Ale povedal som aj pri viacerých príležitostiach, pokiaľ o to prejaví záujem Nemecko, ktoré prijíma migrantov, sme schopní urobiť veľmi bezpečný koridor cez Slovensko a Českú republiku...

Informácia o možnosti vytvorenia železničného koridoru cez Českú republiku a Slovensko sa objavila 4. septembra 2015 po rokovaní ministrov vnútra ČR a SR v Prahe. Premiér Fico o pripravenosti vytvoriť takýto bezpečný koridor cez Slovensko a Českú republiku informoval v relácii O 5 minút 12 a to 6.septembra a neskôr aj na tlačovej konferencii 15. septembra . Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 21.09.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

4. septembra 2015
6.septembra
15. septembra


...pravidlo, že nesmiete nosiť mobilný telefón do rokovacej miestnosti vzniklo možnože pred pätnástimi alebo ešte viacej rokmi, kedy mobilný telefón bola takáto veľká poštárska taška.

V zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov sa v § 32 Zabezpečenie poriadku v rokovacej sále odsek (3) píše:

„ Do rokovacej sály je zakázané vnášať zbrane, výbušniny, paralyzujúce prístroje a látky a prenosné telekomunikačné prostriedky ...“


Podľa infotoku musia operatívci nahlásiť svoje zistenia operačnému pracovníkovi, a ten ihneď informuje prezidenta policajného zboru a všetkých troch viceprezidentov policajného zboru. V tomto prípade došlo k zvratu. Na priamy príkaz TIbora Gašpara neboli informovaní viceprezidenti policajného zboru o zisteniach, ktoré sa našli na mieste činu.

K tvrdeniu Nicholsonovej sa Prezídium policajného zboru vyjadrilo cez nasledujúce stanovisko: " Žiadny príkaz neinformovať viceprezidentov PZ v prípade dvojnásobnej vraždy (novinára Jána Kuciaka a jeho priateľky Martiny Kušnírovej) nevydal a tvrdenia pani poslankyne sú absolútne nepravdivé a majú za cieľ opäť len zavádzať verejnosť ,". O vyjadrenie k priebehu toku informácií v podobných prípadoch sme požiadali Ministerstvo vnútra SR. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

vyjadrilo


V roku 2013 by Slovensko malo mať pozitívny hospodársky rast, dokonca odhady sú, že jeden z najvyšších v celej Európskej únii.

Podľa odhadov Eurostatu by Slovensko skutočne malo mať v roku 2013 pozitívny hospodársky rast (2%).

Eurostatu Eurostat


Zrazu musel tiež v marci za záhadných okolností odstúpiť (F. Blanárik pozn.) z vlastnej vôle, pretože vyjadril sa, že boli isté tlaky a odmietol opäť citujem, "byť nástrojom spravodajských hier, ktorých cieľom mala byť škandalizácia jeho osoby."

TASR : "Šéf Národného bezpečnostného úradu (NBÚ) František Blanárik sa ráno vzdal svojej funkcie. Rezignáciu odovzdal do rúk predsedu NR SR Richarda Sulíka. Rozhodol sa tak ešte pred ukončením svojho funkčného obdobia v septembri 2013. Ako dôvod uvádza, že sa odmieta stať nástrojom spravodajských hier, ktorých cieľom je škandalizácia aj jeho osoby."

TASR


Tento rok po opatreniach, ktoré tvrdohlavo pripravili a presadili, reálna mzda klesá, za druhý štvrťrok tohto roku to bolo skoro 1%.

ŠÚSR : V druhom kvartáli 2011 bol pokles reálnych miezd 0,9%. Ako môžeme vidieť index reálnej mzdy v 2011Q2 je 99,1, čo znamená, že reálne mzdy klesli oproti rovnakému obdobiu roku 2010 o spomínaných 0,9%.

ŠÚSR


Už bola obsadená štvrtina územia vtedy. (pozn. pri Istanbulských jednaniach Ukrajiny a Ruska).

29. marca 2022 sa v Istanbule uskutočnili mierové rokovania medzi Ukrajinou a Ruskom. Cieľom týchto rokovaní bolo dosiahnuť dohodu, ktorá by zahŕňala ukrajinskú neutralitu výmenou za bezpečnostné záruky. Rokovania nepriniesli konečný výsledok a mier sa nepodarilo vyjednať. V čase konania týchto rokovaní ruské sily ovládali približne 25 % ukrajinského územia, čo zahŕňalo anektovaný Krym, časti Donbasu a oblasti obsadené počas ruskej vojenskej invázie v roku 2022. Podľa dát Inštitútu pre štúdium vojny citovaného CNN dosiahla ruská vojenská invázia na Ukrajinu svoj územný vrchol zhruba 22. marca 2022, kedy ruské ozbrojené sily mali kontrolovať 27 % ukrajinského územia.

Územie Ukrajiny okupované ruskými ozbrojenými silami ku dňu 28.3. 2022, zdroj: Seznam správy a Institute for the Study of War

Vojnu na Ukrajine začalo Rusko obsadením polostrova Krym v marci 2014. O mesiac na to vyhlásili ukrajinskí separatisti podporovanými Ruskom nezávislosť na východe Ukrajiny v regiónoch Doneck a Luhansk. Vyhlásenie separatistických republík viedlo k ozbrojenému konfliktu medzi ukrajinskou armádou a neštátnymi vojenskými skupinami zo separatistických regiónov, ktoré Rusko podporovalo vojensky aj personálne. Ozbrojený konflikt prešiel do zamrznutej fáze vďaka podpisu Minských dohôd. Vo februári 2022 Rusko započalo úplnú vojenskú inváziu na Ukrajinu. V prvých týždňoch invázie ruské ozbrojené sily postupovali skrz separatistické územia smerom na juh k mestu Mariupol a smerom na sever ku Charkovu. Ruské jednotky prichádzajúce zo severu z Bieloruska a z ruskej Kurskej a Brianskej oblasti obsadili severovýchodné regióny Ukrajiny, pričom prišli až na predmestie Kyjeva. V marci 2022 počas rozhovorov za účelom ukončenia bojov v Istanbule Rusko kontrolovalo najviac ukrajinského územia v priebehu vojny a to jednu štvrtinu.

Istanbule
ovládali
Inštitútu pre štúdium vojny
dosiahla
kontrolovať
Seznam správy
začalo
vyhlásili
viedlo
prešiel
započalo
postupovali
smerom
obsadili
kontrolovalo


Povedz mi, čo si ty (Robert Fico, pozn.) v oblasti slovensko-maďarských vzťahov za štyri roky v koalícii so Slotom a Mečiarom urobil pozitívne? Raz ste sa stretli s premiérom Gyurcsányom v Komárne, ale to skončilo.

Priame stretnutie premiérov bolo len jedno zmieňované v Komárne v roku 2008. Je však nutné podotknúť, že Gyurcsányi odmietol Ficove pozvania na návštevu SR. Ďalší prehľad je možné nájsť tu . Zároveň podľa prehľadu portálu hnonline.sk došlo k viacerým neformálnym stretnutiam R. Fica a maďarského premiéra Gyurcsánya, či stretnutiam prebiehajúcich v rámci jednaní napr. EÚ či V4.

tu

hnonline.sk


Za celú históriu Slovenskej republiky Slovensko nemalo nikdy ani len vyrovnaný rozpočet. To znamená, vždycky hospodárilo deficitne.

Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko Slovenská Republika od roku 1992 nemala vyrovnaný rozpočet (Statistics.sk a Openiazoch.sk ).

