS. Zákon však nakoniec neprešiel, 28. októbra bol stiahnutý navrhovateľom. V rámci tohto zákona sa taktiež navrhovalo, aby si samostatne zárobkovo činné osoby mohli "uplatniť výdavky vo výške 40 % z príjmov najviac do výšky 2 400 eur ročne ." To znamená 200 eur mesačne. Ako uviedla agentúra SITA , súčasná vláda R. Fica, plánuje paušálne výdavky živnostníkov ohraničiť stropom 420 eur mesačne. P. Kažimír má teda pravdu, ak hovorí, že súčasná navrhovaná výška odpočítateľných paušálnych výdavkov je viac ako dvojnásobná oproti návrhu vlády I. Radičovej.

návrh zákona
návrhu
návrh zákona
hlasovalo
zákona
SITA


Evropa si ovšem uvědomuje, že dosáhnout toho (tj. vyrovnaných či přebytkových rozpočtů členských států EU) nebude jednoduché, protože, když se podíváme na mapu Evropy, tak třeba v roce 2010 byly jen dvě země, které takových, či vyrovnaných, či přebytkových rozpočtů dosáhly. A to je Švédsko a Estonsko. Ovšem obě jsou mimo eurozónu.

Redaktor Lukáš Dolanský ve svém příspěvku divákům ČT v souvislosti s požadavky v návrhu Smlouvy o stabilitě, koordinaci a řízení v hospodářské a měnové unii dojednané na summitu EU předkládá informaci o tom, že v Evropě v roce 2010 existovaly jen 2 státy, které dosáhly vyrovnaných či přebytkových rozpočtů. Redaktor však pracuje nepřesně s pojmem Evropa. Pro diváky není zřejmé, zda tímto myslí EU nebo Evropu jako takovou. Jeho výrok by byl pravdivý pouze v prvním případě, kdy skutečně podle údajů Eurostatu (.pdf) v sedmadvaceti členských státech EU dosáhlo přebytkového rozpočtu v poměru k HDP pouze Švédsko a Estonsko (obě + 0,2%). Pokud bychom však vycházeli striktně ze slov redaktora, předkládal by pak Lukáš Dolanský zavádějící informace. V Evropě podle statistik OECD mělo přebytkový rozpočet např. i Norsko (+ 10.6%) nebo Švýcarsko (+ 0.6%). Zásadní nepřesnosti se redaktor dopustil i konstatováním, že Švédsko a Estonskou jsou mimo eurozónu. Zatímco pro Švédsko toto tvrzení platí, Estonsko přijalo společnou měnu euro k 1. 1. 2011. Tvrzení Lukáše Dolanského by bylo pravdivé pouze v případě, že by hovořil o roku 2010, u kterého odkazoval na statistiky rozpočtů, což však nečiní a naopak mluví v přítomném čase.

údajů Eurostatu
statistik OECD


Banky vykázali za minulý rok historické zisky, myslím vo výške 830 miliónov eur, ale vy vaša vláda za objala s bankármi v roku 2021 to bolo a podpísala alebo 2020, podpísala memorandum, zrušila mimoriadny odvod.

Banky na Slovensku v roku 2022 dosiahli čisté zisky v hodnote 829 miliónov eur. Podľa štatistík si tak dokázali polepšiť naviac takmer o 103 miliónov eur. Údaje Národnej banky Slovenska hovoria o tom, že zisky bánk za kalendárny rok 2022 boli najvyššie v histórii.

Ministerstvo financií v roku 2020 spolu so Slovenskou bankovou asociáciou uzatvorilo Memorandum o porozumení. V rámci tohto memoranda sa vyrokovala dohoda o zrušení bankového odvodu a jeho nahradenie novou finančnou schémou.

zisky polepšiť uzatvorilo


Jednak si myslím, že žiadni poslanci nezneužívajú úmyselne priestupkovú imunitu s výnimkou pána poslanca Matoviča, o tom si jedinom pamätám, že úmyselne sa postavil autom na prechod.

Čo si poslanec Maďarič myslí a pamätá, zhodnotiť nevieme, každopádne faktom je, že I. Matovič naozaj zastavil na prechode pre chodcov v najfrekventovanejšej časti Bratislavy. Líder Obyčajných ľudí chcel takto ale demonštrovať, že "poslanec je ako boh" . K tomuto "tichému protestu" , ako to on sám nazval, ho vyprovokovala nečinnosť ostatných poslancov a chcel takto upozorniť na širokú imunitu poslancov NR SR a tiež dať do pozornosti občanov o dva dni sa konajúce referendum , ktorého súčasťou bola aj otázka zrušenia priestupkovej imunity. Matovič svojou demonštráciou poukazoval na to, že ako poslanec si môže dovoliť zaparkovať na prechode a nie je to správne. Cieľom Matovičovej akcie bol presný opak toho, čo Maďarič v relácii tvrdil. Ďalším faktom zostáva, že priestupkovú imunitu využili napr. títo poslanci (z Maďaričovej dikcie sa jedná o "úmyselné zneužitie"): V. Lukáč z SNS, na ktorého podala jeho ex-priateľka trestné oznámenie, kvôli výhražným smskám . Známy je aj prípad bývalého poslanca J. Cupera HZDS, ktorému pri dopravnej nehode v novembri 2005 v Modre, policajti namerali v krvi viac ako dve promile alkoholu. Rovnako priestupkovú imunitu využil aj bývalý poslanec z SMK M. Duray, ktorý viackrát odmietol vykonanie dychovej skúšky . V septembri 2004 poslanec Jozef Miklušičák (KDH) zrazil v obci Zákamenné chodcu , ktorý mal v krvi 2,75 promile alkoholu. K nehode došlo, počas návratu poslanca domov z Bratislavy. Polícia u vodiča požitie alkoholu nezistila. V apríli 2004 spôsobil poslanec NR SR Stanislav Kropilák (ANO) dopravnú nehodu v Bratislave, keď narazil do dopravnej značky . Poslanec z miesta nehody ušiel, neskôr sa prihlásil na polícii. Šéf ANO Pavol Rusko neskôr Kropiláka obvinil, že v čase nehody bol pod vplyvom alkoholu, to ale Kropilák odmietol. V októbri 2001 zastavila policajná hliadka poslanca NR SR Pála Farkasa (SMK). Poslanec sa podľa polície odmietol podrobiť dychovej skúške na alkohol a z miesta odišiel. Neskôr ho v centre Bratislavy zadržali viaceré policajné hliadky. Farkas tvrdil, že po zastavení odovzdal hliadke všetky doklady, ale policajti ho však nechali čakať a dlhší čas si ho nevšímali, a preto z miesta odišiel.

zastavil na prechode pre chodcov

referendum

kvôli výhražným smskám

dopravnej nehode v novembri 2005

zrazil v obci Zákamenné chodcu

keď narazil do dopravnej značky


Keby sme sa pozreli na to, tak zistíme, že V4-ka je pomerne silným ťahúňom hospodárskeho rastu teraz v Európskej únii, pretože u nás je ten hospodársky rast podstatne vyšší, ako v iných členských štátoch Európskej únie.

Medziročný rast HDP krajín V4 bol v roku 2016, s výnimkou Maďarska naozaj vyšší ako je priemer krajín Európskej únie. Vyšší je aj priemer rastu krajín V4, ktorý dosahuje 2,6 % HDP v porovnaní s priemerom rastu krajín EÚ, ktorý dosiahol 2,2 %. Nejde, však o podstate vyšší rast, ako to opísal premiér Fico a aj v EÚ existujú krajiny, ktoré rástli rýchlejšie. Sú to napr. Rumunsko (4,8 %), Bulharsko (3,4 %) alebo Malta (5 %). Treba však podotknúť, že medziročný rast HDP nie je úplne relevantný ukazovateľ pre porovnávanie ekonomickej sily krajiny. Nevypovedá totiž o celkovom objeme produkcie krajiny, len o tom, ako sa produkcia z roka na rok zväčšuje. V prípade , že krajina má malý objem HDP, tak ľahšie dosiahne aj vyšší percentuálny medziročný rast. A to je práve prípad krajín V4. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Ak sa bližšie pozrieme na vývoj HDP v krajinách V4, tak zistíme, že jeho medziročný nárast je, skutočne, dlhodobo vyšší ako je priemer EÚ. V roku 2016 zaznamenalo najväčší rast Slovensko (3,3%), vysoký rast HDP bol aj v Poľsku (2,8%) a Českej republike (2,4%), zatiaľ čo Maďarsko sa s 2%-tným rastom priblížilo priemeru EÚ (2,2%). Za pozornosť stojí však najmä rok 2015, kedy rast HDP v Poľsku, Slovensku a Maďarsku presiahol hodnotu 3% a v ČR dosiahol dokonca 4,5%, pričom priemer EÚ bol 3,3%. Vysoký priemer krajín EÚ bol pritom čiastočne spôsobený aj oficiálnymi číslami z Írska , ktoré hlásili rast 26 %, spôsobený náhlym záujmom amerických firiem o írsky trh. Pri porovnávaní krajín je potrebné vziať do úvahy tiež počet obyvateľov. European central financial observer prirovnáva populáciu krajín V4 k tej nemeckej. Preto je relevantné komparovať vývoj HDP tohto zoskupenia práve s Nemeckom. V roku 2016 dosahoval súčet HDP krajín V4 792,5 miliárd eur, čo je 4krát menej ako HDP Nemecka v tom istom roku. Vyšehradska skupina na tom nie je lepšie ani v porovnaní s celou EÚ. Počet obyvateľov krajín V4 tvorí 12,5% celkovej populácie EÚ, avšak iba 5,3% jej celkového HDP. Vyššie uvedené veličiny sú uvedené v bežných cenách. Ak sa pozrieme na HDP per capita v parite kúpnej sily, tak si môžeme všimnúť, že hodnoty krajín V4 sú výrazne nižšie ako je priemer EÚ. Nasledujúci graf zobrazuje HDP v prepočte na obyvateľa podľa parity kúpnej sily v roku 2015, pričom je porovnávané s priemerom EÚ v tom istom roku. Hodnoty pre rok 2016 zatiaľ nie sú dostupné. Dátum zverejnenia analýzy: 20.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

