Oni (dôchodkové správcovské spoločnosti, pozn.) dostanú peniaze, pretože im musia ľudia odvádzať peniaze, musia, áno, to je povinnosť.

R. Kaliňák zavádza ak tvrdí, že ľudia musia odvádzať peniaze do II. piliera resp. do dôchodkových správcovských spoločností. Je síce pravda, že noví sporitelia vstupujú do II. piliera od 1. apríla povinne, na druhej strane z II. piliera môžu do dvoch rokov od vstupu vystúpiť a stať tak sa súčasťou len I. piliera, ktorý spravuje Sociálna poisťovňa. Starobné dôchodkové sporenie je sporenie na osobný účet sporiteľa. Na Slovensku predstavuje starobné dôchodkové sporenie II. pilier. Jeho účelom je spolu so starobným sporením (I. pilier) zabezpečiť príjem v starobe a pozostalým v prípade úmrtia sporiteľa. Sporitelia, ktorí prvýkrát vstupujú na trh práce a stávajú sa poistencami v systéme sociálneho poistenia sa automaticky stávajú aj sporiteľmi v druhom pilieri. Túto zmenu priniesla novela zákona o starobnom dôchodkovom sporení (§14). Táto novela nadobudla účinnosť 1. apríla 2012. Podľa tojhto zákona však sporitelia môžu počas dvoch rokov (730 dní) od vstupu do II. piliera vystúpiť a stať sa sporiteľom len v I. pilieri, ktorý je spravovaný výlučne Sociálnou poisťovňou (§17a odsek 2). Je preto zavádzajúce tvrdiť, že sporitelia musia odvádzať peniaze do II. piliera. Podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení môžu sporitelia počas dvoch rokov od vstupu do II. piliera vystúpiť a tak sa stať súčasťou len I. piliera. Po uplynutí tohto dvojročného obdobia už podľa zákona nie je možnosť vystúpiť z II. piliera. Dátum zverejnenia analýzy: 04.06.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona novela


Však zákon to predpokladá, ústava to predpokladá. Európsky dohovor o ľudských právach to predpokladá (možnosť byť sudcom aj na kandidátke politickej strany ako líder, pozn.).

Tak Ústava ako aj Európsky dohovor a zákon predpokladajú u sudcu nezávislosť. Ústava ani Dohovor kandidatúru sudcu do parlamentu explicitne neriešia, zákon v čase „padnutia” výroku zakazoval „politickú činnosť” sudcov. Po novom im za kandidatúru hrozí strata talára. Napriek vážnym pochybnostiam je prípustnosť kandidatúry sudcu z pohľady Ústavy a Európskeho dohovoru vecou ich interpretácie, ktorej jej arbitrom na to určeným je súd. Výrok považujeme za neoveriteľný. Podľa Ústavy Slovenskej republiky (145a, odstavec 1), „ak je vymenovaný sudca členom politickej strany alebo politického hnutia, je povinný vzdať sa členstva v nich ešte pred zložením sľubu.” Kandidatúra sudcu vo voľbách v Ústave upravená nie je. Jej text však hovorí , že „sudcovia sú pri výkone svojej funkcie nezávislí” a že „sudca vykonáva funkciu ako svoje povolanie”. Európsky dohovor o ľudských právach explicitne neupravuje kandidatúru sudcu vo voľbách. Hovorí však (článok 21, ods. 3), že „počas svojho funkčného obdobia sudcovia (ESĽP - pozn.) nemôžu vykonávať činnosť nezlučiteľnú s ich nezávislosťou, nestrannosťou alebo s požiadavkami súvisiacimi so stálym výkonom ich funkcie”. Zákon o sudcoch v čase vyjadrenia Štefana Harabina obsahoval niekoľko paragrafov, ktoré s kandidatúrou sudcu súvisia. Podľa § 30, ods. 1 „v občianskom živote, pri výkone funkcie sudcu, aj po jeho skončení sa sudca musí zdržať všetkého, čo by mohlo narušiť vážnosť a dôstojnosť funkcie sudcu alebo ohroziť dôveru v nezávislé, nestranné a spravodlivé rozhodovanie súdov.” Podľa § 30, ods. 9 „sudca nesmie byť členom žiadnej politickej strany ani politického hnutia, ani vykonávať aktívnu politickú činnosť v politických stranách alebo v politických hnutiach.” Dva dni po vyjadrení Štefana Harabina začala byť účinná novela Zákona o sudcoch, kde pribudli viaceré ustanovenia. V § 30, ods. 9 pribudla veta, že „za výkon aktívnej politickej činnosti sa považuje aj kandidovanie na kandidátnej listine politickej strany alebo politického hnutia vo voľbách do národnej rady a vo voľbách do Európskeho parlamentu.” Podľa § 19 po novom „za vzdanie sa funkcie sudcu sa považuje aj podpísanie vyhlásenia, v ktorom sudca vyjadrí súhlas so svojou kandidatúrou na kandidátnej listine politickej strany alebo politického hnutia vo voľbách do národnej rady a vo voľbách do európskeho parlamentu…” Demagóg.SK požiadal Štefana Harabina o vysvetlenie jeho interpretácie Ústavy aj Dohovoru - nereagoval však.

Ústavy hovorí Hovorí obsahoval začala


Bol som niekoľko rokov, pán redaktor, predsedom väzenskej komisie a poznám všetky väznice na Slovensku. Dobre viete, že sa neeviduje, kto je Róm a kto nie je Róm, toto sa jednoducho nerobí. Ja Vám garantujem, že každý druhý odsúdený alebo vo výkone trestu odňatia slobody, každý druhý vo výkone trestu odňatia slobody je Róm. Ak si zoberieme, že aká je miera populácie ... ak tu máme 10% obyvateľov približne, rómsku populáciu, a týchto 10% nám tvorí polovičku väzenskej populácie, tak to o niečom jako hovorí. Ja takisto uznávam sociálne korene kriminality.

Nakoľko sa štatistiky o počte odsúdených osôb rómskeho etnika viedli na Slovensku len do roku 2002, výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa profilu Roberta Fica na stránke Úradu vlády SR, bol R. Fico skutočne v rokoch 1995 - 2003 predseda Väzenskej komisie pri Ústavnoprávnom výbore Národnej rady Slovenskej republiky. Zbor väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky zverejňuje mesačne štatistiky o počte obvinených a odsúdených osôb na území SR. Vychádzajúc z marcovej štatistiky (.pdf), sa skutočne neeviduje to, k akej národnostnej menšine je väzeň príslušný. Nepodarilo sa nám o tom nájsť informácie ani napr. na webe občianskeho združenia Väzeň, a ani na webe Zboru väzenskej a justičnej stráže SR, resp. v príslušných právnych normách zverejnených na webe Zboru väzenskej a justičnej stráže SR. Takáto evidencia sa viedla do roku 2002, konkrétne v štatistickej ročenke Ministerstva spravodlivosti SR. Táto štati stika z roku 2002 hovorí o tom, že pre celú SR bolo zo všetkých odsúdených osôb v roku 2002 23,32% Rómov. Od roku 2003 až po rok 2012 (.pdf, strana 65) sa však už tieto štatistiky nevedú a nevieme overiť, či je každý druhý vo výkone trestu odňatia slobody rómskeho etnika. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Pre doplnenie uvádzame úryvok zo štúdie A. Michálka z Geografického ústavu SAV, z roku 2010: "Na začiatku 90. rokov, keď ešte boli údaje o rómskej kriminalite k dispozícii, tvoril podiel Rómov na celkovej trestnej činnosti na Slovensku 28 %. Rómovia mali zvlášť veľký podiel na krádežiach vlámaním (40 %) a tzv. obyčajných krádežiach (36 %). Vysoký podiel mali Rómovia na mravnostnej delikvencii, predovšetkým na trestnom čine pohlavného zneužívania (40 %). Na násilnej kriminalite sa Rómovia podieľali 23 % (Socioklub 1999). Zo starších dostupných štatistík tiež vyplýva vysoká miera recidívy u rómskej populácie a neúčinnosť „nápravnovýchovného“, ale aj sankčného účelu výkonu trestu. Významným prameňom o rasovom pomere páchateľov jednotlivých trestných činov je „Správa o stave a vývoji evidovanej kriminality v ČSFR v roku 1990 a v I. štvrťroku 1991“ (Generálna prokuratúra Českej a Slovenskej federatívnej republiky 1991). V dokumente je okrem iného uvedených niekoľko alarmujúcich údajov o podiele Rómov na páchaní niektorých závažných trestných činov. Najzávažnejší je tento údaj pokiaľ ide o trestný čin lúpeží, na ktorom sa Rómovia podieľajú 61,3 %. Vysoký je aj ich podiel na trestných činoch znásilnenia (24,7 %), krádeží (19,1 %), vrážd (13,5 %) a ďalších." Čo sa týka toho, že 10% obyvateľov SR je Rómov, Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity uvádza, že podľa odhadov žije na území SR 380 000 Rómov. Aktuálne štatistiky k 31.12.2013 ( ŠÚ SR ) uvádzajú, že SR mala k 31.12.2013 5 415 949 obyvateľov. Podiel Rómov na celkovom počte obyvateľov tvorí teda približne 7%. R. Fico ale používa výraz približne 10%, takže je blízko hodnote 7%. Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

profilu

štatistiky

webe

webe

štati

stika

štúdie

ŠÚ SR


Pokiaľ viem, tak pán minister nenašiel na stole žiadne oznámenie pána prezidenta Hamrana, že odchádza to len na tlačovkách rozprával, ale papier žiadny nikde.

Z verejne dostupných informácií nie je možné posúdiť, či po príchode na ministerstvo našiel písomné oznámenie Štefana Hamrana o jeho odchode, výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný.

Hamran, bývalý šéf polície, avizoval už začiatkom októbra svoj odchod z funkcie. Dôvodom odchodu Hamrana z významného postu je Smer-SD , ktorému sa po voľbách podarilo vyskladať koalíciu.

Šutaj Eštok, nový minister vnútra, sa 26.10. 2023 rozhodol Hamrana odvolať . K tomuto odvolávaniu došlo len tri dni pred avizovaným odchodom Hamrana do civilu .

Štefan Hamran v rozhovore pre Denník N uviedol , že mal k 31. októbru 2023 skončiť vo funkcii policajného prezidenta a od 1. novembra odísť do civilu. Túto informáciu oznámil na ministerstve vnútra, kde mu podľa jeho slov vystavili personálny rozkaz (08:25), ktorý mu premiér a zároveň minister vnútra, Ľudovít Ódor spolu s generálnym tajomníkom podpísali 24. októbra.

Šutaj Eštok všal 5. 11. uviedol , že nedostal dokumentáciu o tom, že by Hamran plánoval odísť do civilu.

októbra Smer-SD odvolať civilu uviedol rozkaz uviedol


...tie mnohé z opatrení, ktoré sú dokonca v Košickej výzve, čiastočne sú už plnené a čiastočne z nich už pani ministerka aj urobila a o ďalších musíme rokovať (...).

O čiastočne splnených bodoch Košickej výzvy informovala Facebooková stránka Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka ako aj Andrej Danko ešte 21. júna 2018. Vyhlásil , že je splnených 11 z 18 požiadaviek farmárov a dodal, že: "Som ochotný počúvať ich pripomienky a pomôcť v tom, v čom môžem. Okamžité kontroly, ak príde duplicitná žiadosť na dotáciu, či samostatná jednotka, ktorá sa bude venovať iba vyšetrovaním jednotlivých prípadov farmárov sú veci, ktoré sú už v procese. Aj témy, ktoré sa týkajú prideľovania eurodotácií ministerka už rieši." Ministerstvo sa vo svojej argumentácii opatrení, ktoré sú už podľa rezortu splnené, odvoláva napríklad na nepotrebnosť nového zákona, keďže napríklad nezákonné obhospodarovanie pôdy bez právneho titulu už právne zakotvené je. Rovnako tak argumentuje pri zverejňovaní zmlúv, či súladom európskeho poľnohospodárskeho práva s európskym právom. To, či toto farmárom stačí, alebo svoje požiadavky mierili na nedostatky už platných opatrení, nie je jasné. Čo sa týka požiadavky "zahájiť koncepčný proces sceľovania pôdy", ministerstvo reaguje tým, že práve takýto legistlatívny zámer zákona pripravuje, čo by sa za "zahájanie procesu " dalo považovať. Ako ďaleko s touto prípravou však pokročilo, nie je verejne dostupné. Ministerka vnútra Denisa Saková taktiež v júni oznámila vytvorenie špeciálneho vyšetrovacieho tímu, ktorý bol tiež jednou z požiadaviek farmárov. Aj po týchto vyjadreniach však poľnohospodári nevyjadrili svoju spokojnosť a ako dôvod uviedli práve nenaplnenie svojich požiadaviek z Košickej výzvy. Žiadali zároveň zasadnutie Koaličnej rady, ktorá by podpísala text memoranda vychádzajúceho z Košickej výzvy. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Počas protestov v Bratislave sa farmári stretli so zástupcami opozičných strán a podpísali memorandum o reforme poľnohospodárstva, ktoré má byť prerokované na septembrovej schôdzi parlamentu. Tzv. Košická výzva je zoznam požiadaviek malých a stredných farmárov, ktorú vyhlásili v apríli 2018. Výzva obsahuje 18 požiadaviek v oblasti pôdy, Pôdohospodárskej platobnej agentúry (PPA), policajného vyšetrovania a účasti na tvorbe legislatívy. Dátum zverejnenia analýzy: 25.06.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

stránka Vyhlásil oznámila uviedli stretli výzva požiadaviek


V samotnom obvinení, keby ste si ho prečítali, pán redaktor sa hovorí, že to, čo ho napr. obviňujú Roberta Fica a Kaliňáka je zneužitie právomoci verejného činiteľa. Ale nehovorí sa o tom, akým spôsobom tie informácie, ktoré sa ukázali pravdivé o daňových prešľapoch pána Matoviča, rovnako Andreja Kisku, boli falšované alebo zneužité. Toto je priamo tam napísané, ale je tam napísané taký nezmysel, že v podstate Robert Fico to nemyslí úprimne s tým, že obhajuje tých, čo sú perzekvovaní politicky, ale že to je len politicky pre jeho, pre jeho politickú stranu.

Podľa obvinenia Fico a Kaliňák ovládali zločineckú skupinu. Pomocou nej sa mali snažiť o likvidáciu politických oponentov za pomoci polície a finančnej správy. Taktiež sú obvinení zo zneužitia právomoci verejného činiteľa, a ohrozenia obchodného, bankového, poštového, telekomunikačného a daňového tajomstva, na čo naráža aj Juraj Blanár.