(Statistics.sk

Openiazoch.sk


Nemecko potvrdilo, že závažné nežiadúce účinky po vakcíne utrpelo 1% občanov. To by znamenalo, že len na Slovensku môžeme predpokladať približne 30 000 ťažkých nežiadúcich účinkov

O vyššej miere závažných nežiadúcich účinkov informoval lekár Harald Matthes na základe otvoreného online dotazníku so 40-tisíc zapojenými respondentmi, čo sa nedá porovnať s databázami výskumných inštitútov rôznych krajín. Štatistiky z rôznych krajín sveta ukazujú mieru vážnych nežiadúcich účinkov vakcín od 0,01 do 0,09 %. Matthesova štúdia čelí kritike zo strany vedcov a nemocnica, pod ktorou Matthes pracuje, sa od jeho vyhlásení dištancovala. Matthes navyše hovorí o 0,8 % závažných nežiadúcich účinkoch, nie 1 %, ako zaokrúhľuje Tomáš Špaček, čo by pri aplikovaní výsledkov na slovenskú populáciu bolo 22-tisíc prípadov, nie 30-tisíc.

S informáciou, že 0,8% očkovaných malo ťažké nežiadúce účinky, prišiel nemecký lekár Harald Matthes. Toto číslo je o 40-krát vyššie, než uvádza Paul-Ehrlich-Institut, národný inštitút, ktorý skúma a reguluje používanie vakcín. Ten hovorí o 0,02% očkovaných s ťažkými nežiadúcimi účinkami (. pdf , str.2). Harald Matthes pracuje v berlínskej nemocnici Charité ako profesor pre integratívnu a antropozofnú medicínu, nemocnica sa však od jeho tvrdení dištancovala . Podľa hovorcu Charité, Markusa Hegena Matthesova, práca nespĺňala vedecké štandardy. Dáta boli zozbierané cez otvorené otázky na internete, ktorý mohol dobrovoľne vyplniť každý, kto chcel, čo mohlo viesť k skresleniu informácií. Keďže dotazník mohol vyplniť ktokoľvek, je väčšia šanca, že naň odpovedali ľudia, ktorí sú viac kritickí voči očkovaniu či zažili nepriaznivé účinky vakcinácie než tí, u ktorých prebehla vakcinácia bezproblémovo. Podľa ZDF sa do dotazníku sa zapojilo okolo 40 000 respondentov. Zo štúdie boli navyše vylúčení maloletí a pravdepodobnosť, že by dotazník vyplnili starší ľudia je nízka. Na základe týchto dát nie je možné generalizovať na iné vzorky očkovaných, či na iné krajiny.

Matthes taktiež nepracuje s rovnakou definíciou ťažkého nežiadúceho účinku ako EMA, Paul-Ehrlich Institut, či slovenský ŠÚKL. Problematická definícia je taktiež súčasťou kritiky, ktorej Matthesova štúdia čelí. Ťažký nežiaduci účinok bol podľa Matthesa definovaný ako taký, ktorý ošetrujúci lekár označil za potenciálne ohrozujúci a očkovaný bol minimálne tri dni práceneschopný. Keďže Matthesova štúdia nepoužíva definíciu zaužívanú vo výskume v oblasti vakcinácie, nie je možné jeho výsledky porovnávať s výsledkami iných štúdií.

Podľa nemeckého zákona (Arzneimittelgesetz) je ťažký nežiadúci účinok smrteľný alebo život ohrozujúci, vyžaduje či predlžuje hospitalizáciu, alebo vedie k spusteniu vývojových anomálií, vrodených porúch či k invalidite. S touto definíciou pracoval aj Paul-Ehrlich-Institute (. pdf , str.23). Inštitút navyše pridal k ťažkým účinkom nežiaduce reakcie mimoriadneho záujmu, tie uvádza v zverejnenom reporte (.pdf, str.6-7). Ťažkých nežiadúcich účinkov sa v Nemecku objavilo 0,2 na 1000 očkovaných, pričom všetkých nežiadúcich účinkov bolo 1,7 na 1000 očkovaných (. pdf , str. 2).

Nie je teda pravdou, že by Nemecko potvrdilo 1% nežiadúcich účinkov, keďže údaj vychádza z jednej štúdie, ktorá čelí kritike kvôli metodológií a jej zistenia nie je možné generalizovať na slovenskú populáciu očkovaných.

V prípade Slovenska bolo k máju 2022 evidovaných 1686 hlásení závažných nežiadúcich účinkov a okolo 11 tisíc hlásení ohľadom podozrenia na nežiadúce účinky. Slovenský Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL) pri jednotlivých vakcínach uvádza najčastejšie hlásené podozrenia na nežiadúce účinky, taktiež však používa definíciu závažného nežiadúceho účinku, ktorá sa zhoduje s tou, ktorú používa aj Paul-Ehrlich-Institute. ŠÚKL navyše upozorňuje, že počet hlásení pre jednotlivé vakcíny závisí na niekoľkých faktoroch, akými je napr. dĺžka používania vakcín, počet očkovaných osôb či subjektivita hlásateľa. Počet hlásení nežiaducich účinkov zverejňuje ŠÚKL pravidelne.

Pre porovnanie, Európska lieková agentúra uvádza počet nežiaducich účinkov pre každú vakcínu podávanú v Európskej únií samostatne. Pri vakcíne Comirnaty (BioNTech & Pfizer) eviduje 743 735 všetkých vedľajších účinkov, nielen závažných, u približne 1,2 % očkovaných. Švajčiarsko eviduje 0,09 % hlásení o závažných vedľajších účinkoch, Kanada 0,011 %, Nový Zéland 0,07 %.

Spojené kráľovstvo v svojej analýze nežiaducich účnkov upozorňuje , že nie je vhodné používať dáta zozbierané nahlasovaním od ľudí na účely porovnávanie bezpečnostných profilov vakcín či na určovanie miery vedľajších účinkov. Nahlasovanie totiž môže byť ovplyvnené viacerými faktormi, tie môžu údaje skresľovať.

Nie je teda vhodné aplikovať zistenia z Nemecka na Slovensko bez zohľadnenia iných faktorov. Problémom porovnana, ktoré Tomáš Špaček robí, je aj samotná štúdia, na ktorú sa výrok odvoláva. Navyše, zistenie je nadhodnotené o 0,2% a ako príklad slúžiaci pre porovnanie so Slovenskom je použitý ten, z ktorého vychádza najvyššia miera vedľajších účinkov. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

informoval prišiel pdf dištancovala mohlo je vylúčení súčasťou možné zákona pdf uvádza pdf evidovaných používa hlásení uvádza eviduje Kanada Zéland upozorňuje


(Počas Baškovho pôsobenia, poz.) 0 kilometrov vybudovaných cyklotrás za 4 roky...