HDP prípade HDP Írska populáciu HDP


Ten problém je v tom, dámy a páni, milí priatelia, že my sme odovzdali cudziemu štátu, ktorý je vo vojnovom konflikte, osobitý špeciálny systém protivzdušnej obrany v stámiliónovej hodnote, ktorý sme získali v rámci deblokácie ruského dlhu.

Slovenská republika získala systém S-300 po rozdelení Česko-Slovenska počas delenia federálneho majetku. O nákupe ďalšieho systému S-300 v rámci deblokácie ruského dlhu uvažovala Mečiarova vláda, nakoniec však tomu nedošlo. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Slovenská republika darovala Ukrajine 8. apríla svoj systém protivzdušnej obrany S-300. Tento systém sa nachádzal na území Slovenska už od rozdelenia Česko-Slovenska, kedy Slovensko získalo jediný kus S-300, ktorý Česko-Slovensko vlastnilo, pričom Česko si ponechalo dva stacionárne systémy S-200.

Tretia vláda Vladimíra Mečiara prijala uznesenie o nákupe ďalšieho systému S-300 za 158 miliónov dolárov v rámci deblokácie ruského dlhu. Po nástupe Dzurindovej vlády v roku 1998 však nastali pochybnosti, či je takýto systém pre Slovensko vhodný a nebránil by integrácii do NATO. Dzurindova vláda sa nakoniec rozhodla od zmluvy odstúpiť.

Systém, ktorý Slovensko darovalo Ukrajine, nenadobudlo v súvislosti s deblokáciou ruského dlhu.

darovala získalo prijala rozhodla


V Európskom stabilizačnom mechanizme, ktorý bude obdobou Medzinárodného menového fondu, akýmsi európskym menovým fondom, sa bude v krízových situáciách, vyslovene v krízových situáciách, môcť rozhodovať aj nižším kvórom, ako je to napríklad úplne bežné v Medzinárodnom menovom fonde. Že sa nerozhoduje stopercentnou väčšinou.

Podobnost trvalého eurovalu (ESM) a Medzinárodného menového fondu sme overovali už v minulosti ( Na Telo , 20. novembra 2011). MMF rozhoduje potrebnou väcšinou, to znamená, že nie je nevyhnutná stopercentná väcšina ( zmluva MMF , strana 50.). Taktiež kvórum akéhokolvek stretnutia Rady Guvernérov alebo aj Výkonnej Rady vyžadujú väcšinu guvernérov resp. výkonných riaditelov, ktorí majú najmenej dve tretiny z celkového poctu hlasovacích práv. V zmluve MMF sa nepíše o žiadnych výnimocných alebo krízových situáciach kedy sa tak rozhoduje inak. V zmluve ESM sa píše (Clánok 4): " The decisions of the Board of Governors and the Board of Directors shall be taken by mutual agreement, qualified majority or simple majority as specified in this Treaty. In respect of all decisions, a quorum of 2/3 of the members with voting rights representing at least 2/3 of the voting rights must be present." V Rade guvernérov a Výkonnej Rady sa rozhoduje podobne ako v MMF. Ani v ESM nie ne nevyhnutná jednohlasnost ale kvórum je 2/3. Dátum zverejnenia analýzy: 12.12.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Na Telo
zmluva MMF
zmluve ESM


Predsedníctvo KDH 18. apríla, v deň, keď sa prijímala ústava prijalo vyhlásenie. Nebudem ho celé čítať, ale len dve vety. "Pre nás je, po prvé, pre nás je problémom otvorenie volebného práva vo väzbe na udeľovanie maďarského štátneho občianstva aj osobám bez priamej väzby na pobyt na území Maďarska a druhým problémom je prevzatie zodpovednosti za osud Maďarov žijúcich mimo jeho hranice s podporou kolektívnych samospráv."

Vo vyhlásení KDH (18. apríla 2011, pozn.) k schválenej maďarskej ústave sa okrem iného píše: "Je nám ľúto, že krátko po prijatí maďarskej ústavy KDH musí konštatovať niektoré problémové body schváleného dokumentu. Po prvé je pre nás problémom otvorenie volebného práva vo väzbe na udeľovanie maďarského štátneho občianstva aj osobám bez priamej väzby na pobyt na území Maďarska. Druhým problémom je prevzatie zodpovednosti za osud Maďarov žijúcich mimo jeho hraníc s podporou kolektívnych samospráv."

Vo vyhlásení KDH


Chcem pripomenúť, že za štyri roky vlády Róberta Fica sa priemerný dlh na jedného občana takmer zdvojnásobil z 3100 eur na 5300 eur.

Rovnaký Miklošov výrok sme už overovali pred mesiacom 20. februára 2011. Mikloš má správne čísla priemerného dlhu na obyvateľa za rok 2006 a rok 2010. V percentuálnom vyjadrení došlo od roku 2006 do roku 2010 k nárastu o 71%. Vývoj dlhu na obyvateľa podľa projektu INESS :

overovali INESS


Pretože čo teraz parlament dokáže urobiť, keď má mesiac pred voľbami a minimálna lehota na prijatie zákona, aj keby sme zobrali skráteného konaní, je jeden mesiac...

Lehoty sa pri prijímaní zákonov v skrátenom legislatívnom konaní neuplatňujú (§89, ods. 3. Zákona o rokovacom poriadku NRSR (pdf), minimálna lehota teda v podstate neexistuje. (Zákon hovorí o existencii "mimoriadnych okolností", ktoré musia viesť k tomu, že je použité skrátené konanie- ako sú definované nie je v podstate jasné, ostatne bolo SLK použité pri schvaľovaní novely zákona o štátnych symboloch, po vrátení vlasteneckého zákona prezidentom).

o rokovacom poriadku NRSR


Na pôde Národnej rady koordinujeme prípravu nového zákona o športe, hľadáme nový spôsobom financovania, aby do športu natieklo čo najviac peňazí...

Informácie o pracovnej skupine SFZ, ktorá sa venuje príprave nového zákona o športe, sa objavujú už od júna 2013. Meno predsedu Petra Pellegriniho v týchto správach figuruje až od roku 2014, avšak všetko nasvedčuje tomu, že sa momentálne na príprave a propagácii zákona podieľa, čiže výrok hodnotíme ako pravdivý.

rokovania besedu novinkou zákon


Kiska opakovane povedal tieto tri vety: „Povedal som jasne, že žiadneho scientológa nepoznám.“ prvá veta. Druhá veta: „Ja žiadneho scientológa nepoznám, poznám len Toma Cruisa a ja žiadneho, ja neviem vlastne kto je scientológom.“ Tretia veta: „Ja neviem skutočne kto je scientológom, jediného ktorého poznám je Tom Cruise z časopisov a s tým som sa zatiaľ nemal možnosť poznať.“

Uvedené vety povedal A. Kiska v prezidentskej diskusii na Markíze (od 31:00). Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Pán Kňažko ja som povedal jasne, že žiadneho scientológa nepoznám. Ja žiadneho scientológa nepoznám, poznám iba Toma Cruisa, ja vlastne neviem kto je to scientológ." Na Puškárovej otázku či nikiho nepozná z tejto cirkvi a či nemá žiadne kontakty A. Kiska odpovedal: "Ja skutočne neviem kto je scientológom, jediného koho poznám je Tom Cruise z časopisov a s tým som sa zatiaľ nemal možnosť spoznať." Dátum zverejnenia analýzy: 18.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

diskusii


Čiže každé trestné stíhanie môže teraz po schválení toho zákona bežať, akonáhle je tam takéto podozrenie, parlament k tomu (k vzatiu poslanca do väzby, pozn.) zasadá do 24 hodín, vidím, je to stále v tej lehote, ktorú má aj súd, takže v tom nevidím žiadny problém.