Podľa uznesenia mali Fico s Kaliňákom využívať svoje postavenie na to, aby sa dostali k informáciam, ku ktorým by inak nemali prístup, a to práve pomocou skupiny vysokopostavených ľudí, ktorým zadávali svoje požiadavky. V uznesení ďalej vyšetrovatelia píšu o svedectvách Imreczeho, Čecha a Rajeckého. Práve oni totiž mali pomôcť s odhaľovaním zločineckej skupiny z akcie Očistec. Pokyny skupine mal zadávať práve Fico s Kaliňákom, ich cieľom mala byť diskreditácia Matoviča a Kisku, členmi skupiny mali byť aj Tibor Gašpar či Norbert Bödör. Obvinení však zrejme nie sú z toho, ako tieto informácie napokon používali, ako sa snaží Juraj Blanár naznačiť, ale za akých okolností sa k nim dostali.

Je pravda, že informácie, s ktorými prišla strana Smer sú pravdivé. Bývalý prezident Kiska si podľa obžaloby neoprávnene uplatňoval nárok na vrátanie nadmerného odpočtu spoločnosťou KTAG, cez ktorú prezident financoval svoju predvolebnú kampaň. Kiska po kontrole daňového úradu v roku 2015 veci napravil a firma dane doplatila. Skutku sa mal dopustiť v rokoch 2013 a 2014, pričom celková výška odpočtu mala byť 155-tisíc eur. V prípade odsúdenia mu hrozí trest odňatia slobody od 7-12 rokov. Exprezident pritom spáchanie trestného činu odmieta a za obvinením vidí pomstu Roberta Fica.

V roku 2017 strana Smer-SD obvinila Igora Matoviča zo spáchania daňových podvodov. Malo sa jednať o neodvedenie dane vo výške minimálne 70-tisíc eur. Keďže konanie sa týkalo rokov 2002 až 2004, v čase zverejnenia informácií boli skutky už premlčané.

Podľa uznesenia o vznesení obvinenia voči Ficovi a Kaliňákovi, sa k informáciam mal obvinený Tomáš Rajecký dostať na žiadosť Norberta Bodora. O tom, že Fico s Kaliňákom sa snažili o obvinenie prezidenta Kisku vypovedal aj František Imrecze, Ľudovít Makó a Bernard Slobodník. Fico však tvrdí, že ich svedectvá sú manipulované.

Či sa v uznesení píše o tom, ako úprimne Robert Fico myslí svoje vyhlásenia, sa nám overiť nepodarilo, nakoľko sa nejedná o verejne dostupný dokument.

ovládali neoprávnene obvinila


Pamätám si presne návrh predsedu parlamentu Pašku, kedy dal návrh na zrušenie kompletnej imunity a jedine samotný Paška hlasoval z opozície, z koalície za. Takže vtedy ste nehlasovali za to zrušenie imunity.

Iba P. Paška zahlasoval za svoj návrh na zrušenie poslaneckej imunity, nehlasovala ani A. Belousovová, pretože návrh nebol podľa nej prerokovaný v koalícii.

zahlasoval


Slovensko je dnes medzi dvadsiatimi piatimi najbezpečnejším krajinami sveta

Podľa Global Peace Index z roku 2019 je Slovensko 23. najbezpečnejšou krajinou na svete z celkového počtu 163 krajín. Spomedzi európskych krajín Slovensko skončilo na 16. priečke. Okolo prvej 25-ky sa Slovensko pohybuje niekoľko rokov. V roku 2018 obsadilo v celosvetovom rebríčku 22. miesto, v roku 2017 to bolo 26. miesto. Tvrdenie Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako pravdivé.


Klesá napríklad výkonnosť ekonomiky Nemecka.

Podľa súčasných odhadov dostupných v Eurostate má klesať rast výkonnosti (HDP) ekonomiky Nemecka. V roku 2010 dosiahlo Nemecko rast HDP 3,7%, odhad na rok 2011 je 2,6% a odhad na rok 2012 je 1,9%.

Eurostate


Slovensko má čisté eurofondy na roky 2007 až 2013 11,5 miliardy. My sme ale do roku 2013 z tých 11,5 miliardy vyčerpali 5,5 miliardy.

Výrok Ľ. Vážneho hodnotíme ako nepravdivý, pretože do roku 2013 (koniec roka 2012) bolo prečerpaných o vyše miliardu menej ako uvádza. Slovensko k dispozícií na roky 2007-2013 eurofondy na úrovni približne 11,5 mld. eur. Čerpanie eurofondov ku koncu roka 2012 (do roku 2013) bolo na úrovni 37,84%, čo predstavuje úroveň čerpania 4,35 mld. eur. Ku koncu mája 2013 bolo čerpanie eurofondov na úrovni 41,5%, čo predstavuje približne 4,8 mld eur. Ministerstvo financií zverejnilo prognózu čerpania eurofondov do 31. decembra 2013. V prípade ak by sme započítali k sume vyčerpaných eurofondov k máju 2013 aj prognózu čerpania eurofondov, dostali by sme číslo približne 6 mld eur. MF , 10. júna 2013: "K 31.05.2013 je potrebné na národnej úrovni vyčerpať a voči EK deklarovať do 31.12.2013 finančné prostriedky v minimálnej sume 1 228,27 mil. EUR." Dátum zverejnenia analýzy: 24.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

mája MF


A teraz fakty. Pán Maďarič hovorí, že nemá informácie, chcel som sa stretnúť so všetkými členmi výboru pre kultúru a médiá, požiadal som predsedu pána Jarjabka, nevyužil tento môj návrh

Nepodarilo sa nám overiť, či Daniel Krajcer naozaj požiadal o stretnutie predsedu výboru pre kultúru a média pána Jarjabka.


USA dlhodobo kritizujú svojich partnerov v NATO, že ich výdavky na obranu nie sú také, ako by očakávali, a hlavnú ťarchu nesú práve USA.

Spojené štáty americké dlhodobo prispievajú do rozpočtu Severoatlantickej aliancie najväčším podielom financií. Táto suma je trojásobne vyššia, ako tá, ktorou prispievajú krajiny Európy dokopy. Tie málokedy dodržia stanovenú hranicu 2 % HDP, za čo sú v zámorí často kritizované. Výrok Roberta Fica teda hodnotíme ako pravdivý.

Príspevky od členských štátov NATO sú určené na zaistenie chodu organizácie. Tieto náklady rozdeľujeme na priame a nepriame. Priame finančné príspevky sú tie, ktoré putujú do spoločného rozpočtu NATO a delia sa na civilné, vojenské a investičné. Väčšiu časť výdavkov tvoria nepriame náklady a patrí sem nákup vojenskej výzbroje a výstroje. Konkrétna výška výdavkov bude odpočítaná od národných obranných rozpočtov jednotlivých členských krajín. Suma, ktorou sú členovia povinní prispieť do rozpočtu NATO, je vypočítaná z hrubého domáceho produktu krajiny. Členské štáty sa dohodli na minimálnom príspevku do národnej obrany, v rámci nepriamych príspevkov do NATO a stanovili túto hranicu na 2 % HDP . Slovensko je členom NATO od roku 2004, záujem o vstup do aliancie deklarovalo ustanovením Slovenskej republiky 1. januára 1993. Od 1993 však Slovensko splnilo cieľ výdavkov na obranu vo výške 2 % HDP len trikrát: v rokoch 1995, 1996 a 1997 (2,5 % v roku 1995, 2,33 % v roku 1996 a 2,1 % v roku 1997). V roku 2016 Slovensko investovalo na nepriamych výdavkoch 1,16 % HDP čo zodpovedá 936 miliónom eur, teda 1,024 miliardy dolárov (. pdf , s.4). Dlhodobo sú Spojené štáty americké najvyšším prispievateľom do rozpočtu NATO. V roku 2014 prispeli rekordnou čiastkou 582 miliárd dolárov, čo je skoro trikrát viac, ako prispeli všetky štáty EÚ. Odhaduje sa, že príspevok USA za rok 2016 bude 664, 058 miliard dolarov zatiaľ čo predpokladaný výdaj štátov EÚ bude 238,844 miliard. V roku 2016 okrem Ameriky len štyri krajiny prekročia limit 2 %, bude to Grécko, Veľká Británia, Estónsko a Poľsko (kde sa predpokladá príspevok vo výške presne 2 %). ( .pdf, str.4 ) Prikladáme tabuľku, vypracovanú na základe výročnej správy NATO, ktorá dokazuje, že USA nesie hlavnú ťarchu v otázke finančných príspevkov do NATO.

Pravidelným kritikom financovania NATO je aj americký prezident Barack Obama , ktorý minulý rok vyzval bývalého premiéra Veľkej Británie Davida Camerona, k udržaniu dvojpercentnej podpory NATO. Podľa denníku the Telegraph sa Obama obáva oslabenia organizácie v dôsledku nedodržania stanoveného príspevku. Na druhej strane Obama pochválil Grécko , ktoré napriek ekonomickej kríze prispieva do rozpočtu NATO 2,4 % HDP. Prezident zároveň vyzval európske krajiny k vyššiemu podielu na obrane NATO. Podľa portálu aktuálne generálny tajomník NATO Jens Stolenberg kontaktoval novozvoleného prezidenta Trumpa a zhodli sa na nutnosti zvyšovania príspevkov členských štátov do rozpočtu organizácie. Aj Wall Street Journal spomína Stoltenbergovu kritiku príliš malých príspevkov členských štátov, ku kritike sa pridáva napríklad aj US Air Force Secretary Deborah Lee James a senior analytik NATO Claire Craanen.

2 % HDP
2 % HDP
pdf
.pdf, str.4
Roberta Gatesa
Barack Obama
Obama pochválil Grécko
NATO Jens Stolenberg
Wall Street Journal


Dnes napríklad ten podnikateľ vypĺňa 65 rôznych tlačív a prehlásení a priznaní.

Koľko tlačív, prehlásení a priznaní musí podnikateľ vyplniť sa nám spočítať nepodarilo.


Spustili sme reformu súdnictva, zároveň už sú v parlamente návrhy na trestnoprávnu zodpovednosť verejných činiteľov, prvý krok, rovnako námety na zastavenie čiernych stavieb, teda k vymáhateľnosti práva.

Poslanecké kluby vládnej koalície dostali na stôl návrh na zrušenie priestupkovej imunity, nie trestnoprávnej . Návrh na zastavenie čiernych stavieb podľa všetkého v parlamente ešte nie je. Avšak vyhlásenie, že vláda chce presadiť ich prísnejšie postihovanie je známe - ohľadom čiernych stavieb je zmienka tu .

ohľadom čiernych stavieb je zmienka tu


...môžem povedať jeden konkrétny príklad, pán Klus, vyslanie vojakov, slovenských vojakov na ruské hranice. Schválili ste vy, vy ste boli najväčší obhajca, vaša strana vyslania 152 slovenských vojakov, ktorí idú na cvičenie do Lotyšska...

Vojenské cvičenie pod názvom Summer Shield 2017 prebieha od apríla 2017 v Lotyšsku a je zamerané na precvičenie prieskumných, protitankových a delostreleckých jednotiek. Zúčastňujú sa na ňom niektoré krajiny NATO a taktiež Švédske vojská. Miestom cvičenia je pri obci Adaži, neďaleko od Rigy, teda relatívne ďaleko od ruských hraníc (približne sa jedná o vzdialenosť 240 km). Slovensko je zastúpené v počte 149 vojakov a nie 152. Rozhodnutie Slovenska zúčastniť sa akcie vyplýva z povinností a záväzkov vyplývajúcich z členstva v NATO a taktiež z hlasovania parlamentu SR, nejde tak o samostatné rozhodnutie Martina Klusa alebo klubu SaS. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Hovorkyňa ministerstva obrany Danka Capáková 19. apríla 2017 informovala TASR o slovenských vojakoch, ktorí sa v týchto dňoch zúčastňujú taktického cvičenia Summer Shield 2017 v Lotyšsku. Vo výcvikovom centre v Adaži sa nachádza 149 profesionálnych vojakov Ozbrojených síl SR v účelovom zoskupení Štefánik. Tým, že Slovenská republika vyslala svojich vojakov, napĺňa tak svoj záväzok voči NATO, ktorý vyplýva z minuloročného summitu vo Varšave. Predbežné správy o tomto vojanskom cvičení ešte z februára uviedli, že sa cvičenia zúčastní 152 vojakov. Komuniké z varšavského summitu okrem iného hovorí aj o tom, že NATO uvítalo iniciatívu štátov vyšehradskej štvorky zorganizovať v roku 2017 vojenské cvičenie na území pobaltských krajín s podporou spojeneckých aktivít. Nakoniec sa tohto cvičenia zúčastnili vojská Lotyšska, Litvy, Estónska, Rumunska, Bulharska, Nemecka, Slovenska, Luxemburska, Veľkej Británie, USA, Kanady a tiež Švédska, aj napriek tomu, že nie je členom NATO. 2. februára 2017 prebehlo v NR SR hlasovanie o návrhu na vyslanie príslušníkov ozbrojených síl SR na výcvik do Lotyšskej republiky. Zo 141 prítomných poslancov 116 hlasovalo za a 24 hlasovalo proti. Jeden sa zdržal hlasovania, všetci poslanci za ĽSNS (a taktiež SME RODINA) hlasovali proti. Okrem Martina Klusa z klubu SaS súhlas vyjadrilo aj ďalších 19 poslancov za tento klub a taktiež ďalších 96 poslancov z klubov SMER-SD, OĽANO, SNS, MOST-HÍD či niektorí nezávislí. Strana ĽSNS na svojej webovej stránke deň po hlasovaní v parlamente vyjadrila názor k danej situácii nasledovne: "Hoci sa celá akcia tvári ako nevinné cvičenie armád NATO, v skutočnosti ide o jasnú americkú provokáciu Ruska. Vojenské operácie sa totiž majú odohrávať len pár kilometrov od ruských hraníc! Ako jediní proti tomuto návrhu v parlamentnej diskusii vystúpili len poslanci z ĽS Naše Slovensko!" Článok 5 Washingtoneskej zmluvy, na ktorej prijatí stoja základy NATO, hovorí: "Smluvní strany se dohodly, že ozbrojený útok proti jedné nebo více z nich v Evropě nebo Severní Americe bude považován za útok proti všem, a proto odsouhlasily, že dojde-li k takovému ozbrojenému útoku, každá z nich uplatní právo na individuální nebo kolektivní obranu, uznané článkem 51 Charty Spojených národů,..." Dátum zverejnenia analýzy: 17.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

cvičenia
informovala
z februára
Komuniké
hlasovanie
vyjadrila
Washingtoneskej zmluvy,


Nezamestnanosť. A zvyšované rozdiely medzi, medzi ľuďmi (sú otázkami, ktoré podľa prieskumov verejnej mienky najviac trápia občanov SR, pozn.).

Podľa posledných prieskumov verejnej mienky je pre Slovákov otázka nezamestnanosti tá, ktorou sa trápia najviac. Ďalej nasledujú zvyšovanie rozdielov medzi obyvateľmi a otázky spojené s migračnou krízou. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý. V júli zverejnila agentúra Polis Slovakia pre agentúru SITA taktiež rebríček najväčších problémov Slovákov. Najviac ich trápi nezamestnanosť, ktorú uviedlo 43,1 % respondentov. Na druhom mieste skončila problematika migrantov s 39,7 %. Pre 28,8 % je to napokon na treťom mieste zdravotníctvo.

trápi pdf prieskumu


Vždycky bol Ružomberok považovaný za absolútnu baštu KDH.