Podľa webu www.cyklotrasytsk.sk , ktorý popisuje pokrok vo výstavbe úsekov cyklotrás v kraji, nebola doposiaľ fyzicky vybudovaná žiadna časť plánovaných cyklotrás v Trenčianskom samosprávnom kraji. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Realizovali sa aj práce v rámci projektu "Spoznávaj prihraničíe Trenčianskeho a Zlínskeho kraja zo sedla bicykla", pričom išlo hlavne o propagačno-reprezentačné akcie a taktiež o vydanie cykloturisickej mapy. V súvislosti s obnovou značenia (cyklo)turistických trás a obnovou turistickej infraštruktúry bola uzatvorená zmluva medzi TSK a Slovenským cykloklubom o realizácii prác súvisiacich s novými cyklotrasami a obnovou už jestvujúcich cyklotrás v celkovej výške 24 928,74 Eur. (zdroj: Záverečný účet TSK za rok 2015, .pdf , s. 257) Podľa záverečného účtu za rok 2016 bol cieľ atraktívnych cykloturistických strán taktiež čiastočne splnený. Z plánovanej 150 len 22,8 km cyklotrás bolo opatrených vhodným cykloturistickým značením. V I. polroku 2016 prebiehala výroba prvkov cykloturistického značenia, v II. polroku ich osadenie, pritom išlo hlavne o výmenu resp. obnovu značenia v nedobrom stave. Podľa záverečného účtu nedošlo ani k vybudovaniu nových turistických trás v tomto období. Trenčiansky kraj proklamuje, že rozvoj cykloturistiky je jednou z priorít, napriek tomu bolo čerpanie financií na túto kapitolu na úrovni približne 5 % (celková rozpočtovaná suma bola v roku 2016 2,3 miliónov eur). Dôvodom nízkeho čerpania rozpočtovaných výdavkov pre rok 2016 mal byť hlavne proces verejného obstarávania pre obstaranie projektovej dokumentácie pre územné rozhodnutia k projektu „Zlepšenie cyklistickej infraštruktúry v TSK - inžinierska činnosť, vypracovanie projektovej dokumentácie pre územné rozhodnutie a majetkovo-právne vysporiadanie“. Kvôli zdĺhavému procesu sa plánovalo vyhlásenie verejnej súťaže na spracovanie projektovej dokumentácie pre stavebné povolenia a realizáciu stavby najskôr v rokau 2017. V rámci projektu "Zlepšenie cyklistickej infraštruktúry v TSK - inžinierska činnosť, vypracovanie projektovej dokumentácie pre územné rozhodnutie a majetkovo-právne vysporiadanie“ boli projektové práce pre vypracovanie dokumentácie pre územné rozhodnutie spracované pre 8 úsekov. V rámci projektu "Obnovené cykloturistické trasy na území Trenčianskeho samosprávneho kraja" bola zrealizovaná obnova značenia na 6 cyklotrasách a na vyznačenie 1 novej cykloturistickej trasy. Trenčiansky samosprávny kraj pokračoval v roku 2016 v príprave podkladov a projektovej dokumentácie k žiadosti o poskytnutie nenávratného finančného príspevku na vybudovanie cyklotrasy v rámci projektu "Na bicykli po stopách histórie", na ktorý chce získať kraj financie z Operačného programu Interreg V-A SK-CZ 2014 - 2020. V roku 2016 bol taktiež pripravený strategický dokument "Stratégia využitia potenciálu Trenčianskeho samosprávneho kraja pre rozvoj cyklistickej infraštruktúry". Začalo sa pracovať na príprave aj ďalšieho dokumentu “Zlepšenie cyklistickej infraštruktúry na Hornej Nitre – vypracovanie prípravnej dokumentácie, štúdie realizovateľnosti“. Ide o predbežnú verziu štúdie variantných riešení vedenia cyklotrasy, ktorá bude spájať mestá Handlovú, Prievidza, Nováky, Partizánske, až po hranicu s Nitrianskym krajom. (Zdroj: Záverečný účet TSK na rok 2016, .pdf , s. 280) Dátum zverejnenia analýzy: 19.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

www.cyklotrasytsk.sk .pdf .pdf


Pretože dokonca v Kórey, kde dosahujú najlepšie výsledky, v Južnej Kórey, deti sú menej spokojné so životom v škole ako sú na Slovensku. Čiže toto sú výsledky PISA, ktoré tiež treba zohľadniť a na ne takisto reagovať.

Podľa PISA 2012 (str. 21) sa Južná Kórea umiestnila na 5. mieste, podľa PISA 2009 to bolo druhé miesto hneď za čínskym Šanghajom a pred Fínskom. Dá sa teda súhlasiť, že dosahujú najlepšie výsledky.

PISA


Ja som úplne komfortný s týmto rozhodnutím a to sa preukázalo aj pri zdravotných poisťovniach, kde bolo veľakrát voči Slovensku vedených veľa arbitrážnych konaní a všetky sme vyhrali.

Podobný výrok Roberta Fica overoval Demagog.SK už 23. novembra v relácii o 5 minút 12. Slovenská republika vyhrala napríklad spor o súkromných poisťovniach, kedy súd priznal štátu právo súkromné poisťovne zakázať. V otázkach zákazu zisku zdravotných poisťovní však Slovensko nebolo úspešné. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Medzinárodný arbitrážny súd v máji tohto roka rozhodol spor medzi štátom a holandskou poisťovňou Achmea, ktorá je akcionárom Union zdravotnej poisťovne. Slovensko túto arbitráž vyhralo keď arbitrážny súd potvrdil právo štátu rozhodnúť sa koľko zdravotných poisťovní bude fungovať na trhu. Na základe toho Achmea bola povinná Slovensku vyplatiť právne náklady v celkovej výške 1,01 milióna eur a náklady tribunálu v sume vyše 340 tisíc eur.

23. novembra
rozhodol
rozhodol
žalovala


Očkovanie môže zvyšovať tvorbu nových mutácií, čím len predlžuje pandémiu. Toto je téza nositeľa Nobelovej ceny za virológiu Luca Montagniera.

Držiteľ Nobelovej ceny Luc Montagnier skutočne povedal, že nové mutácie COVID-19 sú produktom a výsledkom očkovania. Toto tvrdenie však už v minulosti vyvolalo vlnu kritiky odborníkov v oblasti virológie a je opakovane vyvrátené . Luc Montagnier získal Nobelovu cenu za fyziológiu a medicínu v roku 2008 spolu s Françoisem Barré-Sinoussi za objavenie HIV vírusu.

Denník N publikoval článok , v ktorom sa pýtal slovenských vedcov na názor na Montagnierovu teóriu. Tí tvrdenie vyvrátili. Priznávajú, že pre očkovanie je vírus nútený mutovať a vytvárať nové varianty, na ktoré by vakcína neúčinkovala, avšak rovnaký efekt spôsobuje aj prirodzená imunita po prekonaní.

Očkovaní sa následne nakazia v menšej miere a sú tak menšími prenášačmi, čím znižujú možnosť vírusu mutovať a vznik nových variantov je tým pádom menej pravdepodobný. V konečnom dôsledku je efekt vakcín opačný, než tvrdí Montagnier. Najnovší variant Omikron vznikol pravdepodobne tak, že mohol dlhšie mutovať v tele imunosupresívneho pacienta, keďže ľudia s poruchou imunity mávajú covid dlhšie. Delta variant vznikol v Indii v marci 2021, pričom 31. marca bolo v Indii zaočkovaných 0,67 percenta ľudí dvomi dávkami a 4 percentá aspoň jednou.

Tento výrok o vzniku nových mutácií bol v minulosti zle interpretovaný a šíril sa internetom ako hoax , ktorý tvrdil, že zaočkovaní do dvoch rokov umrú. Bol však niekoľkokrát vyvrátený .

Luc mal takýchto kontroverzných vyjadrení viac – tvrdil, že vírus bol úmyselne vypustený z laboratória vo Wuhane a v roku 2017 kritizoval aj očkovanie ako také, voči čomu sa ohradilo v otvorenom liste 106 vedcov.

kritiky
vyvrátené
Nobelovu cenu
článok
pravdepodobne
31. marca
hoax
vyvrátený
úmyselne


Pani Puškárová, pani Puškárová, my nemlčíme. Zase /nezrozumiteľné/ nemlčíme, mali sme prvý tlačovú konferenciu (na tému Gorila pozn.) 8. januára mala SDKÚ-DS k tejto téme prvá tlačovú konferenciu.

Na tlačovej konferencii SDKÚ, ktorá sa uskutočnila 8. januára sa okrem iných tém, prezentovali postoje predstaviteľov strany ohľadom kauzy Gorila. Táto konferencia však nebola venovaná len tejto téme. Podstatnou témou sa stalo vylúčenie povolebnej spolupráce so stranou SMER .

tlačovej SMER


Kšeftu, ktorý má hodnotu skoro 50 miliónov. Odkážte sestričkám zdravotným, čo znamená táto hodnota pre nich, pre ich požiadavky alebo učiteľom alebo dôchodcom...