Je pravdou, že podľa Ústavy SR zatknutá resp. obvinená osoba musí byť do 24 hodín odovzdaná súdu. V Ústave SR, v rokovacom poriadku ani v návrhovanej novele Ústavy sa sa však nespomína limit 24 hodín na prerokovanie vzatia poslanca do väzby. Výrok hodnotíme ako závadzajúci. V rokovacom poriadku NR SR je ako jedna z pôsobností NR SR aj prerokovanie o vzatí poslanca do väzby: "f) (NR SR, pozn.) rokuje a rozhoduje v trestných a disciplinárnych veciach poslancov a vo veciach nezlučiteľnosti funkcií štátnych funkcionárov, ktoré jej boli predložené." Mandátový a imunitný výbor podľa rokovacieho poriadku NR SR okrem iných kompetencií posudzuje dôvody na vzatie poslanca do väzby: "d) posudzuje, či sú dôvody na to, aby nebol vydaný súhlas na trestné stíhanie alebo na disciplinárne stíhanie poslanca, alebo na jeho vzatie do väzby," "(2) Ak príslušný orgán požiada národnú radu o vydanie súhlasu na trestné stíhanie alebo na disciplinárne stíhanie poslanca, ) mandátový a imunitný výbor žiadosť urýchlene prerokuje a umožní poslancovi, aby sa zúčastnil na rokovaní výboru a aby sa k veci vyjadril. Mandátový a imunitný výbor podáva správu o výsledku rokovania spolu so svojím návrhom národnej rade." V rokovacom poriadku NR SR sa neuvádza, že by NR SR alebo imunitný výbor mal zasadať do 24 hodín. NR SR podľa § 142 rozhoduje o žiadosti na trestné stíhanie alebo na disciplinárne stíhanie poslanca, alebo na jeho vzatie do väzby na najbližšej schôdzi po predložení správy mandátového a imunitného výboru odo dňa, keď túto žiadosť predseda národnej rady dostal. V pripravovanej novele Ústavy, ktorá plánuje zrušiť resp. obmedziť trestnoprávnu imunitu, nie je exaktne stanovená lehota 24 hodín na zasadnutie v prípade vzatia poslanca do väzby. NR SR tak má spraviť na najbližšej schôdzi. Podľa Ústavy SR je zatknutá resp obvinená osoba odovzdaná súdu do 24 hodín. Inými slovami je pravda, že súd rozhoduje o zatknutom resp. obvinenom do 24 hodín. Ústava SR Čl 17: "4) Obvineného možno zatknúť iba na odôvodnený písomný príkaz sudcu. Zatknutá osoba musí byť do 24 hodín odovzdaná súdu. Sudca musí zatknutú osobu do 48 hodín a pri obzvlášť závažných trestných činoch do 72 hodín od prevzatia vypočuť a rozhodnúť o väzbe alebo o jej prepustení na slobodu." Dátum zverejnenia analýzy: 14.05.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

rokovacom poriadku
novele
Ústava SR


Keď si porovnáme, keď už pri tých číslach ako klesla nezamestnanosť vo V4, v Poľsku, v Česku, v Maďarsku, tak tam ten pokles nezamestnanosti je rýchlejší ako na Slovensku.

Stav nezamestnanosti porovnávame na základe údajov Eurostat . Mihál neuviedol presne, aké obdobie sleduje. Pre účely tejto analýzy preto porovnávame zmenu nezamestnanosti v prvom štvrťoku 2016 a druhom štvrťroku 2017. V Maďarsku za toto obdobie došlo k 24,5 % poklesu miery nezamestnanosti, v Poľsku poklesla miera nezamestnanosti o 25,37 %. Najrýchlejšie sa znižovala miera nezamestnanosti v Česku, došlo k poklesu o 28,57 %. Na Slovensku sa znížila nezamestnanosť v najpomalšom tempe, miera nezamestnanosti sa znížila o 20,38 %.Mihálov výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 27.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat


Ak by to naozaj bolo tak, ak by to bol krok pred november 89, tak potom Slovenská národná strana nikdy neprešla cez november 89, lebo ak dobre viem, tak u vás sa napríklad predseda volí verejne.

Podľa stanov SNS (.pdf) čl.6 § 15 ods.3 : "Na sneme SNS, ako aj na všetkých zložkách organizačnej štruktúry SNS, sa hlasuje vo všetkých prípadoch verejne."

stanov SNS


Pri odovzdaní MiG-ov na Ukrajinu oklamali celé Slovensko, darovali tie MiG-y protiústavne.

V marci 2023 rozhodla Vláda SR o darovaní stíhačiek MiG-29 na Ukrajinu. Tomuto kroku predchádzala debata, či je posunutie migov v súlade s ústavou, keďže vláda bola v tom čase už v demisii a mala oklieštené právomoci. Názory odborníkov sa na túto otázku líšili, preto vláda nechala vypracovať právnu analýzu, na základe ktorej rozhodla o dodaní uzemnených strojov. Anylýza po zverejnení zožala kritiku a najmä opozícia vyzývala, aby zákonnosť tohto postupu prešetril Ústavný súd, ktorý jediný môže konštatovať protiústavnosť. Na ten sa však môže obrátiť iba vláda alebo prezidentka, čo sa ale nestalo. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj na samite v Bruseli vo februári tohto roku požiadal Eduarda Hegera o dodanie stíhačiek MiG-29. Dočasne poverený premiér na žiadosť reagoval, že vláda urobí maximum, aby požiadavke vyhovela.

Napriek vôli vlády vojensky pomôcť Ukrajine dodaním stíhačiek nebolo jasné, či môže vláda takýto krok vykonať. Národná rada totiž vyslovila vláde Eduarda Hegera 15. decembra 2022 nedôveru. Až do vymenovania novej vlády dostala tá odvolaná poverenie prezidentky vykonávať činnosť v obmedzených kompetenciách.

Dočasne poverená vláda vie podľa Ústavy vykonávať len jasne zadefinované právomoci vymenované v treťom odstavci článku 115. Podľa tohto článku nemá poverená vláda právomoc rozhodovať o zásadných otázkach vnútornej a zahraničnej politiky.

Medzi politikmi a ústavnými právnikmi panovala nezhoda , či zaslanie stíhačiek na Ukrajinu spadá do oblasti „zásadných otázok vnútornej a zahraničnej politiky“, ktoré vláda s obmedzenými kompetenciami vykonávať nesmie.

Dočasne poverený premiér Heger oznámil , že sa jeho vláda nehodlá v tejto veci obrátiť na Ústavný súd SR, vyžiadala si však oficiálne stanoviská expertov na ústavné právo.

Bývalý predseda Ústavného súdu Ján Mazák vo svojom článku pre Denník N napísal , že medzi ústavnými právnikmi sú veľmi odlišné názory. Pripomína pri tom aj nedostatok ústavnej praxe ohľadom otázky obmedzení právomocí Vlády SR v zásadných otázkach zahraničnej politiky. Kvôli tomuto nedostatku je podľa Mazáka potrebné každý prípad posudzovať individuálne.

Advokát Martin Buzinger, ktorý sa špecializuje na ústavné právo, tvrdil , že pokiaľ Ústavný súd neučinil rozhodnutie, čo sú „zásadné otázky vnútornej a zahraničnej politiky“, má vláda relatívne flexibilné možnosti výkladu tejto definície.

Naopak ústavný právnik Vincent Bujňák tvrdil , že danej situácii nie je na Slovensku nik, kto by mohol ústavne sovietske stroje odovzdať. Vychádzal pritom z faktu, že odvolaná vláda nemôže podľa Ústavy rozhodovať o zásadných otázkach v oblasti vnútornej a zahraničnej politiky. Podľa Bujňaka existovalo viacero argumentov, prečo bolo poskytnutie stíhačiek napadnutému susedovi takouto zásadnou otázkou.

Vláda o darovaní 13 slovenských stíhačiek MiG-29 rozhodla na rokovaní v marci. Udialo sa tak na základe medzinárodnej dohody a spolu so stíhačkami sme napadnutej krajine poslali aj časti protivzdušnej obrany KUB. V apríli minister obrany oznámil , že všetky migy sú už na Ukrajine.

Ministerstvo obrany informovalo, že vládny kabinet rozhodol o poskytnutí lietadiel MiG-29 Ukrajine v súlade s ústavou. O darovaní rozhodla vláda na základe právnej analýzi, ktorú si dali vypracovať . Dokument však vláda spočiatku odmietala zverejniť , stalo sa tak až pri odchode ministra obrany z funkcie. Ústavný právnik Vincent Bujňák upozornil na jej nedostatky. Analýza zožala kritiku aj od opozície, ktorá taktiež žiadala aby postup vlády preveril Ústavný súd.