V komunálnych voľbách v roku 2006 sa primátorom stal Michal Slašťan (KDH). Čech v tomto roku prehral, podporoval ho Smer, SNS, HZDS. V komunálnych voľbách v roku 2002 sa primátorom stal Juraj Čech (SDKÚ,SMER,KDH,ANO). Primátorom mesta Ružomberok bol v rokoch 1994-2002 Juraj Čech.


My sme boli spolu pán Počiatek v inej televízii, kde Vy ste mi povedali, že keby sme náhodou my vládli po voľbách, s čím ste nie veľmi rátali, tak potom určite tú grécku pôžičku schválime.

Počiatkove vyhlásenie o tom, že to schvália sa nám nepodarilo dohľadať.


Naozaj tu je základný rozdiel medzi núdzovým stavom, toto je mimoriadna situácia, tá výhoda je, že sa dá urobiť iba na okresy, ktorých sa to týka. Momentálne pán minister hovorí, že táto situácia by mohla byť vyhlásená v 12 zo 79 okresov a netýka sa všetkých obyvateľov, ktorí tam žijú, ale iba skupiny. V tomto prípade lekárov, ktorí podali výpovede, teda na rozdiel od núdzového stavu to nie je plošné opatrenie, nie je to obmedzovanie osobnej slobody, netýka sa to všetkých ľudí, ale je to naozaj iba jednej skupiny.

Oba režimy, núdzový aj mimoriadny stav, je možné vyhlásiť plošne v rámci celej republiky, ale aj len pre určitý okres. Mimoriadna situácia rovnako ako núdzový stav dáva štátnym orgánom právomoc obmedziť osobnú slobodu občanov, keďže počas nej sú fyzické osoby povinné riadiť sa pokynmi na evakuáciu, ukrytie alebo poskytnúť veci na zabezpečenie civilnej ochrany, čo predstavuje určité obmedzenie ich práv. Núdzový stav môže byť tiež vyhlásený selektívne a mimoriadna situácia môže obmedziť práva občanov na vyhlásenom území, preto výrok hodnotíme ako zavádzajúci.

Núdzový stav môže vláda na Slovensku vyhlásiť celoplošne alebo v určitej oblasti republiky. V čase núdzového stavu možno v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas podľa závažnosti ohrozenia obmedziť určité základné práva a slobody fyzických osôb.

Mimoriadnu situáciu môže vyhlásiť obec, okresný úrad alebo vláda. Mimoriadna situácia značí obdobie ohrozenia kvôli mimoriadnej udalosti, ktorá ohrozuje život, zdravie alebo majetok. V prípade vyhlásenie mimoriadnej situácie sú fyzické osoby povinné dodržiavať pokyny inštitúcii a osôb zodpovedných za civilnú ochranu, riadiť sa pokynmi na ukrytie a evakuáciu, podieľať sa na zabezpečení civilnej ochrany alebo poskytnúť nimi vlastnené veci na zabezpečenie civilnej ochrany.

Návrh novely zákona o doplnenie novej definície mimoriadnej udalosti ako kritickej nedostupnosti ústavnej zdravotníckej starostlivosti, ktorý v nedeľu 8. decembra schválila vláda, nie je plošné opatrenie. Novela zákona by v prípade vyhlásenia mimoriadnej situácie na základe novej mimoriadnej udalosti udelila zdravotným pracovníkom povinnosť vykonávať zdravotnú starostlivosť. V prípade, že zdravotník odoprie vykonať alebo úmyselne nevykoná svoju povinnosť, hrozí mu trest odňatia slobody na 1 rok. Ak takýmto konaním dôjde k ujme na zdraví alebo smrti, hrozí trest odňatia slobody až na 5 rokov.

Podľa ministra zdravotníctva Kamila Šaška budú mať lekári naďalej všetky svoje práva vrátane práva na oddych a práva na OČR. Ďalej minister zdravotníctva uviedol, že by malo byť možné dosah mimoriadnej situácie územne obmedziť na konkrétne nemocnice. Podľa dát a informácií ministerstva zdravotníctva by sa situácia mohla týkať 12 zo 79 okresov. Minister ani ministerstvo však neodpovedali na otázku, ktorých nemocníc alebo okresov konkrétne by sa vyhlásenie mimoriadnej situácie mohlo týkať.

V minulosti hromadné výpovede lekárov viedli k vyhláseniu núdzového stavu. Slovensku v roku 2011 prišli na pomoc aj lekári z Českej republiky. Po štyroch dňoch trvania núdzového stavu vláda ustúpila a splnila požiadavky odborárov na zvýšenie platov.

môže môže Návrh Podľa mohla výpovede


Kým oni (NRSK pozn.) minú na údržbu informačných systémov 1,7 mil. eur, tak nás (BBSK, pozn.) to stálo 60 tis. eur.

Samosprávne kraje evidujú programy, resp. podprogramy na správu informačných technológií, z ktorých sa financuje aj údržba informačných systémov. Položka údržba informačných systémov nevystupuje samostatne v záverečných správach ani Nitrianskeho, ani Banskobystrického samosprávneho kraja. Milan Uhrík nešpecifikoval, o aké obdobie hovorí, Demagog.SK sa preto rozhodol porovnať vynaložené finančné prostriedky na podprogram Správa informačných technológií (u NSK) a na podporgram Informačné technológie (u BBSK) v období od 2013 do 2016. Nitriansky kraj za tieto účely minul 1,23 miliónov eur, kým Banskobystrický kraj o milión viac, 2,33 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Nitriansky samosprávny kraj (NSK) zaplatila za program "Správa informačných technológí" v období od 2013 do 2016 1,23 miliónov eur. Do tohto programu sa započítavajú výdavky za licencie k softvérom, za informačné technológie a za údržbu hardvérov. V roku 2013 kraj vyšlenil na tento program 229 627,5 eur, vyčerpal 226 527,79 eur (zdroj: Záverečný účet NSK za rok 2013 , .pdf, s. 58). V roku 2014 činil rozpočet na tento program 244 029,6 eur, z tejto sumy sa vyčerpalo 146 840,65 eur (zdroj: Záverečný účet NSK za rok 2014 , .pdf, s. 58). Na financovaniu programu Správa informačných technológií bolo v roku 2015 vyčlenených 333 133,6 eur, z toho sa využilo len 263 435,26 eur (zdroj: Záverečný účet NSK za rok 2015 , .pdf, s. 56). V roku 2016 bol na program vyčlenený najväčší balík financií, a to 692 906 eur. Čerpanie zostalo na úrovni 594 551,7 eur (zdroj: Záverečný účet NSK za rok 2016 , .pdf, s. 59). Rozpočet NSK (.pdf, s. 3) na rok 2017 počíta so sumou 723 420 eur pre daný program, skutočné čerpanie zatiaľ nie je známe. Banskobystrický samosprávny kraj (BBSK) financuje správu, údržbu a prevádzku informačných systémov v rámci podprogramu "Informačné technológie". Podprogram má dva body, Prevádzku informačných systémov a Rozvoj informačných systémov. Udržba informačných systémov, ako to spomína Milan Uhrík vo svojom výroku, netvorí samostatnú položku. Podprogram Informačné technológie má zabezpečiť prevádzku informačných a komunikačných technológií v BBSK a pre organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti BBSK. Z podprogramu sa má taktiež financovať rozvoj a modernizácia, aj zabezpečenie zberu údajov a ich následné spracovanie. Na podprogram bolo za obdobie 2013-2016 vyčerpaných 2,33 miilióna eur. V roku 2013 bolo pre daný program schválených 630 000 eur, z toho sa vyčerpalo 588 183,09 eur. V roku 2014 bolo vyčlelnených 652 750 eur, z toho sa použilo 555 004,65 eur. V roku 2015 sa mohli čerpať financie na program až do výšky 731 650 eur, no využilo sa 572 602,44 eur (zdroj: Záverečný účet BBSK za rok 2015 , .pdf, s. 325). V roku bola vyhradená čiastka vo výške 907 200 eur, z toho sa využilo 620 130,58 eur (zdroj: Záverečný účet BBSK za rok 2016 , .pdf, s. 356). Rozpočet pre daný podporgram za rok 2017 bol schválený vo výške 870 000 eur (.pdf, s. 97). Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Záverečný účet NSK za rok 2013
Záverečný účet NSK za rok 2014
Záverečný účet NSK za rok 2015
Záverečný účet NSK za rok 2016
Rozpočet NSK
Záverečný účet BBSK za rok 2015
Záverečný účet BBSK za rok 2016
Rozpočet


Problém je stále v tom, že značná časť (vrátiek DPH, ktoré zabezpečuje Finančná správa SR pozn.) sa musí asi zo 40% sa to musí robiť ručne, zo 60% to už beží v tom novom informačnom systéme.

Finančné riaditeľstvo také konkrétne ako Ivan Mikloš byť nechcelo. Detaily o fungovaní systému malo spresniť až v pondelok 27. februára. „V pondelok dáme oficiálne stanovisko,“ povedala hovorkyňa finančného riaditeľstva Miroslava Slemenská. Žiadne stanovisko však Finančné riaditeľstvo v tento deň neuviedlo. V pondelok bol systém kontrolovaný finančným parlamentným výborom. Dôležitú úlohu na stretnutí výboru zohral Najvyšší kontrolný úrad a to aj napriek tomu, že rovnako zatiaľ nemá vyjadrenie Finančného riaditeľstva (FR) SR ku skutočnostiam, ktoré úrad zistil . "Najvyšší kontrolný úrad dnes odovzdal takzvaný čiastkový protokol," povedal Ján Jasovský, predseda NKU, ktorý o zisteniach úradu dnes neverejne informoval členov výboru. Oficiálne údaje však momentálne v tomto časovom horizontze pre demagog.sk overiteľné nie sú.

riaditeľstvo zistil


Ústava hovorí, že obžaloba prezidenta sa prerokuje do 30 dní.

Povinnosť prerokovať obžalobu prezidenta do 30 dní, je definovaná v Rokovacom poriadku NR SR a nie je v Ústave SR, ako uvádza Róbert Madej. Keďže Róbert Madej si pomýlil Ústavu s rokovacím poriadkom, výrok hodnotíme ako nepravdivý. Obžalovanie prezidenta je definované v čl. 107, 129 Ústavy SR , kde však je uvedená žiadna lehota, ktorá zaväzuje poslancov NR SR rokovať v toto bode:

Ústavy SR
Rokovacom poriadku NR SR


Župa nemá na území Bratislavy ani kilometer ciest...

Je pravdou, že podľa Správy ciest BSK, nemá BSK žiadnu cestu 2. a 3. triedy v okrese Bratislava. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Správu a údržbu na cestách II. a III. triedy Bratislavského samosprávneho kraja v celkovej dĺžke viac ako 511 km zabezpečuje spoločnosť Regionálne cesty Bratislava a.s., Čučoriedková 6, Bratislava (www.rcba.sk) v nasledovnom členení: - cesty II. triedy v dĺžke 178,939 km: v okrese Malacky (90,955 km), v okrese Pezinok (59,220 km) a v okrese Senec (28,764 km), - cesty III. triedy v dĺžke 332,738 km: v okrese Malacky (116,485 km), v okrese Pezinok (75,966 km), v okrese Senec (140,287 km). - mosty na cestách II. triedy - 66: z toho v okrese Malacky (36), v okrese Pezinok (26) a v okrese Senec (4), - mosty na cestách III. triedy - 64: z toho v okrese Malacky (25), v okrese Pezinok (23) a v okrese Senec (16). Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Regionálne cesty Bratislava


...aby sociálna demokracia na Slovensku bola desaťročia tak, ako je v Nemecku, v Rakúsku a inde, kde je 40-50 rokov a kde sa vystriedalo 25 predsedov a 150 podpredsedov.

Sociálno-demokratická strana Nemecka (SPD-Sozialdemokratischepartei Deutschlands) mala od roku 1964 13 predsedov a 83 podpredsedov, zatiaľ čo v Sociálno-demokratickej strane Rakúska (SPÖ-Sozialdemokratischepartei Österreichs) sa vystriedalo iba osem predsedov a celkový počet podpredsedov sa nám nepodarilo zistiť. V každom prípade, ani v jednej strane sa nevystriedalo až 25 predsedov a zároveň 150 popredsedov za posledných 40-50 rokov. Výrok Petra Pellegriniho hodnotíme ako nepravdivý.

Počiatky SPD
V iných zdrojoch
13 predsedov
post podpredsedu
vznik rakúskej SPÖ
osem predsedov


A do tej práce (zber podpisov za petíciu o referende o ochrane rodiny, pozn.) sa zapojilo vyše 1 000 dobrovoľníkov.

Podľa oficiálneho vyjadrenia hovorcu Aliancie za rodinu, Antona Chromíka, sa približne od polovice mája zapojilo do zberu podpisov za uskutočnenie referenda vyše1 000 dobrovoľníkov. Kiska uvádza to isté číslo. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Anton Chromík, hovorca Aliancie za rodinu z 15. Mája. 2014: „Len od pondelka sme dostali vyše 20 000 podpisov, a to najmä vďaka vyše tisícke dobrovoľníkov po celom Slovensku. Prihlásili sa nám, intenzívne oslovujú ľudí a zbierajú podpisy vo svojich obciach a mestách. Osobne s nimi komunikujú celkom prirodzenou formou."

Aliancie za rodinu
video


Druhý ukazovateľ minulého roku (2011, pozn.) - Európska únia, mzda 49%, zisk 39%. Slovenská republika minulý rok- mzda 37% a zisk 54%.

Ján Richter vo svojom tvrdení uvádza približné podiely, ktoré je však možné akceptovať, nakoľko sa od skutočných hodnôt líšia iba minimálne. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tabuľka, spracovaná na základe údajov Eurostatu ( Gross operating surplus and mixed income , Compensation of employees ), zobrazuje podiel miezd a ziskov na HDP v EÚ a SR.

Compensation of employees


My sme v Nitre ako strana SIEŤ predstavili unikátny projekt, a to Poslanec 32. V tomto projekte sa môžu občania priamo podieľať na rozhodovaní v mestskom zastupiteľstve.