Odhad škody nevýhodného predaja emisií vo výške 50 miliónov eur sa používa predovšetkým v opozičných radoch. Skutočná výška škody resp. aká škoda vznikla nie je známe. Demagog.SK nehodnotí či škoda na emisiách vo výške 50 miliónov eur je reálna. Hodnotíme porovnanie tejto sumy so sumami na platy sestričiek a učiteľov. Figeľ prirovnáva sumu 50 miliónov eur k sume potrebnej na dodatočné navýšenie platov sestier resp. učiteľov. Na zvýšenie platov učiteľov sa odhadovala sumu 50 miliónov eur. Podobne aj na zvýšené platy zdravotných sestier sa odhadovala potrebná suma vo výške 50 miliónov eur, keď na to bola určená rezerva v tejto výške. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 10.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Odhad
50 miliónov
učiteľov
sestier
rezerva


Ako súčasť týchto opatrení vláda podporí spoločné európske poistenie v nezamestnanosti, ktoré formou dočasných transferov medzi krajinami zmierni negatívny vplyv ekonomických šokov na ekonomický rast a obyvateľstvo.

Slovensku sa v rámci SK PRES nepodarilo dosiahnuť konkrétne výsledky ohľadom Európskeho poistenia v nezamestnanosti. Kažimír však túto tému otvoril na bruselskej konferencii s názvom "Realizovateľnosť a pridaná hodnota európskeho poistenia v nezamestnanosti" a až najbližšie roky ukážu, či sa poistením EÚ bude v budúcnosti zaoberať . Dalo by sa povedať, že vláda týmto Európske poistenie v nezamestnanosti podporila a tak sľub splnila.

„ Cieľom Európskeho poistenia v nezamestnanosti je automatické vyrovnávanie ekonomických šokov: ak niektorú krajinu alebo región zasiahne ekonomický problém, jednotný fond automaticky presunie prostriedky na vyplácanie dávok v nezamestnanosti. Lokálne vlády tak získajú niekoľko mesiacov na odstránenie týchto problémov. Počas tohto obdobia zostane vďaka dávkam v nezamestnanosti domáci dopyt relatívne vysoký. Fond sa týka iba krátkodobo nezamestnaných. “

Inštitút zamestnanosti však pritom tvrdí , že: „ Poistenie v nezamestnanosti na úrovni EÚ nemá zmysel ak nebudú rovnako centralizované aj prístupy regionálnych úradov práce. “

Už v minulosti sa spomínala téma Európskeho poistenia v nezamestnanosti (napr. v roku 2014 maďarským eurokomisárom Lászlóm Andorom ). Konkrétne reakcie jednotlivých členských štátov sa nám však nepodarilo nájsť.

Kažimír zaoberať Cieľom tvrdí Andorom


Župa má kompetencie zo zákona, jej úlohou je aj bojovať s nezamestnanosťou, len to musí chcieť a vedieť to robiť.

Zákon č. 302/2001 o samospráve vyšších územných celkov zo 4. júla 2001 hovorí, že "samosprávny kraj sa pri výkone samosprávy stará o všestranný rozvoj svojho územia a o potreby svojich obyvateľov" . Pod kompetencie alebo pôsobnosti samosprávmeho kraja patrí okrem iného aj "tvorba a plnenie programu sociálneho,ekonomického a kultúrneho rozvoja územia samosprávneho kraja" alebo " vykonávanie vlastnej investičnej činnosti a podnikateľskej činnosti v záujme zabezpečenia potrieb obyvateľov."

Zákon


...ministerstvo dopravy malo v roku 2009, v roku 2010 a v roku 2008 rozpočty niekde na úrovni okolo 1,4 miliardy eur.

Kým v rokoch 2009 a 2010 ministerstvo dopravy malo rozpočet okolo úrovne 1,4 miliardy eur ( rok 2010 (.pdf) 1,42 mld; rok 2009 (.pdf) 1,37 mld.), podľa zákona o štátnom rozpočte na rok 2008 (.pdf) to ale je 30,948 mld SKK, teda 1,02 mld eur.

rok 2010
rok 2009
zákona o štátnom rozpočte na rok 2008


Takže myslím si, že určite sa dalo. Pretože tá situácia naberala obrátky zhruba od toho septembra. V priebehu októbra bolo viac-menej jasné, že keď nepristúpia na ultimátum pána ministra, máme problém so zdravotnou starostlivosťou. Krízový štáb urobil mnoho krokov.

Podľa listu dostupnom na webovej stránky lekon.sk s názvom "Vítame vás, všetci spolu - alebo nikto (newsletter 30.9.2011)" " ...My samozrejme prijmeme ministrovu ponuku na rokovanie a budeme veriť, že tentokrát to myslí vážne! Do tejto chvíle totiž nemal záujem o rokovanie, ale iba naťahoval čas, aby mohol uskutočniť svoj zámer čo najskôr transformovať nemocnice na akciové spoločnosti." " Pokračujeme. Spolu to dokážeme (newsletter 7.10.2011)"

"Prvé stretnutie, ktoré sa uskutočnilo včera [6.10.2011] neprinieslo konkrétne riešenia. My však nechceme dopadnúť ako sestry, ktoré ťahá pán minister za nos už 9 mesiacov bez žiadneho výsledku. Preto musíme v našom odhodlaní vydržať a dotiahnuť našu snahu o záchranu zdravotníctva až do konca!"

Z vyššie uvedeného vyplýva, že situácia naberala obrátky 30.9.2011 kedy začalo podávanie hromadných výpovedí lekárov. Prvé stretnutie s lekármi sa uskutočnilo 6.10.2011 no neprinieslo žiadne výsledky. Navyše existovali indikátory, ktoré poukazovali na vznik krízového obdobia v zdravotníctve už v máji tohto roku.

lekon.sk


Mi príde až také divotvorné, že kraj zruší stavebnú priemyslovku v Banskej Bystrici.

Podobný výrok Mariana Kotlebu sme už overovali v relácii Téma dňa z 29. októbra 2013. Výrok hodnotíme ako zavádzanie, pretože Stredná priemyselná škola stavebná v Banskej Bystrici nebola zrušená, ale zlúčením sa stala organizačnou zložkou Spojenej školy, Kremnička 10, Banská Bystrica. Stalo sa tak na základe Uznesenia č. 216/2011 Zastupiteľstva BBSK z 27. apríla 2011, ktoré v bode A.5. schválilo "zaradenie Spojenej školy, Kremnička 10, Banská Bystrica do siete škôl a školských zariadení SR k 1. 9. 2011 s organizačnými zložkami: Stredná priemyselná škola stavebná, Kremnička 10, Banská Bystrica Stredná odborná škola stavebná, Kremnička 10, Banská Bystrica." Uznesenia Zastupiteľstva BBSK sú dostupné tu . Dátum zverejnenia analýzy: 18.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Téma dňa
tu


My kritizujeme spôsob komunikácie vlády a spôsob akým chcú s tým naložiť... Tento program je naozaj určený na humanitárne účely, pre exodusy, pri iných ranách, rôzne situácie.

V Bruseli 20. novembra 2009 Komisia prijala plán potravinovej pomoci pre najodkázanejšie osoby na rok 2010. Účasť členských štátov na programe je dobrovoľná. Pomoc sa obyčajne poskytuje rôznym kategóriám osôb žijúcich v chudobe, vrátane rodín v ťažkej situácií, starším ľuďom s nedostatočnými prostriedkami, bezdomovcom, zdravotne postihnutým osobám, deťom v ohrození, chudobným pracujúcim, migrujúcim pracovníkom a žiadateľom o azyl. Program je tak určený nie len pre humanitárne účely, ale aj pre chudobných. Použitie programu vládou je legitímne a kritika jeho nevhodného použitia je z tohoto pohľadu nelegitímna.

Komisia


Je to v štádiu vyšetrovania (nástenkový tender zo strany Bruselu, pozn.).

SITA (20. november 2009): "Európska komisia (EK) zastavila konanie voci Slovensku pre porušenie právnych predpisov v súvislosti s tzv. nástenkovým tendrom. Stalo sa tak po tom, co Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v máji tohto roku ukoncilo zmluvu o poskytovaní služieb pri cerpaní eurofondov s konzorciom štyroch firiem. (...) 'Komisia zastáva názor, že ukoncením zmluvy sa formálne odstránili osobitné dôvody stažnosti na porušenie právnych predpisov, takže konanie vo veci porušenia sa môže zastavit,' zdôvodnila komisia rozhodnutie o zastavení konania."