O súlade alebo nesúlade s Ústavou môže rozhodnúť Ústavný súd SR, do ktorého kompetencie patrí výklad ústavy a ústavných zákonov. Podnet na preskúmanie súladu takejto zmluvy s ústavou môžu podať len dva subjekty, a to vláda a prezidentka. Keďže takýto podnet podaní nebol, Ústavný súd v tejto veci nemohol konštatovať protiústavnosť.

požiadal vyslovila vie Ústavy nemá nezhoda oznámil vyžiadala napísal tvrdil tvrdil rozhodla oznámil rozhodol vypracovať zverejniť stalo upozornil kritiku žiadala kompetencie podať


Martin sme začali za našej vlády iniciatívne pripravovať a Rázsochy sa začali takisto za našej vlády.

Je pravdou, že s projektom výstavby novej nemocnice v Martine sa počíta minimálne od roku 2017, kedy bola vysúťažená podoba tejto nemocnice. Túto súťaž vyhlásila Jesseniova lekárska fakulta. S výstavbou nemocnice na Rázsochách sa začalo už v osemdesiatych rokoch 20. storočia. Neúspešnú výstavbu oživil minister zdravotníctva Tomáš Drucker, ministrom bol v rokoch 2016-2018 a začiatok stavby na Rázsochách naplánoval na rok 2021. Búracie práce sa začali v roku 2019, ktoré symbolicky odštartoval predseda vlády Peter Pellegrini.

Martine Rázsochách Búracie


Mesto hospodári s viac ako 60 miliónmi eur ročne, konkrétne v tomto roku.

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko rozpočet (.pdf, strana 2) mesta Prešov je pre rok 2014 zostavený v sume 58 153 414 €. Dátum zverejnenia analýzy: 04.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočet


Sme 21., čo sa týka verejného dlhu v Európskej únii, čo sa týka deficitu, tam sme na priemere Európskej únii a sme jeden z mála štátov, ktorý si dáva ambíciu v tomto roku už ten deficit aj znižovať.

Verejný dlh: pravda, opäť porovnanie Eurostatu (pre zväčšenie kliknite na obrázok)

porovnanie Eurostatu
6,85% k HDP
to je 6,77%


...ak si otvoríme programové vyhlásenie vlády Ivety Radičovej, tak tam bolo úplne jasne napísané, že treba zaviesť bezpečnostné previerky.

Je pravdou, že vláda I. Radičovej mala v programovom vyhlásení vlády zavedenie bezpečnostných previerok. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Zároveň však dodávame, že nevieme a nehodnotíme presný rozsah a obsah "bezpečnostných previerok" za Radičovej vlády. Taktiež stále nevieme a nehodnotíme rozsah a spôsob navrhovaných zmien týkajúcich sa previerok sudcov súčasnej vlády, Programové vyhlásenie vlády na roky 2010 - 2014 uvádza: " Vláda SR navrhne zavedenie povinných bezpečnostných previerok pre sudcov, ako aj pre kandidátov na sudcov ." Avšak vo vyhlásení sa neuvádza v akej podobe alebo v akom rozsahu by mali byť previerky zriadené alebo uskutočňované. Nie je preto možné posúdiť, či mali byť v širšom rozsahu než podľa návrhu súčasnej vlády. Nepoznáme konkrétnu predstavu alebo návrh súčasnej vlády. V pôvodnom návrhu vlády , boli síce zmeny týkajúce sa previerok presne špecifikované (v paragrafovom znení, pozn.), avšak v návrhu zákona , ktorý bol 25. marca 2014 schválený v NR SR v prvom čítaní, sa previerky vôbec nespomínajú. Na webstránke strany Smer bol 28. februára 2014 uverejnený článok agentúry TASR, v ktorom sa uvádza: " Vládny Smer-SD je pripravený ustúpiť pri niektorých navrhovaných zmenách v justícii, ale na bezpečnostných previerkach pre všetkých súčasných sudcov trvá. " Premiér Fico sa k tejto téme vyjadril nasledovne: "Bezpečnostné previerky nemajú byť akýmsi svojvoľným zásahom exekutívy do výkonu súdnej moci. Mali by viesť k prevereniu, akým spôsobom sa sudcovia stretávajú s rôznymi typmi ľudí, aké majú príjmy. Myslím si, že toto je jediná cesta, ako očistiť slovenskú justíciu od ľudí, ktorí tam nemajú čo robiť." Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Programové vyhlásenie vlády
návrhu vlády
návrhu zákona
článok
vyjadril


Spojené štáty americké zrušili alebo dali do bankrotu - nie že dali, sami prišli do bankrotu, okolo 190 bánk...

Mečiar nehovorí za aké časové obdobie (ani to nehovorí v žiadnom kontexte), preto nie je možné povedať či má alebo nemá pravdu. Re zaujímavosť teda: podľa Failed Bank List od začiatku roku 2007, ktorý je považovaný za prvý rok hypotékovej krízy , "skrachovalo" 237 bánk, od roku 2009 to bolo 209 bánk.

hypotékovej krízy


Strana vám (Ficovi, pozn.) platí politickú kampaň, podľa vašich slov.

Hovorkyňa strany SMER-SD Monika Počátková povedala : „Kampaň je financovaná výlučne z prostriedkov strany Smer, zdrojom financií nie sú žiadne dary ani sponzorské príspevky. Financovanie jednotlivých položiek bude známe až po skončení kampane a bude zverejnené v zmysle zákona.“ Transparentný účet na financovanie kampane síce SMER-SD zvažoval , no napokon si takýto účet nezriadil.

Samotný Robert Fico sa počas debaty vyjadril , že jeho kampaň je financovaná stranou SMER-SD.

povedala zvažoval vyjadril


...Potom tam (do školstva, pozn.) ide okolo pol miliardy zdrojov európskych do školstva

Výrok hodnotíme ako pravdivý, na základe zákona č. 511/2011 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2012.

prílohe č. 3


Vláda v snahe zabrániť zneužívaniu skrátených foriem legislatívnych konaní príjme prísnejšie legislatívne pravidlá tvorby právnych predpisov.

Návrh Zákona o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol schválený Vládou Slovenskej republiky v novembri 2015. Právny predpis definuje základné princípy a pravidlá pri tvorbe právnych predpisov slúžiace pre zvýšenie ich úrovne. Zákon by mal umožniť väčšiu mieru participácie verejnosti na tvorbe zákonov a iných všeobecne záväzných predpisov. Treba však podotknúť, že návrh zákona neupravuje procesné podrobnosti pripomienkového konania (napr. vymedzenie lehôt, definícia skráteného legislatívneho konania), na čo v novembri 2015 upozornilo Via Iuris. Sľub hodnotíme ako nesplnený. Ministerstvo spravodlivosti pripravilo nový zákon o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov SR vo februári 2015 a predložilo ho do pripomienkového konania v apríli 2015. Zákon bol schválený v novembri 2015. Dovtedajší zákon č. 19/1997 Z. z. obsahoval Legislatívne pravidlá vlády, ktoré upravovali postup pri tvorbe zákonov. Aj napriek tomu sa zákony často vyznačovali neprehľadnosťou, nezrozumiteľnosťou, nejednoznačnosťou a rozpornosťou. Pred prijatím zákona existovali dva osobitné dokumenty, a to Legislatívne pravidlá vlády SR schválené uznesením vlády SR z 25. mája 2010 v znení neskorších zmien a doplnení a Legislatívne pravidlá tvorby zákonov č. 19/1997 Z. z. Legislatívne pravidlá vlády SR upravujú postup pri tvorbe zákonov, ktorých návrhy podáva vláda SR Národnej rade SR a tiež proces prípravy, predkladania a prerokúvania nariadení vlády a ostatných vykonávacích predpisov. Legislatívne pravidlá tvorby zákonov určujú spôsob tvorby ústavných zákonov a zákonov pre navrhovateľov, ktorými sú poslanci Národnej rady SR alebo výbory Národnej rady SR.

upozornilo pripravilo zákon schválený novembri Dovtedajší Zákon elektronizácie dostupný Verejnosti neupravuje upozornilo


Ako som už spomínala v médiách, na formálne vyjednávanie by som veľmi rada rešpektujúc odbornosť tlmočníkov, zrejme využila túto službu (...).

Výrok Zuzany Čaputovej hodnotíme ako pravdivý. O možnosti využitia služieb tlmočníkov sa vyjadrila už v predvolebnej diskusii RTVS Voľby prezidenta 2019 – 2. kolo – DUEL (dostupné v archíve RTVS tu , približne od 05:21 do 05:43), ktorá bola odvysielaná 23.3.2019. Túto voľbu nevníma ako príťaž alebo nevýhodu, skôr naopak, ako „ zodpovedný krok “, najmä z dôvodu, že obsah oficiálnych rokovaní si vyžaduje presnosť vyjadrovania. O priebehu tejto predvolebnej diskusie informoval na svojich stránkach aj napríklad portál webnoviny.sk . V súčasnosti možno chápať tlmočníka ako súčasť nediplomatického personálu, konkrétne administratívnej a technickej zložky. V minulosti boli internými zamestnancami MZvaEZ SR, v súčasnosti predstavujú už externých zamestnancov, ktorých služby sa získavajú prostredníctvom vypísania konkurzu na ich dodávku ( .pdf , s. 698). Podľa dohodnutých podmienok sa môže realizovať tlmočenie oficiálnych rokovaní vo viacerých podobách. Ako pokračuje M. Smetanová, so službami tlmočníka sa počíta „počas rôznych foriem spoločenského styku (...) ako napr. pracovné raňajky, obed, večera, recepcia, čaša vína, koktail party, čaj, záhradná slávnosť, hudobný/tanečný večer, ples, filmové predstavenie ai.“ ( .pdf , s. 700).

tu webnoviny.sk .pdf .pdf


Rovná daň je typická a bola postupne prijímaná v krajinách takzvaného bývalého sovietskeho bloku.