Strana Sieť v Nitre skutočne predstavila projekt pod názvom Poslanec 32, ktorý dáva priestor i občanom podieľať sa na práci mestského zastupiteľstva. Občan sa bude môcť vyjadrovať k témam a materiálom, o ktorých budú rokovať a hlasovať poslanci mestského zastupiteľstva. Avšak nebude mať hlasovanie právo v mestskom zastupiteľstve. Vo volebnom programe Nitry sa nachádza bod programu pod názvom "ZAPOJÍME OBYVATEĽOV NITRY DO ROZHODOVANIA" , v ktorom je uvedené: "Predstavujeme projekt „Poslanec 32“ - web stránku www.poslanec32.sk, ktorá umožní občanom vyjadrovať sa k aktuálnym témam a materiálom, o ktorých budú poslanci rokovať a hlasovať v mestskom zastupiteľstve. Občan tak nebude len pasívnym pozorovateľom, ktorý sa dozvedá o rozhodnutiach vedenia mesta následne v novinách, ale bude mať možnosť prejaviť svoj názor k témam ešte predtým, ako budú predmetom rozhodovania mestského zastupiteľstva. Každý občan sa tak v prenesenom význame stáva ďalším, 32. poslancom mestského zastupiteľstva (mestské zastupiteľstvo má 31 poslancov). Hoci na zastupiteľstve hlasovať nemôže, jeho názor je včas a nahlas počuť. Poslanci Siete budú názory obyvateľov mesta prezentovať mestskému zastupiteľstvu. Prostredníctvom projektu „Poslanec 32“ budú môcť obyvatelia Nitry taktiež vyvolať diskusiu k novým témam, ktoré nie sú predmetom rokovania zastupiteľstva, ale existuje po nich verejný dopyt." Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

programe


Keby sme neurobili nič, tak musíme vyhlásiť 31. 12. núdzový stav, tak, ako to bolo za vlády premiérky Radičovej s SaS, keď bol minister za KDH Uhliarik, lebo aj KDH to kritizuje a vtedy by to platilo pre celé Slovensko, pre všetkých ľudí, nielen pre lekárov, aj pre ostatných.

Vláda po neúspešných rokovaniach s lekárskymi odbormi prišla s možnosťou vyhlásenia mimoriadnej situácie. Tá by vybraných lekárov donútila pokračovať v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pod hrozbou väzenia. Nesúhlas s týmto riešením vyjadrilo hnutie KDH. Podobná situácia pritom nastala aj v roku 2011, keď bol ministrom zdravotníctva práve nominant tohto hnutia. Vláda vtedy na návrh ministra Ivana Uhliarika vyhlásila núdzový stav, ktorý sa však týkal len vybraných zdravotníckych zariadení. Právna úprava vtedy, podobne ako v súčasnosti, dovoľovala vyhlásiť núdzový stav len na konkrétnom území, v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas. Výrok ministra Rašiho preto hodnotíme ako nepravdivý.

V októbri 2024, v reakcií na stav slovenského zdravotníctva, ohlásilo podanie výpovedí vyše 2-tisíc lekárov, pričom do konca novembra ich počet vzrástol na vyše 3,3-tisíc .

Lekárske odbory zaslali ministerstvu zdravotníctva 19 požiadaviek , ktoré je podľa ich slov možné splniť do konca decembra. Medzi ich hlavné požiadavky patrí , okrem sľúbeného navýšenia platov, aj zmena systému financovania zdravotníckych zariadení, či odmietnutie transformácie nemocníc na akciové spoločnosti.

Výpovede lekárov majú nadobudnúť platnosť koncom roka 2024, čím výrazne ovplyvnia poskytovanie zdravotnej starostlivosti na Slovensku.

Vláda, po neúspešných rokovaniach s lekárskymi odbormi, naznačila, že v prípade ak nepríde k dohode, chce situáciu riešiť vyhlásením mimoriadneho stavu. Na vládnom rokovaní 8. decembra bol schválený návrh ministerstva zdravotníctva, ktorý umožňuje zavedenie mimoriadnej situácie aj v prípade narušenia poskytovania zdravotnej starostlivosti. V stredu 11. decembra schválil návrh parlament a prezident Pellegrini ho následne 13. decembra podpísal .

Táto úprava dáva vláde možnosť donútiť lekárov, napriek ich výpovediam, pokračovať v poskytovaní zdravotnej starostlivosti pod hrozbou odňatia slobody. Vláda tak môže urobiť na 4 mesiace, ale iba v regiónoch s akútnym nedostatkom lekárov.

Riešenie ohľadom výpovedí lekárov kritizovala opozícia a ostrý nesúhlas vyjadrilo aj hnutie KDH. Predsa hnutia Milan Majerský kroky vlády označil za zneužitie moci a nekompetentnosť zo strany vlády.

Podobná situácia pritom nastala v roku 2011, počas vlády Ivety Radičovej, keď bol ministrom zdravotníctva práve nominant KDH. Vtedy podalo výpoveď vyše 2-tisíc lekárov, medzi ich požiadavky vtedy patrilo zvyšovanie platov, dofinancovanie systému a zastavenie premeny slovenských nemocníc na akciové spoločnosti.

Vláda, na návrh ministra zdravotníctva za KDH Ivana Uhliarika, vyhlásila núdzový stav, ktorý sa však týkal len vybraných lekárov zo 16 zdravotných zariadení. Núdzový režim sa netýkal lekárov, ktorí nepodali výpovede, ovplyvniť mal len zdravotníkov, ktorým plynula výpovedná lehota a ich povolania boli nevyhnutné pre riadne fungovanie určených nemocničných oddelení.

Aj v súčastnosti dovoľuje právna úprava vyhlásiť núdzový stav len na postihnutom alebo na bezprostredne ohrozenom území, v nevyhnutnom rozsahu a na nevyhnutný čas ( Zákon 227/2002 Z. z. čl 5 ods. 1-2 ).

2-tisíc
3,3-tisíc
19 požiadaviek
patrí
ovplyvnia
rokovaniach
návrh
schválil
podpísal
donútiť
kritizovala
vyjadrilo
podalo
požiadavky
vyhlásila
netýkal
súčastnosti
Zákon 227/2002 Z. z. čl 5 ods. 1-2


Neplatili na vás dokonca žiadne pravidlá, čo sa týka Európskej únie, maastrichtské kritériá, však dnes už je dlh nad všetkými hranicami maastrichtských kritérií.

V Maastrichtskej zmluve Európskej únie sú definované štyri konvergenčné kritéria , ktoré majú eurozóne zabezpečiť cenovú stabilitu. Jedným z nich je dlh verejnej správy, podľa ktorého by ročný rozpočtový deficit krajiny nemal prekročiť hranicu 3 % HDP. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) predpokladala v decembri 2020 deficit rozpočtu verejnej správy na úrovni 6,7% HDP. Podľa maastrichtských kritérií by taktiež celkový dlh verejnej správy nemal presiahnuť 60 % HDP. RRZ odhaduje , že Slovensko sa v roku 2020 dostalo za túto hranicu so 60,7 % HDP. Európska komisia kvôli pandémii pozastavila platnosť maastrichtských kritérií pre rok 2021, aby umožnila členským štátom rýchlejšie zotavenie sa z krízy. Tvrdenie Ladislava Kamenického hodnotíme ako pravdivé.

kritéria predpokladala odhaduje pozastavila


Pán poslanec Ďurkovský, ktorý vlastne šestnásť rokov, osem rokov ako starosta myslím a osem rokov ako primátor spravoval hlavné mesto.

Webstránky A. Ďurkovského uvádzajú : "Ďurkovský bol starostom MČ Staré Mesto v rokoch 1994 až 2002 a primátorom od 2002 do 2010."

uvádzajú


Ústredie práce hodnotilo pri výmene vlády nezamestnanosť na úrovni 13,4 %. Teraz za posledný kvartál končilo na úrovni 13,3 %.

Figeľ uvádza štatistiku evidovanej nezamestnanosti, ktoré robí Ústredie práce. Vláda Ivety Radičovej de facto vládla do apríla 2012, kým sa nesformovala 2. vláda R. Fica. Porovnávame teda nezamestnanosť z apríla 2012 (13,4%) a úroveň nezamestnanosti podľa posledného marcového čísla (13,3%), ktorý má pravdepodobne na mysli aj Figeľ. Upozorňujeme, že stále pretrvávajú podozrenia z manipulovania údajov evidovanej nezamestnanosti. Viac o si môžete prečítať tu alebo tu . Dátum zverejnenia analýzy: 12.05.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

tu tu


Treba ešte pripomenúť, a to ste tiež ešte nepovedali, pán minister, že ešte aj tých 61 EUR na začiatku relácie, to nie je pre každého občana. Pre každú fyzickú osobu. Ja som počul ešte, že Igor Matovič ide rozlišovať ešte aj domácnosť, lebo tam, kde majú nejaký veľký dom, kde majú bazén, povedal.

Peter Pellegrini hovorí o zmrazení cien pre domácnosti na silovú elektrinu, ktoré upravuje Memorandum o porozumení medzi Ministerstvom hospodárstva a Ministerstvom financií na jednej strane a so Slovenskými elektrárňami na strane druhej.

Podľa memoranda spoločnosť Slovenské elektrárne musí ponúknuť pre vybrané skupiny konečných odberateľov (štandardné domácnosti) na predaj v priebehu roka 2023 a 2024 6,15 TWh elektriny za cenu 61,2077 eur za megawatthodinu (. pdf , s. 2). Zraniteľných odberateľov má určiť Ministerstvo hospodárstva po dohode s Ministerstvom financií. Je teda pravda, že cena 61 eur sa nebude týkať každej domácnosti.

Igor Matovič v relácii Braňo Závodský v rádiu Expres prišiel s nápadom, že lacnejšia elektrina možno nebude pre všetkých. Domácnosti, ktoré si elektrinou vyhrievajú napr. bazéne, ju za špeciálnu cenu nedostanú. Matovič sa pritom vyjadril o každej domácnosti s bazénom, hovoril len o 25-metrovom bazéne: ,,Aby my sme teraz zbohatlíkom, nejakým oligarchom platili vyhrievanie 25-metrového bazéna, tak to určite nie.”

Ktorých domácností sa cena bude týkať nie je rozhodnuté, a Matovič upozorňuje na spoločenskú dohodu v tejto otázke. Rovnako Richard Sulík v relácií reagoval na Pellegriniho slová tým, že podmienky pre zníženie sa ešte budú vyjednávať počas roka.

pdf prišiel


Vy máte plánovaný pri hospodárskom raste výpadok 240 a ďalších tuším 380 miliónov na budúce roky, výpadok na daniach. Veď vy plánujete normálne. Pán premiér, to máte vo vašich dokumentoch. Ja som na to upozornil v parlamente.

Výpadok na daniach v roku 2012 je naplánovaný na úrovni 246,3 mil. eur, výpadky na rok 2013 sú naplánované na približne 320 mil. eur a v roku 2014 na 472 mil. eur.

Pavol Frešo skutočne v parlamente spomenul tému výpadkov daní, keď vládu obviňoval z neoprávnenosti započítania výpadkov z daní do budúcnosti. Výrok teda považujeme za pravdivý.

Výpadok na daniach v roku 2012
skutočne


To sa všetko pekne počúva, ale v prípade poslednom a to sa týka Írsko, je to absolútny školský príklad toho, ako Írsko sa dostalo na kraj priepasti kvôli hazardovaniu s bankami. To znamená, lebo tam išlo o problém špeciálne nie verejných financií, ale hospodárenia bánk, ako takých. Neboli schopní splácať svoje záväzky, banky. A dokonca banky, ktoré nemali nič spoločné s ekonomikou ako takou.

Írsko bolo nútené požiadať o pomoc z Európskej únie predovšetkým pre problémy bankového sektora, za ktoré sa írsky štát takmer kompletne zaručil. Kríze v Írsku predchádzal nárast bubliny v bankovom sektore. Pred vypuknutím krízy malo Írsko prebytkový štátny rozpočet a znižovalo verejný dlh, za krízu teda priamo nestojí problém verejných financií ("Oči upřené na Španělsko", Reflex, 6.1.2011, str. 16). Vývoj írskej finančnej krízy je bližšie popísaný napríklad tu alebo tu .

tu tu


Nehovoríme o mýte, ktoré je na medzinárodnom súdnom dvore v Haagu, kde hrozí absolútna pokuta Slovenskej republike... Ja hovorím o konkrétnej veci. O konkrétnej veci, kde sa vybrala firma, ktorá bola najdrahšia a technologicky najneschopnejšia. A bola najdrahšia o 7 miliárd, o 7 miliárd eur.

Že by mýto riešil medzinárodný súd v Haagu určite pravda nie je. Slota sa netrafil ani do rozdielu v cene- bolo to 6,5 miliardy korún.

6,5 miliardy korún.


Tam lietali samozrejme nie len čínski, ale aj sovietski piloti.

Počas Kórejskej vojny v rokoch 1950-53 sa do bojov na strane komunistického severu krajiny zapojili sovietski aj čínski piloti. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Kniha zapísali


Pojmom " reálna mzda " sa označuje množstvo tovarov a služieb, ktoré si zamestnanec za svoj plat môže kúpiť. Meria sa ako pomer rastu platov a inflácie. Podľa prognóz Inštitútu finančnej politiky (IFP) by mal rast reálnej mzdy v roku 2018 predstavovať 3,2 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. IFP predpokladá, že v roku 2018 sa zvýši celkový rast ekonomiky. Mierny rast reálnej mzdy očakáva aj v roku 2019. Vývoj reálnej mzdy za posledné roky a prognózy do budúcnosti uvádzame v nasledujúcej tabuľke.

reálna mzda
rast


A vtedy povedala veľmi jasne, nebudeme privatizovať... ale tri dni po voľbách to už samozrejme neplatilo.

Opäť, nevieme, čo premiérka uviedla v relácii. Vo volebnom programe SDKÚ-DS sa neuvádza explicitne, že bude privatizovať, ale uvádza že získa strategických partnerov pre letisko a Cargo, čo de facto znamena, že tieto dve spoločnosti chcú privatizovať. Zároveň vo vládnom programe je uvedené ”Vláda SR nebude privatizovať strategické podniky. Podporí však kroky k zefektívneniu fungovania vybraných podnikov so štátnou účasťou vrátane odštátnenia teplární či zostávajúcich zvyšných podielov v podnikoch s vplyvom vlády, napríklad v autobusovej doprave.“ Ficova generalizácia o tom, že vláda privatizuje je zavádzajúca.

programe programe


Toto sú priemerné platy v národnom hospodárstve. Napríklad polícia 1111 eur, obrana 1030 eur, základné, vysoké školstvo iné odbory 968 eur, lekár 1600 eur. Ešte raz opakujem po slovensky. Lekár si zaslúži vyšší plat, ale nie grécku cestu.

Priemerné platy lekárov sa pohybujú, podľa analýzy INEKO od 1050 do 3200 eur. Štatistický úrad uvádza priemerný hrubý príjem 1240 eur, OECD tvrdí, že je to 1564 eur. Podľa prezidenta Lekárskeho odborového združenia je priemerný plat približne 1500 eur. Rozdiel medzi týmito číslami je kvôli spôsobe výpočtu, číslo Lekárskeho odborového združenia by malo zahrňovať aj platy za nadčasy a príplatky.