SITA


V rokoch 2006–2010, počas mojej prvej vlády, sme finančne podporili výstavbu viac ako 600 multifunkčných ihrísk v mestách a obciach.

Informáciu o podpore 600 multifunkčných ihrisiek Robert Fico používal už aj v minulosti, nepodarilo sa nám ju však nikdy overiť. Spustenie výstavby 600 multifunkčných ihrísk oznámil Robert Fico ešte na začiatku svojho prvého volebného obdobia, nie sú však dostupné presné údaje, na koľko sa tento cieľ podarilo zrealizovať. Dátum zverejnenia analýzy: 26.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Spustenie výstavby


Dnes Európa odoberá výrazne, výrazne menej ruského plynu, ako odoberala predtým a je presne pravda, čo ste povedali vy, že Putin pol roka predtým, ako začal inváziu na Ukrajinu, začal priťahovať kohútiky a začal umelo zvyšovať ceny plynu.

V dôsledku agresie Ruska voči Ukrajine, ktorá viedla aj k obavám súvisiacim s bezpečnosťou dodávok energie, sa EÚ definitívne rozhodla obmedziť svoju závislosť od ruského plynu. Toto úsilie viedlo k zníženiu dodávok zemného plynu z Ruska do EÚ z viac ako 50 % v roku 2021 na menej ako 15 % v prvej polovici roku 2023.

Nárast cien energií spôsobili aj kroky Ruskej federácie v oblasti dodávok plynu. Niekoľko rokov pred februárovou inváziou na Ukrajinu Rusko zámerne manipulovalo s dodávkami energie do Európy. V dôsledku pravidelného znižovania dodávok plynu a porušovania zmluvných záväzkov čelil európsky trh bezprecedentnému nárastu cien plynu.

Cena ruského plynu začala na svetovom trhu rapídne stúpať približne od marca v roku 2021, kedy tento plyn stál 5,15 EUR za MMBTU (merná jednotka energie – Milion Metric British Thermal Unit), pol roka pred vojnou, v auguste 2021 to bolo 13,11 EUR za MMBTU. Vo februári v roku 2022, keď sa začala invázia na Ukrajinu, stál plyn z Ruskej federácie 24,01 EUR za MMBTU.

obmedziť
zníženiu
polovici
manipulovalo
Cena ruského plynu


Hlas podporil otvorenie schôdze aj pre migráciu, aj pre riešenie problémov s pediatrami s tým, že sme pomoc chceli pomôcť otvoriť len schôdzu.

Vo štvrtok 7. 9. 2023 a piatok 8. 9. sa mali v parlamente konať až štyri mimoriadne schôdze. Dve schôdze sa týkali úpravy Trestného zákona a situácii pediatrov, ďalšie dve nelegálnej migrácie: jednu schôdzu inicioval Smer-SD a druhú vláda. Strana Hlas-SD avizovala podporu mimoriadnej schôdzi o pediatroch a migrácii, otvorenie Trestného zákona však už podporiť odmietla. Hlas-SD však nakoniec podporil len schôdzu migrácii, ktorú iniciovala strana Smer-SD. Pri otvorání schôdze iniciovanej vládou sa prezentovala menej ako polovica poslancov strany, alebo boli všetci vykázaní ako neprítomní. Hlas-SD tak podporil len schôdzu o migrácii Smeru-SD, nie vládnu schôdzu, ktorá mala vyššiu šancu na otvorenie. Výrok Petra Pellegriniho preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Strana Hlas-SD na začiatku septembra avizovala, že jej poslanci podporia mimoriadnu schôdzu o nelegálnej migrácii. Peter Pellegrini sa tiež vyjadril, že HLAS podporí aj otvorenie mimoriadnej schôdze týkajúcej sa pediatrov, rokovanie o novelizácii Trestného zákona však už strana podporiť odmietla .

Strana k téme migrácie podporila iba mimoriadnu schôdzu, ktorú iniciovali jej bývalí kolegovia zo strany Smer. Na prvom pokuse o otvorenie schôdze k nelegálnej migrácii, ktorá sa konala 7. 9. 2023, boli prítomní všetci poslanci strany Hlas-SD okrem Róberta Puciho. Avšak k hlasovaniu o samotnom návrhu neprišlo nakoľko prítomných bolo celkovo iba 67 poslancov. Na otvorenie schôdze je pritom potrebných minimálne 76 poslancov, aby bol parlament uznášaniaschopný. Okrem Puciho sa poslanci Hlasu-SD zúčastnili tiež druhého pokusu o otvorenie mimoriadnej schôdze, ktorá sa konala ešte v ten istý deň. Avšak kvórum znova nebolo dosiahnuté.

O deň neskôr sa konali ďalšie dva pokusy o otvorenie mimoriadnej schôdze o nelegálnej migrácii. Prvého hlasovania sa nezúčastnili štyria predstavitelia Hlasu vrátane Petra Pellegriniho. Na druhom hlasovaní už chýbali strane Hlas-SD len traja poslanci.

V rovnaký deň sa poslanci tiež pokúšali otvoriť 101. schôdzu týkajúcu sa ambulantnej starostlivosti. Počas prvého hlasovania chýbal k plnej zostave poslancov Hlasu-SD opäť iba Róbert Puci a počas druhého hlasovania bol scenár rovnaký. Nasledujúci deň sa prvého hlasovania nezúčastnili štyria poslanci Hlasu-SD a pri druhom chýbali traja.

Vládnu schôdzu týkajúcu sa nelegálnej migrácie, na ktorej mali poslanci odhlasovať zmenu vo vydávaní tlačiva pre migrantov, Hlas-SD nepodporil. Na dvoch ( 1. hlasovanie , 2. hlasovanie ) piatkových hlasovaniach sa neprezentoval ani jeden poslanec strany. Pri druhom hlasovaní by pritom hlasy poslancov okolo Petra Pellegriniho postačovali na otvorenie schôdze. Na pondeľňajšom pokuse o otvorenie schôdze sa už prezentovali aj niektorí poslanci Hlasu-SD, v žiadnom hlasovaní ich však nebola viac ako polovica. Na prvom hlasovaní sa prezentovali traja poslanci a na druhom už piati. Na otvorenie schôdze sa napriek tomu ani na štvrtý pokus nenašiel dostatočný počet hlasov.

Ani jednu z mimoriadnych schôdzí sa kvôli nízkej účasti poslancov nakoniec otvoriť nepodarilo .

podporia
odmietla
prítomní
druhého
Prvého
druhom
chýbal
druhého
prvého
druhom
1. hlasovanie
2. hlasovanie
neprezentoval
prvom hlasovaní
druhom
nepodarilo


Znížili sme počet učiteľov zo 100 000 na 70 000 za to obdobie (na poste ministra školstva, pozn.).