Stránka Euraactiv.eu (31. januára 2010) uvádza nasledovné krajiny s rovnou daňou v roku 2008 (právnické osoby/ fyzické osoby):

Slovensko 19/19 Česko 15/21 Rumunsko 16/16 Bulharsko 10/10 Estónsko 21/21 Litva 15/24 Lotyšsko 15/25 Macedónsko 10/10 Čierna Hora 9/10 Srbsko 10/14 Albánsko 10/10 Ukrajina 13/13 Rusko 13/13 Gruzínsko 12/12

Môžeme skutočne potvrdiť, že sa jedná o krajiny bývalého sovietskeho bloku a preto považujeme výrok Petra Kažimíra za pravdivý.

Euraactiv.eu (31. januára 2010)


...ak je obec v ktorej je 2000 ľudí nezamestnaných a starosta by ich chcel využiť, tak on ich dnes môže využiť napr. Na zametanie chodníkov alebo zbieranie papierov popri ceste, ale vo svojej obci. Jednoducho nebolo možné starostovi využiť týchto ľudí na práce, ktoré sú v extraviláne. Samozrejme my, teraz to rozširujeme, túto možnosť, aj na samosprávu, na vyššie územné celky. Nie len na starostov a primátorov. Alebo aby to mohli robiť aj iné subjekty.

V zákone o službách zamestnanosti sú v paragrafe 52 a 52a uvedené dva typy príspevkov na aktivačnú činnosť - jeden typ je za aktivačnú činnosť formou menších obecných služieb pre obec, druhý je za aktivačnú činnosť formou dobrovoľníckej služby. Podľa odseku dva paragrafu 52 sú menšie obecné služby pre obec organizované obcou alebo rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, ktorej zriaďovateľom je obec.

V zákone
návrh poslancov Kužmu a Horvátha


Tuná kolega Michelko natočil asi 4 dni po tomto incidente video, kde označil nás, aj že sme vredy, že nás treba zničiť, že nás treba vykázať na okraj spoločnosti, úplne hrubým agresívnym spôsobom a potom oni hovoria, že oni chcú mier, že oni chcú upokojenie, že oni chcú pokoj.

Štyri dni po atentáte na premiéra Roberta Fica zverejnil poslanec Michelko na sociálnych sieťach video, v ktorom nazval niektorých členov hnutia Igora Matoviča „vredom,“ a „ľudskými troskami.“ Zároveň vyhlásil, že je potrebné ich vytlačiť na okraj slušnej spoločnosti. Preto hodnotíme výrok ako pravdivý.

Vo videu zverejnenom 19. mája na Facebooku a Instagrame nazval poslanec Michelko hnutie Igora Matoviča obludami, troskami a „olajnom.“ Opakovane vyzval na ich ostrakizáciu a vytesnenie z „okruhu slušných ľudí.“ Hnutie zároveň obvinil z podporovania nenávisti, ktorá podľa Michelka viedla k atentátu na premiéra Fica.

Poslanec sa v podobnom derogatívnom duchu vyjadril aj 31. mája v Slovenských národných novinách. Hnutie Slovensko nazval „zhubným nádorom slovenskej politiky“.

Roman Michelko zároveň odmietol diskutovať so šéfom poslaneckého klubu hnutia Slovensko Michalom Šipošom. Vyhlásil , že podľa neho nie sú poslanci hnutia schopní diskusie. Zároveň dodal, že diskusia s nimi neprinesie uzmierenie. Michal Šipoš sa voči týmto vyjadreniam vyhranil , v diskusiách podľa neho nikdy nebol vulgárny a nikdy nikoho fyzicky nenapadol

Facebooku Instagrame nazval Vyhlásil vyhranil


A ja sa teraz pýtam, či bolo nevyhnutné medzi ukončenie spolupráce so stávajúcou firmou a nábehom toho nového cieľového systému, ktorý má nastúpiť po 1.januári 2013, či bolo nevyhnutné na 12 mesiacov, dnes už len 10 mesiacov, tohto roka vsunúť akýsi systém Kons, ktorý nás stojí, všetkých daňových poplatníkov 8 mil. €?

Podľa Koncepcie reformy daňovej a a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, cla a poistných odvodov má k 1. januáru 2013 dôjsť k zjednoteniu informačných systémov DR SR a CR SR, t. j. vytvoreniu informačného systému finančnej správy. Možno teda predpokladať, že od 1. januára 2013 bude fungovať nový informačný systém daňovej správy. Koncepcia reformy daňovej a colnej správy je súčasťou projektu UNITAS, ktorého cieľom je zjednotenie výberu daní a odvodov. Celý systém má technicky zabezpečovať spoločnosť IBM , s ktorou MF dňa 18. februára 2010 , t. j. za Ficovej vlády, podpísalo zmluvu. IBM Slovensko bola vybraná ako víťaz európskeho tendra. Podľa podmienok trojročného kontraktu v objeme 56 miliónov EUR bez DPH, IBM pripraví štandardizáciu fiškálneho systému SR prostredníctvom integrácie a implementácie existujúcich procesov do jednotnej platformy. Zmluva na poskytovanie služieb Technická asistencia na vytvorenie podmienok pre poskytovanie elektronických služieb v oblasti finančnej správy medzi MF SR a spoločnosťou IBM je nedostupná, preto nie je možné overiť cenu samostatného systému CONS IS.

IBM

18. februára 2010

56 miliónov


V roku 2010 pre pripomienku bola posledná valorizácia platov v štátnej verejnej správe o 1 %. Odvtedy je to nula.

Podobný výrok Petra Kažimíra sme už overovali v relácií O 5 minút 12 zo 16. septembra 2012.

O 5 minút 12


...tento typ automatických akustických zbraní nebol použitý pred Charlie Hebdo....boli to..juhoslovanská kópia AK-47 Kalašnikov. V našom prípade sa skôr hovorilo o pištoliach, o starých vojenských pištoliach vzor 52, ktoré používajú strelivo Tokarev...

Spomínané zbrane boli skutočne použité pri útoku na Charlie Hebdo, nemáme však oficiálne informácie o tom, u ktorých z týchto zbraní konkrétne bolo podozrenie, že pochádzajú zo Slovenska, dokonca toto podozrenie nebolo oficiálne ani potvrdené či vyvrátené. Francúzska polícia sa podľa niektorých informácií zaujímala v prípade Slovenska najmä o samopaly, iné informácie spomínajú podozrenie na pôvod zo Slovenska len v prípade pištolí vzoru 52 tak, ako tvrdí aj Kaliňák. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. V médiách sa skutočne vyskytla informácia , že zbrane použité pri útoku na redakciu Charlie Hebdo pochádzali zo Slovenska, predávali sa pôvodne ako filmové repliky. Pri útoku boli použité AK-47, pištole Tokarev, poloautomatický samopal škorpión a kompaktný VZ-57. Tieto zbrane boli pôvodne plne funkčné, neskôr deaktivované preto, aby mohli byť použité ako filmové repliky či predmety pre zberateľov, no útočníci ich znovu aktivovali. V tomto prípade sa jednalo len o podozrenie , že zbrane pochádzali zo Slovenska, nie sú však oficiálne informácie o potvrdení či vyvrátení tohto podozrenia. Server aktuality.sk konkrétne píše: "Po teroristických útokoch v Paríži, pri ktorých zahynulo 129 ľudí, nás francúzska strana požiadala o spoluprácu pri identifikácii páchateľov aj použitých zbraní. Slovenská stopa sa však podľa našich informácií nenašla." Článok portálu aktualne.atlas.sk spomína, že podozrenie na slovenský pôvod bolo pri útokoch na Charlie Hebdo v prípade pištole vzoru 52 (Tokarev). Pri použitých Kalašnikovoch zas spomína nejasný pôvod z východnej Európy. Denník SME píše, že francúzski vyšetrovatelia žiadali informácie od slovenskej strany kvôli samopalom. Spomína tiež možný, ale nepotvrdený slovenský pôvod pri útoku použitých pištolí vzoru 52. Viaceré z vyššie spomínaných článkov označujú expanzné zbrane spomínané Kaliňákom a najmä Kalašnikovi za bežné zbrane používané teroristami. Ministerstvo vnútra sa k prípadu jednoznačne nevyjadrilo, píše Pravda : " Či teroristi strieľali zo zbraní, ktoré kúpili na Slovensku, naše ministerstvo vnútra neodpovedalo. „Ministerstvo vnútra a odbor boja proti terorizmu Prezídia Policajného zboru spolupracuje s partnermi v zahraničí na vyšetrovaní rôznych indícií a prípadov, ktoré môžu súvisieť s teroristickými útokmi. Boj proti terorizmu nie je jednoduchý a spôsoby a priebeh vyšetrovania nebudeme rozoberať cez médiá, aby nedošlo k zmareniu jednotlivých prípadov,“ reagoval hovorca Peter Lazarov." Dátum zverejnenia analýzy: 23.11.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

informácia podozrenie aktuality.sk aktualne.atlas.sk SME Pravda


Ak sa uskutoční okrúhly stôl. Podmienili sme to potom základným právom na slobodu prejavu a to je tlačový zákon.