Priemerné platy
podľa


...my sme vstúpili do eurozóny a prijali spoločnú menu euro za určitých podmienok. Nikdy nebola vtedy reč o tom, že euro, ak budú mať niektoré krajiny euro, že musí byť spoločný minister eurozóny, že musíme mať spoločný bankový dohľad a spoločné dlhopisy.

Slovensko vstúpilo do eurozóny a prijalo euro dňa 1. januára 2009, kedy Sulíkom spomenuté opatrenia (spoločný minister, bankový dohľad, spoločné dlhopisy) ešte neboli ani navrhnuté. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Bankový dohľad v eurozóne, ktorý spomína Sulík, zabezpečuje tzv. jednotný mechanizmus dohľadu ( Single Supervisory Mechanism – SSM). Tvorený je Európskou centrálnou bankou a vnútroštátnymi orgánmi dohľadu jednotlivých krajín. Hlavnými cieľmi sú posilnenie finančnej stability eurozóny a podpora oživenia ekonomiky. Hlavnou úlohou je kontrolovať, či banky dodržiavajú pravidlá bankového podnikania EÚ a či prípadné problémy riešia včas. Jednotný bankový dohľad vznikol 4. novembra 2014, teda až po vstupe Slovenska do eurozóny. Spoločné dlhopisy eurozóny (eurobondy) navrhli ako možné riešenie dlhovej krízy vtedajší predseda skupiny ministrov financií eurozóny Jeane-Claude Juncker a taliansky minister financií Giulio Tremonti v decembri 2010. Proti dlhopisom sa niekoľkokrát vyjadrila nemecká kancelárka Angela Merkelová, podľa ktorej dlhopisy nie sú riešením krízy. V máji 2017 požadoval od Nemecka, aby vydávalo dlhopisy, aj francúzsky prezident Emmanuel Macron, na čo Nemecko odpovedalo, že každá krajina si má svoje dlhy splácať sama. O spoločnom ministrovi financií pre eurozónu sa začalo hovoriť len nedávno. S nápadom prišiel Emmanuel Macron a takúto možnosť si vie predstaviť aj Angela Merkelová, ktorá by k úlohám ministra financií pridala aj oblasť hospodárstva.

Single Supervisory Mechanism
vznikol
dlhopisy
kancelárka
Nemecko
ministrovi


Krajiny, ktoré sú viac priemyselne založené, ľahšie prešli touto krízou.

Business Review / EU press release - správa zdôrazňuje dôležitosť oživenia priemyslu a poukazuje na fakt, že priemysel rastie pomalšie než sektor služieb a doteraz nedosiahol predkrízovú úroveň.

Business Review
press release
Eurostat
tu
HDP


Autobusy, ktoré majú pásy, je povinné, aby vodič ich vyzval (aby si ich zapli, pozn.).

Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže nariadenie vlády z roku 2006 zaviedlo povinnosť vodiča (alebo sprievodcu) vo vozidlách určených na prepravu osôb informovať o potrebe použiť bezpečnostné pásy. Nariadenie vlády č. 544, zo 6. septembra 2006 priamo uvádza pre kategórie M - vozidlá na prepravu osôb (§5) priamo určuje povinnosť vodiča informovať cestujúcich o ich povinnosti k pripútaniu sa a to doslovne: vodič vozidla alebo sprievodca skupiny je povinný informovať prepravované osoby o potrebe používania bezpečnostných systémov vozidla počas prepravy v premávke na pozemných komunikáciách. O povinnosti informovať o použití pásov v autobuse hovorí aj dopravný inžinier Andrej Sitkey. V zákone, konkrétne v zákone č. 8/2009 Z.z. o cestnej premávke, je stanovená povinnosť k pripútaniu sa každej osoby sediacej na sedadle vybavenom pásom: „osoba sediaca na sedadle povinne vybavenom bezpečnostným pásom alebo iným zadržiavacím zariadením je povinná toto zariadenie použiť“. Dátum zverejnenia analýzy: 16.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Nariadenie
kategórie M
informovať
zákone


Lebo treba vedieť, že tam je hrádza, kde z jednej strany je ten červený kal a dokonca tam nakladajú už dva roky nebezpečný odpad. Maďarská vláda dovolila ako skládku nebezpečného odpadu to odkalisko a teraz vozia tam iné nebezpečné odpady.

Je pravdou, že do odkaliska Almásfüzitő, nachádzajúceho sa v tesnej blízkosti Dunaja, sa vyváža aj iný nebezpečný odpad. Maďarské úrady v roku 2010 predĺžili prevádzkovateľovi povolenie na prevádzku.

Greenpeace Článok Atlatszo.hu SITA Ajka reagoval


Veď predsa som nič iné nepočúval dva, tri mesiace pred parlamentnými voľbami, že ako treba znižovať dane a zrazu táto vláda hovorí o zvyšovaní DPH, hovorí o zvyšovaní spotrebných daní a keďže nemajú iný argument, tak povedia, že za to môže Fico a že to je Ficova daň a podobné, podobné nezmysly.

Opozícia pred voľbami neavizovala znižovanie daní. Znížiť ich chcela ešte pred krízou . Počas volebnej kampane hovorila iba o nezvyšovaní. Vo volebnom programe SDKÚ-DS sa nepíše nič o znížení daní. Piše sa v ňom, že: nebudú zvyšovať dane daňové zaťaženie, zjednotia výber daní, ciel a odvodov a znížia odvody pre ľudí s nízkymi príjmami. Rovnako SaS zmieňovala iba ich nezvyšovanie. KDH hovorila od znížení odvodovo-daňového zaťaženia. Most-Híd o daniach neinformuje. Taktiež sa nám nepodarilo nájsť v médiách žiadnu zmienku opozície o pláne znižovať dane.

pred krízou
programe SDKÚ-DS
KDH
Most-Híd


...v Žiline bola obrovský problém doprava, tam sme zabudli na to, že paradoxne, práve víťazi týchto volieb zastavili výstavbu D1 v roku 2010, (...).

Podľa oficiálnych vyjadrení ministerstva hospodárstva boli prípravy na výstavbu diaľnice D1 v roku 2010 pozastavené z dôvodu neplnenia termínov a podmienok zo strany pôvodne zazmluvneného realizátora. Vtedajšia vláda (poslankyňou za jednu z vládnych strán, vtedy SaS, bola aj Erika Jurinová, ktorá zvíťazila v posledných voľbách predsedu ŽSK) rozhodla o zmene spôsobu financovania dotknutých úsekov diaľnice, čo prirodzene oddialilo pokračovanie ich výstavby. Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. Výstavba úsekov diaľnice D1 bola v predmetnom období rozdelená na niekoľko balíkov PPP projektov.

auguste 2010
2010
zmene
predkladacia správa
treťom balíku
nie je
vo výstavbe
október 2017
otázky
kritizovali
SME
vysvetloval
pdf


Nakoniec projekt, ktorý sa aj dokončí v oblasti Nitra - Banská Bystrica, ktorá definitívne spojí vlastne Bratislavu s Banskou Bystricou rýchlostnou komunikáciou, bola vyhodnotená ako najlepší infraštrukturálny projekt. Čiže jediní, kto kritizujú túto predchádzajúcu vládu, sú naši opozičníci. Majú na to právo. Ale európske inštitúcie hodnotia pozitívne.

Túto investíciu neocenili európske inštitúcie, ale médiá : Časopis Project Finance International túto cenu každoročne udeľuje v spolupráci s agentúrou Thomson Reuters.

médiá


Chcem ísť aj s R1 dva krát som už spomínal vedeniu aj Eurovie aj Granvie, že potrebujeme lepší dozor, nie len pýtať za kompenzačné prípady, že sa vyskytujú nové a nové a nové náklady, ale aj starostlivejšie kontrolovať za čo sa platí alebo sa dopláca.

Stretnutie J. Figeľa so zástupcami firiem Eurovia a Granvia sa nám nepodarilo dohľadať.


..možno 98% plynu a ropy ide z Ruskej federácie?

Spotreba zemného plynu na Slovensku sa pohybuje v rozmedzí od 5 do 6 mld. metrov kubických. Ministerstvo hospodárstva SR predpokladá, že v roku 2020 sa spotreba dostane na hranicu 6 miliárd metrov kubických. Spotrebu však bude naďalej ovplyvňovať svetový ekonomický vývoj, priemerná ročná teplota a realizácie opatrení súvisiace s energetickou efektívnosťou.

Slovensko patrilo, respektíve ešte stále patrí v oblasti plynárenstva medzi významné tranzitné krajiny . Kapacita našej prepravnej siete je na úrovni 90 miliárd metrov kubických. Spomínanú kapacitu však ani zďaleka nevyužívame naplno. V minulom roku sa slovenskou prepravnou sieťou totiž prepravilo len 58,5 miliardy metrov kubických plynu. V porovnaní s rokom 2010, kedy sa cez Slovensko prepravilo viac ako 71 miliárd metrov kubických ruského plynu, ide o výrazný pokles. Prepravu cez slovenskú prepravnú sieť negatívne ovplyvňuje plynovod Nord Stream .

energie-portal.sk
správa
87 miliónov
článok
zmluvy
zmluvu
zmluva
Spotreba
tranzitné krajiny
Nord Stream


Pokiaľ ide o Úrad pre verejné obstarávanie, na čele stojí človek, ktorého vybrala pani Radičová.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( 23. apríla 2013 ). Zitu Táborskú možno označiť za kandidátku premiérky Radičovej (ako bolo uvedené vo "Vládnych faktoch"), avšak tvrdenie, že ju Iveta Radičová vybrala, je zavádzajúce. Podľa webu Úradu pre Verejné obstarávanie je predsedníčkou Zita Táborská. Zita Táborská je od júna 2012 zvolená za predsedníčku Úradu pre verejné obstarávanie. Za jej zvolenie v tajnej voľbe hlasovalo 87 zo 116 poslancov. Zita Táborská sa uchádzala o post šéfa ÚVO aj v roku 2011 za vlády Ivety Radičovej, pričom sa dostala do užšieho výberového konania spolu s Michalom Maťašom a Petrom Kubovičom. Výber kandidáta na predsednícke kreslo bol však Ivetou Radičovou pozastavený kvôli strate dôvery jej vlády v parlamente. Iveta Radičová sa vyja drila , že z hľadiska predloženého projektu a hodnotenia nezávislých expertov by Zitu Táborskú považovala zo dobrú voľbu. Na druhej strane Trend na svojom webe napísal: "Poslanec SDKÚ-DS Miroslav Beblavý tvrdil, že v prvom kole výberového konania šéfa ÚVO za bývalej vlády boli len obodované projekty, ale záujemcovia neboli vypočutí. „Nikto ich nikdy nevidel, reálne nebolo ukončené výberové konanie. Odmietame tvrdenie, že tento kandidát je výsledkom výberového konania za vlády Ivety Radičovej,“ vyhlásil." Zita Táborská je teda nominantkou na tento post ešte z čias vlády Ivety Radičovej. Zita Táborská však nie je človek, ktorého Iveta Radičová vybrala - výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Dátum zverejnenia analýzy: 17.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

23. apríla 2013
webu
hlasovalo
uchádzala
konania
vyja
drila
Trend


...že sme (SaS, pozn.) získali o 100% mandátov viac.

Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 získala strana SaS 37 376 hlasov, čo predstavuje 6,66 % a teda jeden mandát - europoslancom sa stal Richard Sulík. Vo voľbách v roku 2019 získala strana SaS 94 839 hlasov, teda 9,62 %, čo predstavuje 2 mandáty . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

2 mandáty


Čaká nás vysoká inflácia, čo priznal po mojom vystúpení aj minister hospodárstva R. Sulík. Čo ma však desí najviac, R. Sulík to chce “nechať najmä na trhové sily”.

Denisa Saková sa odvoláva na tvrdenie Richarda Sulíka, že zníženie spotreby a dopytu po plyne povedie aj k zníženiu cien. [ 26:38 ] Zavádzajúco vyvoláva dojem, že to je jediný spôsob, ktorým chce minister hospodárstva riešiť problém rastúcich cien v energetike.

Úrad pre reguláciu pripravil systémové opatrenie na zníženie poplatkov za elektrinu. V spolupráci s ministerstvom hospodárstva chce úrad znížiť výšku tarify za prevádzkovanie systému, teda zložky ceny energie, na ktorú má štát vplyv .

Po vystúpení poslankyne Sakovej v pléne NR SR Richard Sulík potvrdil, že inflácia bude vysoká: „My sa tu len potom čudujeme, minule mi to pán Kamenický vyčítal, teda v nedeľu, že 6,5-percentná inflácia bude. No jasné, že bude. Áno, lebo sme ( ECB , pozn.) vytlačili takú hromadu peňazí.” [4:26:05]

26:38 pripravil vplyv bude ECB


Už sme zverejnili tú schému (podpory firiem, pozn.) asi pred dvoma týždňami na rokovaní tripartity.

Na rokovaní Hospodárskej a sociálnej rady (tzv. tripartity), ktoré sa uskutočnilo 24. októbra, vláda skutočne predstavila schému kompenzácií pre firmy v boji s vysokými cenami energií. Podľa daného návrhu by mali mať slovenské firmy po dobu prvých troch mesiacov budúceho roka zastropovanú elektrinu na čiastke 199 eur za MWh a 99 eur za MWh v prípade plynu. Nad túto úroveň preplatí štát 80 % výdavkov. Vláda chce rovnakú schému kompenzácie uplatniť už v tomto roku. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

predstavila zastropovanú


645 eur v čistom je priemerný plat na Slovensku, to znamená, že väčšina ľudí má menší plat a v Rakúsku 2270-2280 eur.

Podľa poslednej kompletizovanej štatistiky Eurostat bola v roku 2014 priemerná čistá mzda v Slovenskej republike 665 eur (hrubá 862 eur) a v Rakúsku 2 320 eur (hrubá 3 548 eur). Štruktúra miezd taktiež potvrdzuje, že väčšina pracujúcich (59,4 %) dosahovala v roku 2014 menej než priemernú mzdu. Na základe týchto údajov je v rámci tolerancie možné uznať výrok ako pravdivý.

ŠÚ SR


...z viacerých prieskumov vyplýva, že to, čo občanov Slovenska najviac uspokojí sú rodinné vzťahy alebo vzťahy s priateľmi, dôstojný život, a spravodlivé alebo férové zaobchádzanie...

Hovorca Zuzany Čaputovej Martin Strižiinec pre Demagóg.SK uviedol, že „ tieto dáta prezidentka čerpala zo zatiaľ nezverejneného prieskumu národných hodnôt, ktorý sa na Slovensku realizoval prvýkrát v roku 2016 a druhýkrát v lete 2021. Zadávateľom prieskumu je Slovak Global Network.” Zástupkyňa riaditeľa SGN Ivana Ihnátová po portál Demagóg.SK uvedla, že „ áno, výsledky prieskumu za oba roky sa dajú interpretovať aj takto. Rada by som ale upozornila, že SGN realizovalo len tohtoročný prieskum, nie prieskum z 2016 . Prieskum z roku 2021 ešte nie je verejný, takže dáta nevieme poskytnúť. Tvrdenie Zuzany Čaputovej hodnotíme ako ešte pravdivé.

prieskum z 2016


...tých 60 percent ľudí má proste iný hodnotový názor, ako má pani Čaputová...