Žiadny z ukazovateľov špecifických počtov učiteľov nepotvrdzuje pokles počtu učiteľov v takom rozsahu o akom hovorí Martin Fronc, jeho výrok je preto nepravdivý. Nakoľko poslanec Fronc nešpecifikoval pojem "počet učiteľov" bližšie, rozhodli sme sa k tomuto údaju pristúpiť z viacerých uhlov. Údaje za roky 2002-2006 sme čerpali z dát UIPS , pričom sme sledovali vývoj počtu interných učiteľov bez učiteľov VŠ, interných učiteľov vrátane učiteľov VŠ, interných a externých učiteľov spolu vrátane, i bez učiteľov VŠ (vždy vrátane učiteľov škôl ktorých zriaďovateľmi sú iné ministerstvá - takmer zanedbateľná čiastka). Nasledujúci graf tieto údaje názorne zobrazuje: Ako je z grafu zrejmé, údaje poslanca Fronca sú nepresné. Pokles počtu učiteľov o 30 000 nebadáme pri žiadnom zo zvolených spôsobov porovnania. Najvýraznejší pokles badáme pri počte učiteľov pokiaľ zarátame i externých učiteľov, i ten je však najvýraznejší medzi rokmi 2003 a 2006, i to iba o 12 tisíc. Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

UIPS


Explicitne, tam to má takú preambulu, takú pomerne dlhú preambulu, WHO má rado také dokumenty s dlhými úvodmi a v tom úvode je napísané explicitne, že Svetová zdravotnícka organizácia nemá kompetenciu zasahovať akýmkoľvek spôsobom do vnútroštátnych zákonov a predpisov, tzn. ak si tu dáme lockdown alebo nedáme jej naše rozhodnutie, či budeme alebo nebudeme očkovať povinne - nepovinne, je naše rozhodnutie slovenské, slovenskej vlády, ktorá tu vtedy bude, keď prípadne takáto situácia nastane.

Globálna pandemická dohoda bola formálne prijatá 20. mája 2025 hlasovaním na 78. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia v Ženeve. Zmluva si stanovuje za cieľ zlepšiť koordináciu a kooperáciu v rámci prevencie a riešenia globálnych pandémií. Článok 22 ods. 2 Dohody ustanovuje , že Svetová zdravotnícka organizácia vrátane jej generálneho riaditeľa nemá právomoc zasahovať do národných zákonov a ani nemôže členským krajinám nariadovať konkrétne opatrenia ako povinné očkovanie, cestovné obmedzenia či lockdowny (. pdf , s. 28).

Nápad vytvoriť medzinárodnú zmluvu pre zlepšenie kooperácie pri ďalšej pandémii prvýkrát odprezentoval bývalý predseda Európskej rady Charles Michel spolu s generálnym riaditeľom Svetovej zdravotníckej organizácie Dr. Tedrosom Adhanom Ghebreyesusom v reakcii na vypuknutie globálnej pandémie covidu-19. Príprava samotnej zmluvy začala v roku 2021. Zmluva by mala zlepšiť koordináciu laboratórnych a výskumných kapacít pre monitorovanie hrozieb a systém včasného varovania. Ďalej si dohoda kladie za cieľ zvýšiť spoluprácu v oblasti zdravotníctva a zabezpečiť lepšie zdieľanie zdravotníckych kapacít či zdravotníckeho materiálu. Dohoda má takisto posilniť spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja.

Hoci dohoda kladie dôraz na medzinárodnú koordináciu a výmenu informácií medzi štátmi, konečné rozhodnutie o tom, aké opatrenie štát príjme, zostáva v kompetencií jeho vlády (. pdf , s. 28). Pandemická dohoda garantuje právo štátov prijímať vlastné rozhodnutia ohľadom riadenia pandémií. Slovenská akadémia vied v reakcii na šírenie informácií o tom, že dohoda okliešťuje právo štátov na vlastné rozhodnutia, vydala v máji 2025 stanovisko, v ktorom uviedla : „Globálna pandemická dohoda výslovne zakotvuje suverenitu jednotlivých štátov, rešpektovanie ľudských práv a nezasahuje do vnútroštátnych kompetencií Slovenskej republiky.”

prijatá stanovuje ustanovuje pdf odprezentoval začala zlepšiť zvýšiť zostáva pdf garantuje vydala uviedla


Základná línia nášho programu (prog. vyhlásenia pozn), ktorý sme predložili je, že ideme ozdravovať, lebo musíme ozdravovať, ale len vtedy, ak súčasne bude hospodársky rast a budeme vytvárať pracovné miesta.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Robert Fico vyjadruje skôr svoj subjektívny pohľad, volí slovo ozdravovanie na definovanie hlavnej línie programového vyhlásenia vlády. Základná línia programu sa vypozorovať dá, aj keď výraz ozdravovanie sa v ňom nenachádza. Vyskytuje sa tam však niekoľko symbolov "ozdravovania"- hovorí sa o zmiernení dopadov krízy, hospodárskom raste, konsolidácii verejných financií, znížení nezamestnanosti, tvorbe pracovných miest...


Dohodnuté priestory a zariadenia sú definované v prílohe A, čo je napísané v prílohe A? V prílohe nie je napísané, že hangár 1 a 4, 100 m2 letiská, v prílohe 1 je napísané, letisko Sliač, vojenské letisko a vojenské letisko Kuchyňa.

Pomocou uvedeného výroku sa Robert Fico snaží naznačiť, že Slovenská republika touto dohodou odovzdáva celé letiská Sliač a vojenské letisko Malacky-Kuchyňa do užívania armáde USA. Avšak opomína článok 2, odsek 6 dohody, v ktorom je uvedené, že Slovensko samo určí, ktoré časti letísk budú môcť využívať príslušníci USA. Preto hodnotíme tento výrok ako zavádzajúci.

V prílohe A dohody sa sice uvádzajú ako dohodnuté priestory a zariadenia vojenské letiská Sliač a Malacky-Kuchyňa, avšak poslanec Fico opomína obsah článku 2, odseku 6, ktorý ďalej vymedzuje pojem daných priestorov a zariadení.

V danom odseku sa uvádza, že „pri plnom rešpektovaní tých častí, ktoré si Slovenská republika alebo jeho výkonný zástupca určí na svoje výhradné používanie, budú mať Strany spoločný prístup k dohodnutým zariadeniam a priestorom a budú ich spoločne používať, s výnimkou tých častí, ktoré Strany alebo ich výkonní zástupcovia osobitne vyhradia na výhradný prístup a používanie ozbrojenými silami USA." (. docx. , s. 5)

Z uvedeného vyplýva, že Slovenská republika bude mať možnosť určiť si priestory, ktoré budú v jej výhradnom používaní, a ktoré nebudú k dispozícií ozbrojeným silám USA. Možnosť využívať celý areál oboch letísk, ktorú podľa poslanca Fica zaručuje táto zmluva, bude teda podmienená implicitným či explicitným súhlasom Slovenskej republiky. Keďže poslanec Fico túto skutočnosť vo svojom výroku úmyselne či neúmyselne opomenul, výrok hodnotíme ako zavádzanie.

dohody docx.


...sa znížil výber príjmu z právnických osôb, ale ja si aj od paušálnych výdavkov napríklad budúci rok, čo presadili sme my (...)

Výrok porovnáva daňový príjem od právnických osôb. V roku 2016 predstavovali daňové príjmy od právnických osôb 3 187 063 000 eur a prognózy na rok 2017 predpokladajú zníženie na 2 612 030 000 eur. (Hlavná kniha, .pdf . str.22) Rovnako sa aj na rok 2018 predpokladá zníženie dane z príjmov právnických osôb o 551,0 mil. eur. (Hlavná kniha, .pdf , str. 19) Toto zníženie príjmu daní od právnických osôb je čiastočne spôsobené úpravou zákona o výške paušálnych výdavkov pre živnostníkov zo 40 % na 60 % čo bolo jedným z bodov Programového vyhlásenia vlády z roku 2016. Nakoľko bol tento vládny sľub dodržaný a konečná podoba zákona o navýšení limitu paušálnych výdavkov pre živnostníkom bola ovplyvená pozmeňovacím návrhom Andreja Danka, hodnotíme tento výrok ako pravdivý. Hlavným dôvodom zníženia daňových príjmov právnických osôb je podľa návrhu rozpočtu na roky 2018 - 2020 negatívne zúčtovanie dane v roku 2016 determinované poklesom ziskovosti a kombináciou jednorazových faktorov v podobe pripočítateľných a odpočítateľných položiek upravujúcich zisk na základ dane. Zníženie akruálneho výnosu dane za rok 2016 zníži predpokladaný výnos dane v roku 2017 ako aj v nasledujúcich rokoch. Od roku 2018 prispievajú k nižšiemu výberu legislatívne zmeny v podobe zrušenia daňových licencií (-77,2 až -82,8 mil. eur), zavedenie samostatného technického zhodnotenia pre sektor kúpeľníctva (-0,1 až -0,7 mil. eur) a zvýšenie odpočtu výdavkov na vedu a výskum (-9,0 až -13,3 mil. eur) (Hlavná kniha, .pdf , str. 19) V svojom Programovom vyhlásení v roku 2016 sa vláda vyslovila zvýšiť limit na paušálne výdavky pre živnostníkov. V septembri 2016 predložil Robert Fico vládny návrh zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. (Úvodná strana, .doc ) V priebehu druhého čítania sa vyslovili tri pozmeňujúce návrhy, pričom hlasovaním prešiel len pozmeňovací návrh Andreja Danka. Zákon bol schválený na treťom čítaní v novembri 2016 a nadobudol účinnosť od 1. januára 2017, v niektorých bodoch od 1. februára 2017 resp. 1. januára 2018. Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf .pdf úpravou dodržaný .pdf vyslovila .doc Zákon