SDKÚ bola ochotná prijať Lisabonskú zmluvu po akceptovaní jej podmienok.

ochotná


Existovala malá privatizácia, existovali rôzne dražby, ktoré som ja nerobil... Existovala kupónka, ja som ju nerobil, bol som proti...

Československou privatizáciou má Mečiar pravdepodobne na mysli kupónovú privatizáciu, ktorú jeho vlády nerobili, aj keď to bol pôvodný plán a mali sa po roku 1994 spúšťať- namiesto toho sa uprednostnila dlhopisová metóda.


Chcem jednu technickú vec povedať k tomu rozpočtu. Naozaj rozpočet je opticky nižší na školstvo, ale je to zapríčinené tým, že za ostatné dva roky sa čerpali eurofondy v oveľa vyššom objeme ako doteraz. Jednoducho preto, že bol koniec programového obdobia... Z verejných zdrojov máme v skutočnosti vyšší rozpočet ako bol na tento rok.

Celkový rozpočet Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu je pre rok 2016 naozaj opticky nižší ako pre rok 2015. Posledné dva roky (2014 a 2013), ktoré boli poslednými rokmi programového obdobia čerpania z fondov EÚ 2007-2014, naozaj došlo k vyššiemu čerpaniu prostriedkov z fondov EÚ oproti predchádzajúcim rokom (2011 a 2012). Z kontextu relácie vyplýva, že Beblavý a Draxler sa bavia o školstve - regionálnom a vysokom školstve. V prípade, že by sme brali do úvahy kapitoly rozpočtu pre Ministerstvo školstva týkajúce sa regionálneho a vysokého školstva a k tomu rozpočet pre Ministerstvo vnútra- kapitolu o vzdelávaní, bolo by tvrdenie ministra Draxlera pravdivé. Z tabuľky rozpočtových výdavkov Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu vidíme, že celkový rozpočet Ministerstva v roku 2016 je naozaj oproti predchádzajúcim rokom nižší. Časť výroku ministra Draxlera o vyšších výdavkoch z verejných zdrojov na školstvo je pravdivá, ak berieme do úvahy len výdavky Ministerstva školstva na regionálne školstvo plus výdavky Ministerstva školstva na vysoké školstvo plus výdavky Ministerstva vnútra na vzdelávanie. Vtedy by naozaj boli spomínané výdavky väčšie v roku 2016 ako v roku 2015. Ukazuje to nasledujúca tabuľka: K overeniu časti výroku ministra Draxlera o porovnaní čerpania eurofondov nám pomôže nasledujúca tabuľka: Minister Draxler tvrdí, že v posledných dvoch rokoch, teda rokoch 2013 a 2014 - koniec programového obdobia čerpania z fondov EÚ, došlo k čerpaniu finančných prostriedkov vo vyššom objeme ako dovtedy. Pre porovnanie teda tabuľka ukazuje aj roky 2011 a 2012. V rokoch 2011 a 2012 sa čerpalo ročne vyše 90 miliónov eur a v rokoch 2013 a 2014 to bolo viac - vyše 163 miliónov eur a vyše 216 miliónov eur. Táto časť výroku ministra Draxlera je teda pravdivá. Dodávame však, že Draxlerov výrok by neplatil, ak by sme započívali aj zdroje na administratívu, šport (z rozpočtu Ministerstva školstva). Údaje pre roky 2015 a 2016: Pro rok 2015 spolu z verejných zdrojov Ministerstva školstva a Ministerstva vnútra 2 495 043 711 eur a pre rok 2016 z týchto zdrojov 2 250 788 484 eur. V tomto prípade by teda platilo, že pre rok 2016 je z verejných zdrojov naplánovaných menej financií. Draxler však hovorí len o školstve - regionánom a vysokom. Podobne by Draxlerov výrok nebol pravdivý, ak by sme započítavali ako výdavky na školstvo aj výdavky na vedu a techniku. V roku 2015 by to bolo dokopy 2 230 526 446 eur a v roku 2016 to bolo 2 080 823 365 eur, teda v roku 2016 má ísť z verejných zdrojov na školstvo (vysoké, regionálne, vedu a techniku) menej financií ako predchádzajúci rok 2015. V tomto prípade by ministrovo tvrdenie bolo nepravdivé. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu


Však Grécko dlhuje aj nám z eurovalu, ale tam nepredpokladám, že ani cent by nevrátili.

Grécké záväzky v súčasnosti predstavujú 360 miliárd € . V tomto súčte sú zahrnuté pôžičky od jednotlivých štátov EU, Medzinárodného menového fondu, eurozóny aj ostatných štátov sveta.Slovenská republika taktiež ručí za to, že Grécko splatí svoj dlh, konkrétne že splatí tie finančné prostriedky, ktoré mu boli poskytnuté z Európskeho nástroja finančnej stability (eurovalu), pričom celkový objem poskytnutých prostriedkov bol 144,6 miliardy eur ( .pdf ,s.2). V prípade, ak by Grécko svoju pôžičku nesplatilo, sumu splatia všetky členské štáty eurozóny. Slovensko by zaplatilo približne 1,5 miliardy eur v určitých časových intervaloch. Grécko nám teda peniaze momentálne nedlhuje, Slovensko mu poskytlo len garancie. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

360 miliárd €
pôžičky
.pdf
1,5 miliardy


Najproblematickejšie je práve to, že zavádzajú sankcie, ktoré tak kritizovali pri štátnom jazyku, teraz zrazu každý, kto sa odváži, alebo neupozorní na to, že je možné použiť menšinový jazyk, môže dostať pokutu.

Dnešní koaliční politici v minulosti naozaj kritizovali (ako je vidieť na videu z produkcie SME, pozn.) sankcie v zákone č. 318/2009 (.pdf), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z.. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v zení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov :

§ 9a

Pokuty

(1) Ak ministerstvo kultúry zistí porušenie povinností v rozsahu podľa § 9 ods. 1 a orgány a právnické osoby podľa § 3 ods. 1, fyzické osoby podnikatelia alebo právnické osoby ani po písomnom upozornení neodstránia protiprávny stav v určenej lehote alebo nevykonajú v určenej lehote nápravu zistených nedostatkov, uloží ministerstvo kultúry orgánom a právnickým osobám podľa § 3 ods. 1, fyzickým osobám podnikateľom a právnickým osobám pokutu od 100 do 5 000 eur.

(2) Rozhodnutie o uložení pokuty musí obsahovať lehotu na odstránenie protiprávneho stavu. Ak sa súlad s týmto zákonom nedosiahol v lehote určenej v rozhodnutí, ministerstvo kultúry uloží ďalšiu pokutu vo výške dvojnásobku pôvodne uloženej pokuty.18) Ďalšiu pokutu možno uložiť do dvoch rokov odo dňa, keď mali byť vykonané opatrenia na nápravu nedostatkov určené v rozhodnutí o uložení pokuty.

(3) Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, v ktorom sa ministerstvo kultúry dozvedelo o porušení povinnosti, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď bola povinnosť porušená. Pri ukladaní pokuty sa prihliada

najmä na rozsah, následky, čas trvania a opakovanie protiprávneho konania.

(4) Pokuta je splatná do 30 dní od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bola uložená, ak v ňom nie je uvedená neskoršia lehota. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.18)

(5) Výnos pokút uložených podľa tohto zákona je príjmom štátneho rozpočtu.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 18 znie:

„18) Zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok)

v znení neskorších predpisov.

V návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín v znení zákona č. 318/2009 Z. z. (.pdf) sa okrem iného píše: Za § 7 sa vkladajú nové § 7a, 7b, 7c a 7d, ktoré znejú:

§ 7b Správne delikty (1) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí orgán verejnej správy, ktorý v obci podľa § 2 ods. 1: a) neumožní občanovi Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine konať v jazyku menšiny alebo ho o takejto možnosti neinformuje (§ 2 ods. 3), b) na požiadanie občana Slovenskej republiky, ktorý je osobou patriacou k národnostnej menšine nevydá rovnopis rozhodnutia a verejnej listiny aj v jazyku menšiny alebo o takejto možnosti nevykoná poučenie (§ 2 ods. 4 a 5), c) nezabezpečí svoje označenie na budove, v ktorej sídli, alebo v texte rozhodnutí, verejných listín, oprávnení a osvedčení skutočností vydaných pri výkone verejnej správy v jazyku menšiny aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 6), d) neposkytne na požiadanie úradný formulár vydaný v rozsahu jeho pôsobnosti aj v jazyku menšiny (§ 2 ods. 7), e) nezabezpečí na svojom území označenie obce a označenie časti obce v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 3, f) nezabezpečí uvedenie informácií, nápisov a oznamov podľa § 4 ods. 6, g) nezabezpečí na požiadanie informácie o všeobecne záväzných právnych predpisoch aj v jazyku menšiny (§ 4 ods. 8), h) neposkytne podpredsedovi vlády informácie a písomné podklady podľa § 7a ods. 4. (2) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí obec podľa § 2 ods. 1, ktorá: a) nezabezpečí na svojom území označenie obce, označenie časti obce a ulíc v jazyku menšiny v prípadoch ustanovených v § 4 ods. 1 a 4, b) nezverejňuje dôležité informácie podľa § 5a ods. 2 aj v jazyku menšiny. (3) Správneho deliktu na úseku podpory používania jazykov menšín sa dopustí právnická osoba alebo fyzická osoba podnikateľ, ktorá neuvedie nápis alebo oznam podľa § 4 ods. 6 aj v jazyku menšiny a ide o nápis alebo oznam obsahujúci informáciu týkajúcu sa ohrozenia života, zdravia, majetku alebo bezpečnosti občanov Slovenskej republiky. (4) Správne delikty podľa odsekov 1 až 3 prejednáva podpredseda vlády. (5) Ak podpredseda vlády zistí porušenie povinnosti, ktoré je správnym deliktom podľa odseku 1 až 3 a ani po písomnom upozornení nedôjde v ním určenej lehote k náprave zistených nedostatkov, môže podpredseda vlády uložiť pokutu od 50 do 2500 eur. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. (6) Pri ukladaní pokuty sa prihliadne na závažnosť správneho deliktu, jeho následky, na okolnosti, za ktorých bol spáchaný, na čas trvania a opakovanie protiprávneho konania. Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, kedy sa podpredseda vlády dozvedel o správnom delikte, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, kedy došlo k jeho spáchaniu. (7) Výnos pokút uložených podľa tohto zákona je príjmom štátneho rozpočtu.

videu

zákone č. 318/2009


Pán primátor dnes hovorí, že nájomné byty treba stavať a hovoril to aj pred štyrmi rokmi. A za štyri roky ani jeden byt. ... Ja som za tie vaše projekty hlasoval.

Richard Rybníček apeloval na potrebu výstavby nájomných bytov v prvých mesiacoch svojho pôsobenia na poste primátora Trenčína v roku 2011. O skutočnosti, že sa v Trenčíne za posledných 8 rokov nepostavili žiadne nájomné byty, informoval portál Pravda.sk ešte v roku 2012. Po preskúmaní zápisníc a hlasovaní zo zasadnutí Mestského zastupiteľstva Trenčín možno konštatovať, že sa počas posledného volebného obdobia neschválil žiadny návrh, ktorý by smeroval k výstavbe nájomných bytov.

Tomáš Vaňo skutočne hlasoval za návrhy, týkajúce sa PPP projektu IDEA GRANDE , ktorý bol predložený primátorom Rybníčkom v roku 2011. V projekte bola navrhnutá výstavba takmer 700 nájomných bytov, z ktorých by 225 získalo mesto.

Prvý krát sa hlasovalo o návrhu 7. apríla 2011 a neskôr opäť 26. mája 2011 . Na zasadnutí 26. mája 2011 však tento návrh ako celok nebol schválený.

apeloval
Pravda.sk
zápisníc
hlasovaní
IDEA GRANDE
7. apríla 2011
26. mája 2011


...že ten (opatrenie, ktoré umožní vycestovať slovenským zdravotníckym pracovníkom do niektorých českých krajov, pozn.) sme neotvorili voči Českej republike, ale voči územiu, ktoré je vymedzené tými krajmi a tam podľa zistenia našich kolegov a hlavného hygienika po výmene s Českou republikou vieme, miera nákazy v týchto krajoch českých je nižšia, a preto toto opatrenie z našej strany.

Dva zo štyroch českých krajov, kam dostali slovenskí zdravotnícki pendleri výnimku, patrili medzi tretinu najviac nakazených krajov v Česku. Olomoucký kraj bol po Prahe dokonca krajom s druhým najväčším počtom zistených nakazených na 100-tisíc obyvateľov. Argument, že práve v týchto českých krajoch bola nižšia miera zistenej nákazy než v ostatných, nesedí. Tvrdenie Ivana Korčoka preto hodnotíme ako nepravdivé. Ivan Korčok argumentoval, prečo slovenskí zdravotníci s trvalým alebo prechodným pobytom u nás, ktorí pracujú práve v jednom zo štyroch pohraničných českých krajov, dostali výnimku a nemuseli ísť po prekročení hraníc do štátnej karantény, ak sa preukážu negatívnym covid-testom nie starším ako 48 hodín. Úrad verejného zdravotníctva túto výnimku udelil pre pendlerov do resp. z Juhomoravského, Zlínskeho, Olomouckeho a Moravsko-sliezskeho kraja. Skutočnú mieru nákazy koronavírusom Česko (ani Slovensko) nepozná - na to by muselo otestovať celú populáciu. Porovnávať preto môžeme len zistenú mieru nákazy. K 19. aprílu - teda dňu relácie - malo Česko 622 nakazených na milión obyvateľov. Slovensko malo 213 nakazených - a teda takmer trikrát menej. Olomoucký kraj bol v tom čase druhým najviac nakazeným krajom v Česku. Ochorenie covid-19 úrady zistili u 97 zo 100-tisíc obyvateľov. Vyššiu mieru nákazy mala iba Praha. Moravsko-sliezsky kraj bol zo 14-tich krajov piaty v miere nákazy obyvateľov koronavírusom. Úrady ho zistili u 68 zo 100-tisíc obyvateľov. Zlínský kraj bol v poradí deviatym najviac nakazeným krajom (47 na 100k) a Juhomoravský jedenástym (32 na 100k). Ivan Korčok nereagoval na žiadosť o vyjadrenie, ktorú Demagóg.SK poslal tlačovému odboru Ministerstva zahraničných vecí.

dostali udelil malo bol


Sme nielen v najhoršej zdravotnej kríze od konca prvej svetovej vojny, ale aj hospodárskej kríze od konca druhej svetovej vojny.

Pandémiu tohto typu nezažilo Slovensko od konca Prvej svetovej vojny. Spôsobila najväčšiu svetovíu recesiu od konca Druhej svetovej vojny, Tvrdenie Tomáša Valášeka hodnotíme ako ešte pravdivé. V roku 1918, na konci Druhej svetovej vojny vypukla pandémia Špaielskej chrípky. Podľa lekárskeho historika Haralda Salfellnera jej na území Česka podľahlo 46- až 77-tisíc ľudí. Presné štatistiky pre Slovensko neexistujú. Odbornicí však odhadujú , že zomrieť mohlo 23- až 33,5-tisíc ľudí. V roku 2020 výrazne ovplyvnil počet úmrtí na Slovensku koronavírus a ochorenie covid-19. Celkovo zomrelo 59-tisíc obyvateľov, z toho 2250 na dôsledky covidu. Svetová banka uvádza , že pandémia koronavírusu spôsobila najväčšiu svetovú recesiu od Druhej svetovej vojny. Globálna ekonomika sa podľa jej odhadov v tomto roku zníži o 5,2 percenta.

odhadujú 2020 uvádza


Ja vám teraz poviem niečo, o čom nevedia obyvatelia SR, lebo to nemajú odkiaľ vedieť. 25. (novembra, pozn.) sme podali trestné oznámenie z dôvodu, že naši informátori chceli mať zaručenú anonymitu, tak priamo do rúk agentov Národnej kriminálnej agentúry. To je vlastne pre tých, ktorí sa v tomto prostredí pohybujú, vedia, že je to vlastne reformovaný úrad boja proti organizovanej kriminalite a úrad boja proti korupcii ...

Informáciu o samotnom podaní trestného oznámenia hodnotíme v inom výroku Mariana Kotlebu. V tomto výroku sme overovali to, či naozaj "obyvatelia SR nemajú odkiaľ vedieť o podaní trestného oznámenia do rúk agentov Národnej kriminálnej agentúry." Portal sme.sk 26. novembra 2013 informoval o tom, že M. Kotleba podal 25. novembra trestné oznámenie v súvislosti s podozrením zo skartovania zmlúv, faktúr a projektov v úrade. SME píše, že "„Národná kriminálna agentúra prijala trestné oznámenie od Mariana Kotlebu. Podľa oznamovateľa by informácie mohli súvisieť s poškodzovaním finančných záujmov Európskych spoločenstiev,“ konštatoval Slivka." Na základe uvedeného konštatujeme, že nie je pravda, ak M. Kotleba tvrdí, že obyvatelia SR, nevedia a nemajú odkiaľ vedieť, že 25. novembra podal trestné oznámenie. Dátum zverejnenia analýzy: 02.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk


Filiálka. Možno 26 štúdií bolo robených od 70.rokov, na mnohých z nich finančne participovala EK a európske inštitúcie.