V prvom kole prezidentských volieb 2019 získala Zuzana Čaputová 40,57 % hlasov zúčastnených voličov, druhý skončil Maroš Šefčovič s 18,66 %. Vo voľbách sa zúčastnení voliči vyjadrujú k tomu, koho z navrhnutých kandidátov by najviac preferovali ako prezidenta. Je teda síce pravda, že necelých 60 % zúčastnených voličov nevolilo Zuzanu Čaputovú, no je zavádzajúce tvrdiť, že to bolo kvôli protichodnému hodnotovému názoru, keďže na dôvody voľby sa pri prezidentských voľbách nepýta.

V prvom kole prezidentských volieb 2019


Spoločnosti (triangel, Quatro, pozn.) pred ôsmimi rokmi odkúpila od nás VÚB a riadi sa bankovými pravidlami.

Je pravdou, že v roku 2006, teda pred ôsmimi rokmi odkúpila VÚB od Kisku spoločnosti Triangel a Quatro. VÚB , pod ktorú patria Quatro a Triangel, sa riadi bankovými pravidlami. VÚB Zaplatila dokopy za nich viac ako 1,7 miliardy slovenských korún. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

odkúpila VÚB


...v zákonníku práce zamestnanci, čo je viac ako dva milióny ľudí, nemajú žiaden príplatok, nárok, na základe zákonníka práce, za prácu v sobotu a v nedeľu.

V súčasnosti otázku príplatkov za prácu cez víkend Zákonník práce nerieši a ponecháva ju na zamestnávateľa, kolektívne vyjednávanie, a konkrétne dohody so zamestnancami. Zamestnávateľ na základe zákonníka práce, tak podľa ustanovení zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce, nemá povinnosť svojím zamestnancom, ktorí pracujú v nepretržitej prevádzke, poskytnúť príplatok za prácu cez víkend, t.j. v sobotu a v nedeľu. V súčasnosti počet zamestnancov na Slovensku podľa Štatistického úradu presahuje 2 milióny ľudí. Výrok Igora Matoviča, tak hodnotíme ako pravdivý. Podľa Igora Matoviča Slováci pracujú z členských krajín Európskej únie najviac v nedeľu. Zákonník práce v SR podľa neho neprikazuje zamestnávateľom platiť príplatky za prácu cez víkend. ,, Predkladáme preto návrh zákona, aby mali ľudia v sobotu zo Zákonníka práce automaticky nárok na 50 % príplatok a v nedeľu automaticky na základe Zákonníka práce 100 % príplatok za svoju prácu z priemernej mzdy zamestnanca," priblížil. Štát by podľa Matoviča toto opatrenie nestálo nič, z vyšších príjmov zamestnancov by naopak získal. Hovorca Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny, Michal Stuška, však pre TASR uviedol, že štatistiky ukazujú, že už dnes sa mnohým zamestnancom za prácu počas víkendu vyplácajú aj príplatky. Odmeňovanie za prácu počas víkendu, sa týka len zamestnancov, ktorí sú odmeňovaní na základe zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme ( §17 uvedeného zákona). Čo v praxi znamená, že odmeňovaná je skupina zamestnancov, ktorých výkon práce sa dotýka sféry verejného záujmu, napr. a) orgány štátnej správy, orgány alebo úrady, ktoré vykonávajú štátne záležitosti, ak ide o zamestnancov, ktorí neplnia úlohy štátneho orgánu pri vykonávaní štátnej správy alebo neplnia úlohy pri vykonávaní štátnych záležitostí v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom , b) ďalšie rozpočtové organizácie štátu, obce a vyššieho územného celku , c) príspevkové organizácie štátu, obce a vyššieho územného celku3) okrem príspevkových organizácií, ktorých objem výdavkov na mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania je vyšší ako príspevok z rozpočtu zriaďovateľa, Slovenského národného divadla, Slovenskej filharmónie a Štátnych lesov Tatranského národného parku d) vyššie územné celky a obce, ak ďalej nie je ustanovené inak, e) štátne fondy, f) verejné vysoké školy a štátne vysoké školy g) Rada pre vysielanie a retransmisiu h) Slovenský pozemkový fond i) Slovenská akadémia vied a pod. Títo zamestnanci sú na základe práce počas víkendu odmeňovaní 30 % hodinovej sadzby funkčného platu. Zamestnancovi v nepretržitej prevádzke, však patrí finančné zvýhodnenie v prípadoch, ak: zamestnanec vykonáva prácu nadčas - má nárok na mzdu za prácu nadčas podľa ustanovenia §121 Zákonníka práce; pripadol sviatok - má nárok na mzdu a náhradu mzdy za sviatok podľa ustanovenia §122 Zákonníka práce, vykonával nočnú prácu- má nárok na mzdové zvýhodnenie podľa ustanovenia §123 Zákonníka práce. Hoc Zákonník práce neukladá povinnosť poskytnúť príplatok za prácu v sobotu a v nedeľu, zamestnávateľ môže poskytnutie tohto príplatku upraviť v pracovnej zmluve zamestnanca, prípadne vo internej smernici zamestnávateľa. Dátum zverejnenia analýzy: 27.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Štatistického

Slováci


Kto pomohol Slovákom v roku 1999 keď Slovenská republika zachraňovala naše banky. Viete koľko nás to stálo? 106 miliárd korún. To bolo v tej dobe 12% hrubého domáceho produktu.

J. Kollár správne uvádza koľko stálo ozdravenie slovenského bankového sektora 1999-2000. Podľa dostupných údajov nám vtedy pomohla úverom Svetová banka. Vzhľadom na to, že J. Kollár naráža práve na to, že nám pri ozdravovaní bánk nikto nepomohol, hodnotíme jeho výrok ako zavádzajúci.


My sme mali vo vládnom programe zrušenie imunity ako takej, či trestnoprávnej aj priestupkovej. Smer to nepodporil, pretože tvrdil, že poslanci potrebujú imunitu.

V dokumente "Programové tézy koalície SDKÚ-DS, SaS, KDH a Most-Híd" ( .pdf ) je v časti 11. návrh obmedzenia poslaneckej imunity len na výroky a hlasovanie v NR SR zrušením odsekov 3 (priestupková imunita) a 4 (tretnoprávna imunita) článku 78 Ústavy SR . V programovom vyhlásení vlády ( .pdf ) v sekcii 1 demokratický štát tiež navrhuje, že poslanecká imunita sa bude vzťahovať len na výroky poslancov v NR SR. V auguste na štvrtej schôdzi parlamentu bol predložený návrh na zmenu Ústavy za účelom obmedzenia imunity poslancov s navrhovanou účinnosťou od 1. novembra 2010. Návrh nebol v treťom čítaní schválený, desiati poslanci Smeru boli buď neprítomní alebo sa zdržali, ostatní boli proti.

.pdf
Ústavy SR
.pdf
štvrtej schôdzi
návrh
treťom čítaní


(...) na Blízkom východe prebieha genocída kresťanov a iných náboženských menšín (…) dokonca ho (tento jav, pozn.) potvrdili aj mnohé osobnosti a inštitúcie ako Európsky parlament (...)

Podobný Fígeľov výrok sme v minulosti už overovali ( O 5 minút 12, 3. apríla 2011 ). Vyvražďovanie náboženských menšín na území Blízkeho Východu skutočne označili niektoré osobnosti a inštitúcie ako akt genocídy.

O 5 minút 12, 3. apríla 2011
uznesenie
februári 2016
Hillary Clintonová.
František


Došlo k zásadným posunom v otázke prijatia automatických sankcií pri porušení dohodnutého deficitu, došlo k dohode o sprísnenej kontrole rozpočtov. (na poslednom summite EÚ pozn.)

M. Maďarič hovorí pravdu, spomínané zmeny boli skutočne prijaté. Oficiálny dokument schválený na samite 9. decembra v Bruseli hovorí o automatických sankciách (bod 5.) v prípade porušenie dohodnutej výšky deficitu (hranicu 3 percent HDP).

Oficiálny dokument


Od včera (10. marca 2015, pozn.) vykupuje Európska centrálna banka (ECB) dlhopisy členských krajín a to v hodnote 60 miliárd eur. Mesačne a minimálne do septembra 2016! To znamená, že najbližších 19 mesiacov „naleje“ ECB na trhy vyše bilióna eur

Prezident ECB Mario Draghi na poslednej tlačovej konferencii (5.marca) vyhlásil, že sa budú vykupovať len dlhopisy s výnosom vyšším ako je depozitná sadzba ECB (-0,2 %) .Platí to pre všetky dlhopisy okrem gréckych a cyperských. Taktiež vykupované dlhopisy musia mať splatnosť do dvoch až 30 rokov. Banka plánuje na nákupy vládnych dlhopisov mesačne vynakladať 60 miliárd € a to minimálne do septembra 2016. Tento dátum zároveň nemusí byť konečný, ECB bude nakupovať štátne dlhopisy až kým nedosiahne stabilnú infláciu. Okrem dlhov štátov bude banka skupovať dlhy eurovalu 1, eurovalu 2, Európsku investičnú banku a dlhy Európskej únie. Cieľom ECB je zabrániť deflácii v rámci takzvaného kvantitatívneho uvoľňovania (QE). Banka na štvrtkovom zasadnutí ponechala základnú úrokovú sadzbu 0,05 %, ktorú drží na rekordnom minime od septembra 2014, aby podporila rast inflácie. Dátum zverejnenia analýzy: 13.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

60 miliárd €


...stavebné práce na jednom úseku diaľnice napríklad medzi Dubnou skalou a Prešovom, teda o úseku, o ktorom som už hovoril, stoja 2,4 miliardy eur. Ak to rátam, tak je to 72 miliárd korún. Prosím vás skúste mi povedať, ako chcete zabezpečiť financovanie tejto stavby bez toho, aby ste použili súkromné prostriedky z PPP projektov?...

Robert Fico dostal odpoveď od premiérky. Radičová v relácii Na Telo 5.9.2010 odpovedala, že budú financované z eurofondov a štátneho rozpočtu (v inej časti ako prebiehal hlavný časový tok toho rozhovoru, sám Fico ju parafrázoval).


...nemožno celkom porovnávať Euroval 1, Euroval 2, pretože ten prvý je subjektom súkromného práva, ten druhý je subjektom verejného práva. Niečo podobné ako Medzinárodný menový fond, takže to nemožno porovnávať a teraz.

Podrobnejšie informácie k povahe jednotlivých Eurovalov približuje portál financnik.sk : "Tzv. Euroval 1 alebo Európsky financný stabilizacný nástroj: Euroval je súcastou komplexného balíka opatrení, o ktorých rozhodla Rada ECOFIN-u dna 9. mája 2010. V prvom kroku bol mechanizmus pomoci vytvorený prostredníctvom úcelovej spolocnosti eurovalu a následne clenské štáty eurozóny uzatvárali s eurovalom rámcovú zmluvu, ktorej záväznost pre jednotlivý clenský štát eurozóny je podmienená splnením vnútroštátnych legislatívnych podmienok (Národná rada SR vyslovila s rámcovou zmluvou 11. augusta 2010 a rámcová zmluva nadobudla pre SR platnost 30. septembra 2010). Euroval má formu 'societé anonyme' (akciovej spolocnosti) so sídlom v Luxemburgu, založenej podla luxemburského práva dna 7. júna 2010 jedným clenským štátom, a to Luxemburským velkovojvodstvom ako jediným akcionárom. Akcie Eurovalu sa následne prevádzajú na ostatné clenské štáty eurozóny, ktoré vstupujú do spolocnosti po dokoncení potrebných domácich legislatívnych zmien, pricom sa clenské štáty eurozóny budú na základnom kapitáli spolocnosti podielat rovnakým pomerným dielom ako na základom kapitáli ECB." Podla investujeme.sk má Euroval 1 "hybridnú povahu" : "(...) hybridnej povahe ako pri EFSF, ktorý je vnútroštátna obchodná spolocnost s majetkovou úcastou viacerých štátov." Tzv. Euroval 2 alebo Európsky stabilizacný mechanizmus: Euroval 2 bude inkorporovaný do systému EU, preto sa bude menit aj zmluva o fungovaní EÚ.

financnik.sk

investujeme.sk

Euroval 2


Nie je žiadnym prekvapením, že som troch členov Súdnej rady vymenil. Avizoval som to dopredu.

A. Kiska už v januári 2014 hovoril o zámere, v prípade jeho zvolenia, vymeniť členov Súdnej rady, ktorých môže zo zákona menovať prezident (troch členov). Výrok hodnotíme ako pravdivý. "Aká je to spoločnosť, keď nefunguje spravodlivosť, súdnictvo? Šéf SLSP skonštatoval, že súdne rozhodnutia sa dajú kúpiť. To je strašné. Keby som sa stal prezidentom, v prvom rade vymením členov súdnej rady, ktorých môže menovať prezident , stanovil by som jasný etický kódex a naliehal by som na súdnu radu, že nesmie menovať sudcov, ktorí tento etický kódex nespĺňajú. Tlačil by som na vládu a parlament, aby bojovali za spravodlivú justíciu. Sudcovia sú v podstate neodvolateľní, uzavretá kasta, do ktorej sa nedá vstúpiť." 12. júna 2014, tri dni pre inauguráciou A. Kisku, denník Pravda uverejnil informáciu, že Kiska plánuje vymenovať nových členom Súdnej rady. Odvolal sa na informáciu z tímu A. Kisku. Dátum zverejnenia analýzy: 23.06.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

hovoril Pravda


Pán Simon ukázal, aký bol pasívny, aká bola pasívna obchodná bilancia, aký bol deficit (agropotravinárskych komodít pozn.) v roku 2002. Ale nech ukáže, aký bol deficit v roku 98, keď to bolo len okolo okolo 170 miliónov.

V roku 1998 bola zahranično-obchodná bilancia (agropotravinárskych komodít a potravín, pozn.) mínus 5,35 mld. Sk ( - 177,5 mil. eur).

roku 1998


...namiesto 88 starostov (a primátorov, pozn.) máme (MOST-HÍD, pozn.) 127.

V komunálnych voľbách v roku 2014 bolo zvolených 87 starostov a primátorov za stranu MOST-HÍD, čím sa stala štvrtou najsilnejšou stranou na komunálnej úrovni (ak nepočítame nezávislých kandidátov). V roku 2018 bolo za MOST-HÍD (do toho neboli spočítané kandidáti za volebné koalície) zvolených 127 starostov a primátorov, čo znamená nárast o 45,97% (127:87=1,4597701149). Napriek malej odchýlke v počte starostov za voľby v roku 2014, výrok hodnotíme ako pravdivý.