Mesto Trenčín aj vďaka tomuto auditu zvíťazilo, alebo uspelo, v niekoľkých závažných sporoch. Napríklad so spoločnosťou CTP, kde nám hrozilo okolo 20 mil. eur. Jednoznačne sme si poradili so sporom s Trenčianskou televíziou, kde súd jednoznačne potvrdil, že zmluvy ktoré boli, boli neplatné. Vyhrali sme niekoľko ďalších súdnych sporov, posledný sme vyhrali, práve kvôli nešťastnej jame v Trenčíne, kde spoločnosť žiadala od mesta odškodné 1,7 mil. eur, súd to v plnej miere zamietol.

Demagog.SK nie je schopný posúdiť, či mesto Trenčín uspelo v súdnych sporoch aj vďaka uvádzanému auditu. Je však pravdou, že Trenčín uspel v spomínaných sporoch (v prípade jedného možno ešte predpokladať pokračovanie sporu, pozn.), pričom Richard Rybníček správne uvádza aj sumy, o ktoré sa mesto súdilo. Výrok na základe uvedeného hodnotíme ako pravdivý. Rybníček hovorí o právnom audite, ktorý nechal vypracovať koncom roka 2010 hneď po nástupe do funkcie. Jeho výsledky doteraz neboli sprístupnené verejnosti. Primátor vyhlásil , že celú Správu o právnom audite nemôže zverejniť, pretože obsahuje citlivé informácie a sú v ňom tiež naznačené možnosti, ako chce mesto postupovať pri riešení súdnych sporov. Odmietnutie zverejnenia tohto dokumentu je predmetom súdneho sporu medzi organizáciou Centrum environmentálnych a mestom Trenčín. V roku 2012 viedlo mesto spor so spoločnosťou CTP Invest, ktorá od mesta požadovala vyplatenie sumy 20,9 mil. eur s príslušenstvom náhrady škody. Žalobca stiahol žalobu v celom rozsahu a súd teda rozhodol o zastavení konania. TASR , 27. februára 2012: "Ide o firmu, ktorá patrí Multiinvestu a Finspelu, a ktorej slovenská dcéra CTP Invest mala vykúpiť pozemky a zdevelopovať priemyselný park pre taiwanského investora AU Optronics. Z biznisu však napokon nič nebolo, a to napriek tomu, že s mestom Trenčín mal CTP Invest uzatvorenú zmluvu a zmluvu o spolupráci." Rybníček pravdivo uvádza, že mesto vyhralo súdny spor s Trenčianskou televíziou, kde súd vyvrátil právoplatnosť zmlúv a žalobu zamietol . Existuje však predpoklad, že spor bude mať ešte pokračovanie. Rybníček tiež pravdivo uvádza, že súd zamietol vyplatenie odškodného vo výške 1,7 mil. eur firme Tatra Real Trade, a.s., ktorá chcela v Trenčíne postaviť podzemné garáže a polyfunkčný objekt. Spoločnosť od mesta požadovala odškodnenie za údajne zmarenú investíciu. v súvislosti. Mesto Trenčín musí na základe rozhodnutia súdu vyplatiť spoločnosti transakciu vyše 330 tis. eur, ktorá predstavuje vrátenie zloženej zábezpeky plus úroky. TASR , 28. októbra 2014: "Mesto Trenčín musí vrátiť spoločnosti Tatra Real Trade viac ako 225.000 eur plus deväťpercentný ročný úrok z omeškania za sedem rokov. Spoločnosti, ktorá chcela pri Posádkovom klube v Trenčíne postaviť podzemné garáže s polyfunkčným objektom, tak musí mesto na základe rozhodnutia súdu vyplatiť spolu 330.493 eur. Finančnú transakciu odobrili na dnešnom zasadnutí poslanci mestského zastupiteľstva v zmene rozpočtu. Podľa predsedu finančnej komisie Pavla Kubečku, ktorý zmenu rozpočtu predkladal, Krajský súd v Trenčíne nárok spoločnosti voči mestu zamietol s tým, že mesto škodu nespôsobilo. Krajský súd však zaviazal mesto Trenčín zaplatiť Tatra Real Trade zábezpeku, ktorú spoločnosť vyplatila mestu za pozemky na základe zmluvy z roku 2007. Tá bola podľa rozhodnutia súdu neplatná." Dátum zverejnenia analýzy: 01.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

vypracovať
vyhlásil
súdneho sporu
rozhodol
TASR
vyhralo
zamietol
zamietol
TASR


Potom sú tu rôzne otvorené ďalšie tému. Napríklad Slováci v zahraničí, či už v Rumunsku, v Maďarsku, v Poľsku alebo v Srbsku vo Vojvodine, ktorí boli prenasledovaní.

Napriek našej snahe sa nám nepodarilo nájsť žiadne informácie o podobných témach, či už na stránkach ÚPN, alebo inde. Na druhej strane nemôžeme vylúčiť, že tieto témy sú otvorené, avšak zatiaľ sa informácie nepublikovali, preto výrok označujeme za neoveriteľný.


Krajina, ktorá trvalo porušuje pravidlá, može dostať sankcie do výšky 0,2% HDP. V prípade Slovenskej republiky môžeme dostať sankciu do výšky 140 miliónov eur, pri našom HDP plus mínus 72 miliárd eur. Ak by sme túto sakciu dostali, nemali by sme zdroje na tri roky na zvyšovane platov zdravotných sestier, kde ročne potrebujeme asi 50 miliónov eur. Druhý typ pravidla, ak krajina porušuje pravidlá, môžu jej byť krátené eurofondy, a tretí typ, krajina stráca hlasovacie práva v európskych inštitúciách.

V prípade porušenia Paktu stability a rastu môže byť krajine udelená pokuta za splnenia podmienok do výšky 0,2% HDP (sankcia sa udeľuje za deficit vyšší ako 3% alebo za skresľovanie štatistických údajov). Keďže HDP Slovenska je na úrovni 72,1 mld. Eur tak pokuta pre Slovensko vo výške 0,2% by bola približne 144 mil. Eur. Ak ide o zvyšovanie platov sestier tak konkrétna výška nákladov nie je vyčíslená, ale náklady sa pohybujú od 50 mil. Eur až po 135 mil. Eur v prípade, že by sa platy zvyšovali všetkým sestrám. ( zdroj. mediweb.hnonline , hnonline , sme ).

porušenia HDP mediweb.hnonline hnonline sme sankcia sankcia


(...) máme distribučné spoločnosti rozpredané (...) štát dovolil vstúpiť J&T do stredoslovenskej energetiky a teraz ešte západoslovenská a východoslovenská.