Demagog.sk nezistil koľko štúdií týkajúcich sa Filiálky malo byť od 70. rokov urobených a ani či na nich mali finančne participovať EK a európske inštitúcie. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

štúdia


Vyhrážal sa tým pol roka, povedal aj na svojej facebookovej stránke, že on to zverejní. Predtým sa k tomu priznal, že to zverejní.

Kaliňákovo tvrdenie hodnotíme ako pravdivé. Podľa správy denníka SME z 24. novembra 2011: " V lete na internete písal (Galko, pozn.) , že raz zverejní informácie o prepojení Pravdy s opozíciou. Naznačoval to aj po vypuknutí škandálu s odpočúvaním troch novinárov Pravdy ."

správy denníka SME


Dôležité je to, že vláda vládla sama a prvý minister školstva, pán Čaplovič, hneď na začiatku sľúbil, že platy učiteľom porastú na 1,2 násobok priemerného platu v národnom hospodárstve. A to nesplnili.

Na jeseň roku 2013 sľúbil vtedajší minister školstva Dušan Čaplovič, že do roku 2016 dosiahne priemerný plat pedagogických a odborných zamestnancov 1,2 násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve. Béla Bugár preto v diskusii disponoval s pravdivými informáciami. Taktiež štatistiky od Trexima a od Štatistického úradu sa líšia v mnohých veciach, ale obidve dokazujú, že sľub, ktorý bol daný v roku 2013 vtedajším ministrom školstva Dušanom Čaplovičom, nominantom strany SMER-SD, sa nepodarilo realizovať. Tvrdenie Bélu Bugára je preto pravdivé. Tento sľub bol zapracovaný do Správy o stave školstva na Slovensku (.pdf, s.25) na jeseň 2013 v tomto znení: " Vzhľadom na dôležitosť riešenia problému nízkych platov pedagogických a odborných zamestnancov v regionálnom školstve sa okrem cieľov v tejto oblasti pre rok 2020 stanovuje aj záväzok dosiahnuť pre túto kategóriu zamestnancov plat na úrovni 1,2 násobku priemernej mzdy v národnom hospodárstve do roku 2016. " Tento dokument a navrhnuté opatrenia boli prerokované so zástupcami vlády, odborov a zamestnávateľov a boli následne prijaté, ako o tom informovala Pravda . Po odchode Dušana Čaploviča z postu ministra jeho následník, Peter Pellegrini sa tiež vyjadroval v zmysle, že je jeho prioritou dodržať sľub z roku 2013. Ako reakcia na januárový štrajk učiteľov súčasný minister školstva Juraj Draxler ukázal štatistiky o priemernej mzde pedagogických pracovníkov podľa krajov, kde v jednotlivých krajoch, s výnimkou Bratislavského kraja, je uvedený priemerný plat vyšší ako 1,2 násobok v národnom hospodárstve (správu uviedol DenníkN ). Platy teda boli porovnávané v rámci jednotlivých krajov a nie s priemernou mzdou v národnom hospodárstve SR, ako to bolo sľúbené pôvodne. Na základe údajov Štatistického úradu z prvých troch kvartálov roku 2015 je priemerný plat v národnom hospodárstve 859 eur. Vo vzdelávaní je podľa ŠÚ priemerný plat vo výške 751 eur, čo predstavuje približne 0,87 násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve . Ústav informácií a prognóz školstva disponuje vytvorenými časovými radami o priemerných platoch pedagogických aj nepedagogických školských zamestnancov do roku 2014. Nasledujúca tabuľka ukazuje porovnávanie týchto údajov s priemernou mzdou v národnom hospodárstve z roku 2014. Po tom, ako učitelia vyjadrili podozrenie, že ministerstvo s publikovanými údajmi o platoch zavádza, zverejnil aj Inštitút finančnej politiky (IFP) na svojej facebookovej stránke štatistiky o platoch učiteľov. Médiá tento zdroj začali brať ako dôkaz toho, že ministerstvo zavádzalo, preto následne IFP stiahol obrázok z internetu (stanovisko riaditeľa IFP môžete prečítať tu ).

Správy o stave školstva na Slovensku
Pravda
vyjadroval
DenníkN
Štatistického úradu
priemerný plat
časovými radami
tu
Denník N


Pán redaktor vôbec ak sa pozrieme na štruktúru železnice osobnej, tak musíme si povedať, že celkové tržby osobnej železnice sú na úrovni okolo 100 miliónov eur a štát už dnes dopláca osobnej železnici 200 miliónov eur, to sú takzvané výkony vo verejnom záujem.

ZSSK v roku 2012 mala výnosy z prepravy osôb vo výške 111 mil. eur. Okrem týchto príjmov, ZSSK získala aj príspevok na základe zmluvy o dopravných službách vo verejnom záujme vo výške 217 mil. eur. Spoločnosť mala aj iné druhy príjmov. Napríklad "Ostatné dotácie" vo výške 10,7 mil.Eur. Údaje sú čerpané z výročnej správy ZSSK za rok 2012 strana 17.

výročnej správy
SME


...keď sme v 2009 roku skrátili možnosť poberania predčasného dôchodku maximálne tým, ktorí sú dva roky pred dôchodkom a ja som za ten návrh hlasoval pani poslankyňa, naozaj.

V roku 2009 sa žiadny z návrhov netýkal § 67 Zákona o sociálnom poistení č. 461/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov, kam spadajú podmienky poberania predčasného dôchodku. Hlasovalo sa o tom v roku 2007 a poslanec Július Brocka hlasoval proti .

návrhov proti


Práve, práve to boli reprezentanti súčasnej vlády, ktorí tvrdili pri vzniku krízy, že tu žiadna kríza nie je a že treba len znížiť dane.

SDKÚ v januári 2009 navrhovala znižovanie daní nie preto, že si nevšimla krízu, zdôvodňovali to práve opačne-ako nástroj na jej prekonanie: "Podľa predsedu SDKÚ-DS Mikuláša Dzurindu pociťuje Slovensko dôsledky krízy predovšetkým v oblasti zamestnanosti a prepúšťania pracovníkov. Slovensko preto podľa jeho slov potrebuje razantné opatrenia. Ako uviedol podpredseda strany Ivan Mikloš, SDKÚ bude presadzovať predovšetkým zníženie rovnej dane na 16 %, zvýšenie odpočítateľnej položky o 18 tis. Sk (597,5 €), či skrátenie doby na vrátenie dane z pridanej hodnoty (DPH). Strana chce presadiť aj daňové a odvodové prázdniny pre začínajúcich živnostníkov. Tieto opatrenia by podľa Mikloša mali dať ekonomike potrebný impulz."

v januári 2009 navrhovala


Preto je pre mňa dôležitejšie pomôcť rodine s deťmi, ktorá aj chudobná rodina pracujúca dostane 200 EUR na dieťa.

Na to, aby mala od prvého januára 2023 rodina nárok na sumu 200 eur podľa súčasných zákonov, musí spĺňať niekoľko podmienok: Aspoň jeden rodič pracuje ako zamestnanec, má pritom priemerný príjem alebo trochu vyšší než priemerný a dieťa nie je staršie ako 15 rokov. V ostatných prípadoch rodiny dostanú nižšie sumy. Opatrenia sa teda netýkajú všetkých chudobných a pracujúcich rodín s deťmi. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Tzv. „rodinný balíček” je v súčasnom znení tvorený z troch sporných zákonov, ktoré upravujú rôzne typy finančnej podpory pre rodiny. Ide o 100-eurový daňový bonus , 60-eurové krúžkovné a detské prídavky vo výške 40 eur.

Od januára 2023 by mal rodič dieťaťa staršieho ako 15 rokov dostať daňový bonus 50 eur , nie 100 eur. Táto suma však tiež závisí od výšky príjmov rodičov. Výška bonusu je obmedzená od 20 do 55 % čiastkového základu dane. Toto nastavenie maximálnej hranice bonusu bude pre niektoré rodiny znamenať nižší bonus ako dnes.

10. septembra ohlásil minister financií na sociálnej sieti, že štát kvôli problémom so zavedením krúžkovné nevyplatí. Zároveň navrhol zvýšenie daňového bonusu na dieťa od 0 do 18 rokov vo výške 140 eur a zvýšenie detského prídavku na 60 eur. Návrhy zmien sa ku dňu vyslovenia výroku do parlamentu nedostali .

spracovanie: pravda.sk

sporných
bonus
krúžkovné
prídavky
50 eur
100
závisí
minister
zmien
nedostali
pravda.sk