Bola tu ponuka Ukrajiny pred vojnou, že sa vzdajú práva vstúpiť do NATO a vyhlásia neutralitu, aby zabránili agresii.

Verejne nie je známe, že by pred vojnou Ukrajina ponúkala Rusku vzdanie sa práva vstúpiť do NATO alebo neutralitu. Náznaky takejto ponuky sa objavili zo strany ukrajinského veľvyslanca v Británii, boli však okamžite dementované. Neutralitu ponúkla ukrajinská strana až po začatí vojny, výrok Tomáša Valáška preto hodnotíme ako nepravdivý.

Tomáš Valášek pravdepodobne naráža na verejný výrok ukrajinského veľvyslanca vo Veľkej Británii z rozhovoru zo 14. februára pre BBC. Vadym Prystajko v rozhovore naznačil , že Ukrajina by mohla byť dotlačená vzdať sa snahy o vstup do NATO, ak by tým predišla vojne.

Tieto tvrdenia však boli krátko nato dementované ukrajinskými predstaviteľmi, vrátane prezidenta Zelenského. Ministerstvo zahraničných vecí v Kyjeve označilo Prystajkove slová za vytrhnuté z kontextu.

Verejné ponuky neutrality sa z ukrajinskej strany objavili až po začatí vojny. Ukrajina vyhlásila ochotu o nej rokovať s Ruskom už deň po začatí invázie. Neskôr mala byť neutralita a zrieknutie sa vstupu do NATO súčasťou spoločného mierového plánu .

V septembri sa objavili informácie o údajnej dohode, ktorú dohodol Putinov hlavný vyslanec na Ukrajine krátko po začatí vojny. Podľa dohody , ak by sa Ukrajina zaviazala, že nevstúpi do NATO, Rusko by upustilo od invázie. Vladimir Putin si však mal túto dohodu na poslednú chvíľu rozmyslieť. Ani jedna strana konfliktu oficiálne nepotvrdila, že by sa takéto vyjednávania naozaj odohrali.

rozhovoru
naznačil
dementované
prezidenta
vyhlásila
neutralita
mierového plánu
informácie
dohody


Európsky parlament má menej rokovacích dní ako ten slovenský.

Ani jedna zo spomínaných inštitúcii nemá pevne dané počty rokovacích dní. Za volebné obdobie 2012 - 2016 bol ročný priemer rokovacích dní v NRSR približne 87 dní. Európsky parlament mal v tomto období za rok priemerne 51 rokovacích dní. Za posledných päť rokov výnimku tvorí rok 2010 kedy mala NRSR o jedeň rokovací deň menej ako EP. Inak platí, že Národná rada SR má viac rokovacích dní ako Európsky parlament. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Kalendár činností
štatistík
prehľadov


Sa pripravuje na Európskej komisii… špeciálny balík ešte pre jednotlivé štáty mimo týchto peňazí z eurofondov, z tých tzv. centrálnych bruselských, ktoré by mali byť natlačené späť do ekonomiky, ak by každý kto na koronavírus utrpel, aby sa z toho vedel pozviechať.

Európska komisia oznámila , že z tzv. rozpočtovej záruky Únie presunie miliardu eur ako záruku pre Európsky investičný fond. Ten má podnietiť banky, aby poskytovali dostatok peňazí malým a stredným podnikom. Komisia čaká , že takto sa k asi 100-tisíc firmám dostane viac ako 8 miliárd eur likvidity. Okrem toho, Európska centrálna banka plánuje nakúpiť finančné aktíva vo výške 750 miliárd eur, aby podporila ekonomiky štátov eurozóny. Tvrdenie Richarda Rašiho preto hodnotíme ako pravdivé.

oznámila čaká plánuje


Takže, takže my nehovoríme o ničom inom, len o tom, aby si parlament a predseda parlamentu splnil svoju ústavnú úlohu v tom duchu, že sú kandidáti, je volebný poriadok a poďme do tajnej voľby, ak je všetko v poriadku.

V Ústave SR sa neuvádza, že voľba generálneho prokurátora má byť tajná.

Ústave SR


Takáto reforma okrem iného bude mať aj finančné dôsledky smerujúce k štátnemu rozpočtu. A myslím si, že premiér jasne povedal, že boli iné priority vo vzťahu k ekonomike napríklad. Bolo potrebné verejné financie dostať do nejakého poriadku a tak ďalej.

Podľa portálu webnoviny.sk Robert Fico skutočne povedal, že s návrhom na reformu prichádzajú až teraz z dôvodu, že doteraz sa vláda viac venovala konsolidácii verejných financií. Doslovne povedal Fico, že „ sa nedá naháňať desať zajacov naraz “.

webnoviny.sk


Mali sme 13-percentnú účasť (vo voľbách do Európskeho parlamentu, pozn.).

Vo voľbách do európskeho parlamentu v roku 2014 bola na Slovensku účasť najnižšia spomedzi všetkých štátov EÚ a to 13,1 %. Výrok Martina Klusa je pravdivý.

účasť


We concentrate of families and we have lot of schemes to convince young people to take the kids. By the surveys in Hungary we can say that the young generation would like to have at least one more kid than finally they have got.

We could find at least some family oriented policies in Hungary, see here , here or here . We don't verify whether this is motivating enough for young people to have kids. We couldn't fine surveys which would support or discard the statement of Viktor Orban. We cannot however rule out possiblity that such surveys exist. The whole statement is considered unverifiable. Dátum zverejnenia analýzy: 29.06.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

here here here


Sám to ohlásil na sneme a bol prvý, ktorý vyslovil myšlienku predčasných volieb a on s tým prišiel (pozn. Robert Fico).

Robert Fico na sneme strany SMER-SD v novembri 2024 ako prvý predstaviteľ vládnej koalície pripustil možnosť konania predčasných volieb. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý, napriek tomu, že mimoparlamentná strana Demokrati začala už skôr so zberom podpisov na vyhlásenie referenda o predčasných voľbách.

Robert Fico prvýkrát oficiálne pripustil možnosť predčasných volieb na slávnostnom sneme k 25. výročiu vzniku strany SMER-SD, ktorý sa konal 17. novembra 2024. Vo svojom prejave uviedol, že je potrebné sa pripraviť aj na alternatívny politický vývoj, aj keď by si prial udržať koalíciu pokope do konca riadneho volebného obdobia.

Premiér tak reagoval na odchod troch poslancov okolo Rudolfa Huliaka z klubu SNS. „Ako predseda vlády a Smeru principiálne odmietam udržiavať vládnu väčšinu rešpektovaním politického vydierania,“ odkázal premiér trojici poslancov. V reakcii na slová premiéra konanie predčasných volieb vylúčili predstavitelia Hlasu-SD aj SNS.

Dva mesiace pred výrokom premiéra o predčasných voľbách začala mimoparlamentná opozičná strana Demokrati zber podpisov na vyhlásenie referenda o predčasných voľbách.

Premiér Robert Fico už na sneme strany Smer-SD v roku 2023 hovoril o voľbách. Premiér navrhol prijať uznesenie, aby členovia Smeru dôverovali súčasnému vedeniu až do nasledujúcich volieb, ktoré „môžu byť veľmi rýchlo“. Premiér neskôr na sociálnej sieti reagoval , že mal na mysli vnútrostranícke voľby. Ako náznak predčasných volieb to pochopili aj niektorí koaliční politici.

pripustil začala pripustil vylúčili začala hovoril reagoval pochopili


Takže práve odmietnutie eurovalu 2, ktorý, ak by bol schválený, tak by okamžite zo Slovenska odišla v hotovosti suma 659 mil. ?. Len pre divákov pripomeniem, aby si vedeli túto sumu predstaviť. To je približne vyplácanie vianočných dôchodkov slovenským penzistom na obdobie 10 rokov.

Výška vianočných príspevkov sa tento rok bude už tretí rok meniť, v roku 2009 však dosiahla celkovú výšku 62,6 milióna eur. To približne odpovedá číslam, ktoré uvádza Jozef Kollár.

výšku


My si musíme ísť požičiavať hneď zo začiatku roka.

Na posledných dvoch aukciách (14. a 28. novembra) slovenských dlhopisov dopyt po nich ďaleko zaostával za ponukou - v obidvoch aukciách si Slovensko chcelo požičať zhruba 150 miliónov eur, avšak v prvej (zrušenej) aukcii dopyt predstavoval len 13 miliónov eur a v druhej aukcii si Slovensko požičalo 28 miliónov eur (zdroj SME, 28. novembra 2011 ). Ďalšia aukcia, plánovaná na 12. decembra, bola Agentúrou na riadenie dlhu a likvidity zrušená ( zdroj SME, 5. decembra 2011 ). Keďže do apríla 2012 si podľa informácií denníka SME budeme musieť požičať možno až dve miliardy eur, Slovensko si bude musieť požičiavať hneď zo začiatku roka. Presný termín sa nám však zistiť nepodarilo, keďže ARDAL zatiaľ nezverejnila harmonogram emisií a aukcií dlhopisov na rok 2012 (harmonogramy na predchádzajúce roky si môžete pozrieť tu ).

SME, 28. novembra 2011
zdroj SME, 5. decembra 2011
podľa informácií denníka SME
tu


Minulý rok, v roku 2011 v porovnaní s predchádzajúcim rokom narástol počet uzavretých zmlúv na verejné obstarávanie s 3959 na 4263. Čiže o viac než 300 zmlúv ročne viac.

Výrok poslanca Radoslava Procházku nevieme overiť. Podarilo sa nám získať len informácie o počte ukončených postupov, čo nemusí znamenať automaticky počet uzavretých zmlúv.

Úrad pre verejné obstarávanie ( 30. mája 2012 ):

"Úrad pre verejné obstarávanie (ďalej len „úrad“) na základe výsledkov verejného obstarávania zverejnených vo Vestníku verejného obstarávania od 01.01.2011 do 31.12.2011 získal hodnoty o počte ukončených postupov – 5 254, čo je o 86 postupov viac ako v roku 2010."

Čísla, ktoré uvádza poslanec Radoslav Procházka sa nám nepodarilo overiť.

30. mája 2012


V ústave je napísané, že funkčné obdobie prezidenta je 5 rokov. Rovnako v ústave platí, že prezident môže odmietnuť kandidáta, ktorého ponúkne Národná rada. Prezident to urobil.

Výrok premiéra Fica označujeme za pravdivý, i keď o práve prezidenta oznámiť NR SR že nevymenuje v nej zvoleného kandidáta za generálneho prokurátora sa nehovorí v ústave, túto právomoc však prezident nadobudol rozhodnutím Ústavného súdu SR. Podľa Ústavy SR , Článku 101, odsek 2, "Prezidenta volia občania Slovenskej republiky v priamych voľbách tajným hlasovaním na päť rokov." Prezident podľa Čl. 102, ods. 1, t) "vymenúva a odvoláva sudcov, predsedu a podpredsedu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, generálneho prokurátora a troch členov Súdnej rady Slovenskej republiky, a prijíma sľub sudcov." Právo prezidenta nevymenovať Národnou radou zvoleného kandidáta na generálneho prokurátora, i keď za striktne určených podmienok, prezidentovi prisúdil ÚS SR svojim rozhodnutím z októbra 2012, v ktorom píše: "Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom Národnej rady Slovenskej republiky na vymenovanie generálneho prokurátora Slovenskej republiky podľa čl. 150 Ústavy Slovenskej republiky, a ak bol zvolený postupom v súlade s právnymi predpismi, v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť Národnej rade Slovenskej republiky, že tohto kandidáta nevymenuje. Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu , že nespĺňa zákonné predpoklady na vymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta, ktorá dôvodne spochybňuje jeho schopnosť vykonávať funkciu spôsobom neznižujúcim vážnosť ústavnej funkcie alebo celého orgánu, ktorého má byť táto osoba vrcholným predstaviteľom, alebo spôsobom, ktorý nebude v rozpore so samotným poslaním tohto orgánu, ak by v dôsledku tejto skutočnosti mohol byť narušený riadny chod ústavných orgánov (čl. 101 ods. 1 druhá veta Ústavy Slovenskej republiky). Prezident uvedie dôvody nevymenovania, pričom tieto nesmú byť svojvoľné ." Dátum zverejnenia analýzy: 10.06.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Ústavy SR
rozhodnutím


... tu máme obrovské množstvo ľudí, ktorí nie sú ochotní pri vstupe do schengenského priestoru odovzdať odtlačky prstov a začať svoj azylový proces.

Je pravdou, že mnoho ľudí naruší svoj azylový proces odchodom do ďalších členských štátov. Podľa dostupných údajov väčšina z nich odtlačky prstov odovzdala a bola zaregistrovaná, časť z nich sa však registrácii snaží vyhnúť. Tento výrok hodnotíme ako pravdivý. Tím Martina Poliačika nám poskytol niekoľko zdrojov, z ktorých pri tomto tvrdení vychádzal. Článok Hospodárskych novín referuje ku skupine 250 utečencov, ktorým sa podarilo preraziť policajné zábrany a prejsť bez odovzdania odtlačkov prstov. V tom istom článku sa však ďalej opisuje registračný proces a uvádza sa, že " od začiatku tohto roka prekročilo ilegálne maďarské hranice 181.014 migrantov, prisťahovalecký úrad eviduje 166.465 žiadostí o štatút utečenca. " Z toho vyplýva, že tieto osoby neodmietli registračný proces. Poliačikov tím nás ďalej odkázal na vyjadrenie jedného utečenca, ktorý odmietol poskytnúť odtlačky prstov a na vyjadrenie predsedu maďarskej vlády Viktora Orbána, podľa ktorého migranti " nespolupracujú a odmietajú odovzdať odtlačky prstov ." Článok ďalej uvádza, že množstvo z vyše 170 tisíc migrantov " sa snaží vyhnúť registračnej procedúre ." Aj ďalšie zdroje uvádzajú , že časť migrantov sa snaží vyhnúť registrácii v Maďarsku. Podľa rozhovoru s maďarským veľvyslancom pri EÚ Petrom Gyorkosom na portály euObserver z júna v tej dobe väčšinu utečencov zaregistrovali: "Do Maďarska prišlo tento rok 61 000 ľudí, oproti 47 000 v roku 2014. Väčšine odoberú otlačky a zaregistrujú ich, povedal Gyorkos. Ale potom odídu ďalej skôr ako je ich azylový proces ukončený. Keď ich chytia, najmä v Rakúsku a Nemecku, tak ich pošlú späť. Zo 60 000 registrovaných utečencov zostane v Maďarsku iba asi 3000." Dátum zverejnenia analýzy: 14.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

Článok vyjadrenie vyjadrenie zdroje uvádzajú euObserver


...dnes máme viac Európanov na území Británie, ako Britov na území EÚ.

Kancelária národnej štatistiky (En. Office for National Statistics) vyšla začiatkom tohto roku von s číslami, ktoré poukazujú na väčší počet Európanov žijúcich v UK - 3,2 milióna ľudí, než je počet Britov na území Európskej únie - 900 000. Výrok Martina Klusa hodnotíme ako pravdivý. O problematike počtu Britov žijúcich v členských štátoch EÚ nedávno písal aj The Guardian , ktorý pritom odkazoval na štúdiu ONS. Štúdia použila roky 2010 a 2011 a šlo o ludí, ktorí v zahraničí žili aspoň 1 rok. Pre ONS sa vyjadrila Jay Lindop s tvrdením, že prieskum nevidí markantný rozdiel v rokoch 2011 a 2016. "Our research suggests that there has not been a great deal of change in the numbers between 2011 and 2016." Väčšina Britov, až každý tretí, žije v Španielsku. Celkovo ich v Španielsku žije 308 805, pričom až tretina z nich má viac ako 65 rokov. Európanov žijúcich v Spojenom Kráľovstve je niekoľkonásobne viac. Migration Watch podľa ONS odhaduje počet obyvateľov EÚ, žijúcich v UK až na 3,3 milióna.

Kancelária
Britov
The Guardian


Nepredali ste SPP za 130 miliárd, viete, že to bolo menej. Bolo to 123, pretože 7 miliárd korún ste stratili na kurzovej strate.

Výrok posudzujeme ako pravdivý, pretože okrem oficiálnych dokumentov pripravených počas prvej vlády Roberta Fica potvrdzujúcich tento výrok s ním vo faktickej rovine súhlasia aj viaceré vyjadrenia Ivana Mikloša. Právna analýza (pdf) privatizácie SPP uvádza, že pri privatizácii SPP v roku 2002 bola kurzová strata približne 7,3 miliardy korún. Informácie sú dostupné na stránkach ministerstva hospodárstva. Táto suma sa tak isto uvádza aj v správe (doc,str. 17) o procese privatizácie o ktorú požiadala NR SR na svojej 16. schôdzi uznesením č. 696/2007 vládu Slovenskej republiky. Oba tieto dokumenty boli pripravené v réžii SMERu, nedajú sa preto považovať za konečné neutrálne dôkazy. Existenciu kurzovej straty potvrdil aj vtedajší minister financií Ivan MIkloš, ktorý ju však nepovažoval za problematický fakt, keďže táto strata bude kompenzovaná nižšími cenami plynov. Na inom mieste Ivan Mikloš zase argumentuje, že kurzová strata bude kompenzovaná znížením sumy dolárových dlhov SR. Na obvinenia, že SR nebola poistená voči zmene kurzu kontruje, že podobné poistenie by bolo príliš drahé. S cenou 123 miliárd ako cenou SPP pracoval aj článok na tvnoviny.sk. Dátum zverejnenia analýzy: 23.09.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

analýza správe potvrdil mieste článok


My sme zároveň dlh stlačili pod 48 % (pozn. za vlády Smeru).

Podľa dát Eurostatu sa v poslednom celom roku vlády Smeru-SD v roku 2019 slovenský štátny dlh dostal presne na úroveň 48 % HDP. Podľa dát Statista sa v roku 2019 znížil k 47,98 % HDP, a teda tesne pod 48 %, kým dáta Štatistického úradu uvádzajú 48,23 % ( .pdf , s. 2). Výrok hodnotíme ako ešte pravdivý.

dostal znížil .pdf


Vládneme bez škandálov, stabilne, nezaťažujeme verejnosť vnútornými spormi.

Robert Fico a politici SMERu používajú tento argument od kedy nastúpili do úradu. Napriek tomu, že je ťažké definovať "škandál", tento výrok nepovažujeme za pravdivý. So súčasnou vládnou garnitúrou sa totiž už spája niekoľko situácií, ktoré si takéto pomenovanie zasluhujú. Okrem toho platí, že vydávať vlastný názor za "fakt" je zavádzajúce samo o sebe. Kauza Horné Plachtince : 18. 4. informovali Hospodárske noviny o tendri, v ktorom figurovala položka "informácie a publicita" za 130 miliónov eur . Pri vyhlásení súťaže súkromnou firmou Regionálna obstarávacia agentúra, ktorej čiastočným vlastníkom je obec Horné Plachtince, pritom bola uvedená suma vo výške 0 eur. Sprostredkovateľská agentúra, ktorá vznikla len krátko pred zadaním súťaže a jej majiteľ nie je známy, mala nárok na pol percenta hodnoty objednávaných služieb. O tejto kauze priebežne informovali napríklad aj denník SME , Pravda alebo Plus 1 deň . Ministerstvo vnútra nakoniec od tendra odstúpilo ( Trend , 23. 4. 2013). Kauza Digitalizácia : V tejto kauze ide o 170 miliónov eur z eurofondov a zo štátneho rozpočtu na zákazku digitalizácie národného kultúrneho dedičstva. Ministerstvo kultúry podpísalo zmluvu ešte počas prvej vlády Roberta Fica, následne bola zmluva vypovedaná bývalým ministrom Danielom Krajcerom, avšak po nástupe do ministerského kresla Marek Maďarič vyhlásil, že vypovedanie nebolo v súlade so zákonom a zmluva je teda naďalej platná. V diskusnej relácii Téma dňa , ktorú sme overovali, súčasný aj bývalý minister povedali, že odídu z politiky, ak sa ukáže, že sú za situáciu zodpovední. Kauzy ministerstva školstva : Koncom januára 2013 prenikli na verejnosť informácie o Audi A6, ku ktorému sa na ministerstve školstva nikto nehlásil, mesačne si ho však prenajímali za 3 000 eur od Jirka Malchárka už od októbra 2012 ( SME , 28. 1. 2013). Ministerstvo zmluvu zrušilo po 3,5 mesiaci, Malchárkovej firme tak zaplatilo spolu 10 017 eur . Učitelia v marci objavili aj zmluvy za servis auta za 11 768 eur a nákup kvetov za 9 900 eur . Dátum zverejnenia analýzy: 24.04.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Hospodárske noviny
denník SME
Pravda
Plus 1 deň
Trend
Téma dňa
SME
servis auta
kvetov


Robert Fico povedal, že na Slovensku sa už (po zvýšení dane z príjmov PO, pozn.) nebudú zvyšovať dane a opäť prichádzate s nejakou daňou, ktorú ste nazvali, že daňová licencia.

Robert Fico ešte koncom júna 2013 skutočne prehlásil , že dane na Slovensku sa už zvyšovať, resp. znižovať nebudú. V októbri 2013 však minister Kažimír prišiel s vyhlásením o zavedení minimálnej dane pre obchodné spoločnosti, v podobe daňových licencií, ktoré si budú musieť zakúpiť aj stratové firmy. Ak bude návrh schválený, táto povinnosť bude pre spoločnosti platiť od jari 2015.

prehlásil vyhlásením


Ja som to počul aj v iných súvislostiach, napríklad keď sa hovorilo o generálnom prokurátorovi, tak sa nechali počuť predstavitelia vládnej koalície, že ak by došlo k tomu, že by bol generálny prokurátor zvolený aj hlasmi opozície, tak treba vraj vtedy okamžite zúžiť právomoci generálneho prokurátora.

Oficiálne žiadny vládny politik takýto názor nevyslovil. Ak to odoznelo v kuloároch, Robert Fico by mal toho politika pomenovať a konfrontovať. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.


My máme európsky unikát, keď premiér kandiduje za prezidenta krajiny.

Taký prípad sa odohral v roku 1988 vo Francúzsku , keď vtedajší premiér Jacques Chirac kandidoval na funkciu prezidenta ale prehral v druhom kole s Françoisom Mitterrandom. Podobná situácia nastala v roku 2012 v Rusku , keď bol prezidentom zvolený vtedajší úradujúci premiér Vladimír Putin. Dátum zverejnenia analýzy: 26.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Francúzsku Rusku


...istou finančnou skupinou, ktorá vlastní zdravotnú poisťovňu, ktorá si minulý rok napríklad, výsledky hospodárenia umožnili vybrať z tejto zdravotnej poisťovne vyše 100 miliónov eur formou zisku a nejakých iných finančných nástrojov.

Zdravotná poisťovňa Dôvera, ktorú vlastní finančná skupina Penta, vykázala podľa výročnej správy za rok 2013 účtovný zisk za bežné účtovné obdobie dohromady niečo vyše 46,5 milióna eur. Kažimír hovorí o zisku a iných finančných nástrojoch. Z dostupných údajov vieme zistiť len zisk a nie koľko "vybrali" pomocou iných finančných nástrojov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Tlačová agentúra SITA uvádza, že všetky tri zdravotné poisťovne pôsobiace na Slovensku zisk 68,7 milióna eur. To predstavuje podľa s právy o stave vykonávania verejného zdravotného poistenia za rok 2013, vypracovanej Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, medziročný pokles oproti roku 2012 o 21,5 milióna eur. Dátum zverejnenia analýzy: 06.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

výročnej správy
SITA
s
právy


Vždy niekto sa postaví so smeráckeho klubu a povie, že navrhujem tajnú voľbu a samozrejme potom to prejde, však majú 83 poslancov.

17. mája 2011 v NRSR bola zákonom 153/2011 Z.z . schválená novela zákona o rokovacom poriadku. Tá menila zákon o Najvyššom kontrolnom úrade, keď vypustila povinnosť tajnej voľby. Voľba je teda verejná, pokiaľ sa na tajnej voľbe na návrh najmenej 15 poslancov neuznesie NR SR. V každej voľbe šéfa NKÚ poslanci SMER-SD navrhli uznesením tajnú voľbu. Uznesenie bolo vždy prijaté.

153/2011 Z.z
navrhli
poslanecký klub


...ísť do tejto koalície, kedy sme historicky prvýkrát s národnostnou stranou maďarskou a so sociálne orientovaným Smerom-SD.

Slovenská národná strana (SNS) po voľbách do NR SR 17. júna 2006 vytvorila vládnu koalíciu spolu so stranami SMER-SD a ĽS-HZDS. Neskôr, po voľbách do NR SR v marci roku 2016 vstúpila do koalície SNS so SMER-SD (už druhýkrát) a stranou MOST-HÍD. Andrej Danko sa na tlačovej konferencii 8. marca 2016 ešte vyjadril , že nevidí " dôvod na hľadanie prienikov so stranou Most-híd". Okrem iného, strana MOST-HÍD sa nikde neprofiluje ako maďarská etnická, ale ako občianska strana. V prípade, že predseda NR SR myslel na koalíciu ako celok, výrok hodnotíme ako zavádzanie.

koalíciu koalície vyjadril občianska


Vyšetrovateľ úradu proti korupcii, to je názor dozorujúcej prokurátorky a to je názor špeciálneho prokurátora (názor, že Igor Štefanov ukradol 300 miliónov eur, pozn.).

Ako uvádza denník Pravda: " Poslanec Národnej rady SR bude celit návrhu na zbavenie imunity za kauzu nástenkový tender. Na tlacovej konferencii to oznámil minister vnútra Daniel Lipšic (KDH). Potvrdil, že ide o exministra výstavby za SNS Igora Štefanova. 'V utorok bolo vyšetrovatelom vznesené obvinenie voci štyrom osobám. Zároven bol daný podnet dozorujúcej prokurátorke na zbavenie imunity piateho podozrivého, ktorý je poslancom NR SR,' uviedol Lipšic. " Dozorujúca prokurátorka spadá pod úrad špeciálneho prokurátora.

spadá


Vo vyspelom štáte ako je Švédske kráľovstvo nakoniec pravicovo-liberálna vláda prijala návrh, že na výberové školy bude brať vyberať žiakov podľa priemeru na takzvané tie naše gymnázia, že musí sa, berie sa priemer z anglického, švédskeho jazyka, z matematiky a z deviatich predmetov na základnej škole. Na odborné školy znovu priemer jazyk švédsky, jazyk anglický, matematika a päť predmetov zo základnej školy.

Posledná reforma (.pdf, strana 20) vzdelávacieho systému vo Švédsku sa ohľadne stredného školstva uskutočnila v roku 2011. Rozdeľuje ich do dvoch skupín: odborné školy a výberové školy. Odborné školy vyberajú študentov na základe priemeru zo švédskeho jazyka, anglického jazyka, matematiky a päť povinných predmetov zo základnej školy . Výberové školy majú stanovené nasledovné podmienky: priemer zo švédskeho jazyka, anglického jazyka, matematiky a deviatich povinných premetov zo základnej školy.

reforma vládla


Pani Iveta Radičová je pre nás úplne nedôveryhodná premiérka, pretože boli dva prípady, kedy verejne oklamala celé Slovensko... Druhýkrát verejne klamala, keď hovorila, že pri rozhovoroch s Merkelovou a s ďalšími ponúkla vejár možností a že jej vejár možností sa stretol s pochopením. Klamstvo. Bola odmietnutá od samého začiatku.

Iveta Radičová sa stretla s nemeckou kancelárkou aj s ďalšími európskymi politikmi v Poľsku na summite Východného partnerstva 28. a 29. septembra 2011. Pani premiérka diskutovala s nemeckou kancelárkou o tom, akým spôsobom zabezpečiť prijatie navýšeného eurovalu na Slovensku. SME z dňa 30. septembra 2011 : "Ústupky, ktorými chce premiérka Iveta Radičová zabezpečiť podporu SaS pre euroval, riešila včera a predvčerom v Poľsku dvakrát s nemeckou kancelárkou Angelou Merkelovou. „Potreba akceptovania istých podmienok nikoho neprekvapila. Skôr sme diskutovali o tom, akým spôsobom to zabezpečiť,“ hovorila po návrate Radičová. „Nezaskočilo ju to, ani nepovedala odmietavé nie.“ Premiérka rokovala na summite Východného partnerstva aj s ďalšími politikmi. Premiérka Iveta Radičová z SDKÚ neponúkla SaS jednu, ale viacero možností, ako by mohli podporiť euroval a hovorila o nich už s viacerými európskymi politikmi. „Dovolila som si ponúknuť nie jednu, ale vejár možností. V politike to tak musí byť.“ " Bohužiaľ, ani zo zahraničných zdrojov sa nám nepodarilo zistiť, nakoľko bol výrok pani premiérky o reakcii Angely Merkelovej na jej návrhy pravdivý, a preto daný výrok Roberta Fica zostáva neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 17.10.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

stretla
SME z dňa 30. septembra 2011


...výber daní, máme obrovskú medzeru vo výbere daní.

Výrok hovorí o daňovej medzere Slovenska. Pojem daňová medzera označuje rozdiel medzi skutočne zaplatenou daňou a daňou, ktorá mala byť zaplatená, ak by všetci jednotlivci a podniky priznali svoje aktivity a transakcie správne, v súlade s platnou legislatívou. Daňová medzera nemusí automaticky znamenať daňové úniky, zahrnuté sú aj neúmyselne nepriznané daňové povinnosti. Nakoľko štúdia Európskej komisie preukázala, že daňová medzera na Slovensku je jednou z najväčších v rámci EÚ, výrok hodnotíme ako pravdivý.

označuje
Study and Reports on the VAT-Gap
.pdf
.pdf
.pdf