Nakoľko väčšinovým vlastníkom distribučných spoločností (51%) zostáva i naďalej štát, považujeme Dankov výrok za zavádzajúci. Na Slovensku pôsobia tri najväčšie distribučné spoločnosti - Západoslovenská energetika (ZSE), Stredoslovenská energetika (SSE) a Východoslovenská energetika (VSE). Tieto spoločnosti sú väčšinovo kontrolované štátom, ktorý vlastní prostredníctvom ministerstva hospodárstva 51% podiel. V novembri roku 2013 dokončili francúzsky Electricité de France (EDF) a český Energetický a průmyslový holding (EPH) transakciu, ktorej predmetom bol prevod menšinového podielu (49%) v spoločnosti Stredoslovenská energetika (SSE). Vlastníkom EP Holdingu je Petr Kellner, Daniel Křetínský, Patrik Tkáč a J&T. Z hľadiska akcionárov sú na tom podobne i ZSE a VSE , kde 51% podielu vlastný štát a zvyšných 49% akcií a manažérsku kontrolu vykonávajú zahraniční akcionári - v prípade VSE je to nemecký energetický koncern RWE a akcionárom vo ZSE je nemecká spoločnosť E. ON , ktorá 49% podiel od ZSE kúpila v roku 2002. Dátum zverejnenia analýzy: 01.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

tri najväčšie distribučné spoločnosti
V novembri roku 2013
Stredoslovenská energetika
ZSE
VSE
E. ON


...nová ministerka školstva, ktorá prišla povedala, že nás to (nevyčerpanie eurofondov, pozn.) bude stáť niekoľko desiatok miliónov eur.

Slovensko skutočne môže prísť o časť z eurofondov na vedu a výskum v maximálnej hodnote 32 miliónov eur. Ministerka školstva Martina Lubyová však nepotvrdila, že by sme o tieto finančné prostriedky definitívne prišli, naopak uviedla, že spolu s Európskou komisiou konzultovala plán, ktorým by spomínané číslo znížila. Výrok Borisa Kollára preto hodnotíme ako zavádzajúci. Martina Lubyová (nominantka SNS) si za cieľ svojej prvej zahraničnej cesty po vymenovaní ministerkou školstva zvolila Brusel. Dňa 20. septembra 2017 sa stretla s eurokomisárkou pre regionálnu politiku Corinou Creţovou, aby vysvetlila, v čom sú problémy zablokovaných eurofondových výziev v hodnote 300 miliónov eur a čo robiť, aby sa mohlo čerpanie eurofondov spriechodniť. Lubyová na rokovaní pripomenula , že riešenie daného stavu je pre Slovensko veľkou prioritou, zároveň však prezentovala kroky, ktoré ministerstvo doteraz vykonalo. Šlo najmä o začiatok kontroly Najvyššieho kontrolného úradu, zrušenie problematickej výzvy na dlhodobý strategický výskum a vypracovanie akčných plánov na zvýšenie transparentnosti výberu projektov. Na základe toho 22. septembra 2017 informovala ministerka o tom, že "Európska komisia nechce Slovensku žiadne prostriedky odobrať v dôsledku toho, čo sa stalo, EK bude veľmi rada, ak sa Slovensku podarí dobehnúť čerpanie a tieto prostriedky odblokovať v rámci tých dohôd o stransparentnení režimu čerpania, ktoré sme (delegácie, pozn.) dosiahli a ktoré budeme implementovať". V dôsledku zablokovania výziev však hrozí, že Slovensko príde o časť z eurofondov na vedu a výskum. „Z titulu plynutia času sa nám nepodarí vyčerpať prostriedky do konca roka, ktoré sme mali vyčerpať,“ uviedla Martina Lubyová na tej istej tlačovej konferencii . Zvýšeným úsilím partnerov na Slovensku a v Európske únii sa podľa nej podarilo dosiahnuť, že pôvodná "horibilná" suma 72 miliónov eur, o ktorú malo Slovensko prísť, sa redukovala na súčasných 32 miliónov eur. „Toto nás veľmi mrzí, pretože toto sú naozaj prostriedky, ktoré sa dali produktívne využiť. Nie je to ešte definitívne, je možné, že sa nám do konca roku podarí toto číslo znížiť,“ prisľúbila Lubyová. Podľa denníku Pravda konzultovalo ministerstvo školstva s Európskou komisiou tri možné spôsoby čerpania peňazí, pričom ako schodný sa ukázal iba jeden, a to presunutie istej časti prostriedkov do takzvaných finančných nástrojov, čo v podstate predstavuje využitie návratných finančných príspevkov. Podľa ministerky prebehlo celkovo rokovanie s eurokomisárkou v pozitívnom duchu, pričom EK ocenila, že SR nastavila novú a intenzívnejšiu úroveň komunikácie. Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

stretla
pripomenula
informovala
tlačovej konferencii
Pravda
rokovanie


My máme pomerne nízky dlh, nejakých 52%, ale sú krajiny, ktoré ho majú dvojnásobný. Francúzsko 99%, Grécko 170%, Taliansko vyše 100%.

Dlhy krajín eurozóny, ktoré uviedla Remišová sa približne zhodujú s údajmi, ktoré v júli 2017 uverejnil EUROSTAT. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Verejný dlh krajín eurozóny je vyjadrený v percentách z HDP. Na konci 1. štvrťroka 2017 sa zvýšil na 89,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) z 89,2 % HDP na konci predchádzajúceho, 4. kvartálu 2016. V celej EÚ vzrástol verejný dlh v sledovanom období na 84,1 % z 83,6 % HDP. Spomedzi členských štátov EÚ najvyšší dlh mali na konci 1. štvrťroku 2017 Grécko (176,2 % HDP), Taliansko (134,7 %) a Portugalsko (130,5 %) a naopak, najmenšie dlhy vykázali Estónsko (9,2 %) a Luxembursko (23 %). Slovenský verejný dlh na konci 1. štvrťroka 2017 vzrástol na 53,5 % HDP z 51,9 % HDP vo 4. kvartáli 2016 a 51,8 % HDP v období január-marec 2016. Slovensko má naozaj v porovnaní s ostatnými krajinami pomerne nízky dlh. Na porovnanie slúži nižšie uvedená tabuľka. if("undefined"==typeof window.datawrapper)window.datawrapper={};window.datawrapper["uLhkp"]={},window.datawrapper["uLhkp"].embedDeltas={"100":551,"200":526,"300":500,"400":500,"500":500,"600":500,"700":500,"800":500,"900":500,"1000":500},window.datawrapper["uLhkp"].iframe=document.getElementById("datawrapper-chart-uLhkp"),window.datawrapper["uLhkp"].iframe.style.height=window.datawrapper["uLhkp"].embedDeltas[Math.min(1e3,Math.max(100*Math.floor(window.datawrapper["uLhkp"].iframe.offsetWidth/100),100))]+"px",window.addEventListener("message",function(a){if("undefined"!=typeof a.data["datawrapper-height"])for(var b in a.data["datawrapper-height"])if("uLhkp"==b)window.datawrapper["uLhkp"].iframe.style.height=a.data["datawrapper-height"][b]+"px"}); Dátum zverejnenia analýzy: 25.09.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dlh


A nestačí na to nominálny rast miezd na reálne mzdy, ktoré sú skutočným vyjadrením životnej úrovne. Je tu veľká hrozba, že budú mať nulový nárast, alebo, že dokonca poklesnú, to znamená, ľudia schudobnejú.

Nevieme presne, z ktorých prognóz alebo informácií čerpá P. Kažimír. K dispozícii máme vládne materiály, ktoré odhadujú vývoj v rokoch 2012-2014. V tejto prognóze z dňa 2. februára 2011 , s ktorou prišlo ministerstvo financií, sa okrem iného píše:

prognóze z dňa 2. februára 2011


Slovenský europoslanec nikdy doteraz nemal povinnosť aspoň raz za rok predniesť správu o svojej činnosti. To je predsa jasné, že slovenský občan nevie o tom, čo europoslanec robí, keď ani europoslanec ani svojim kolegom raz za štyri roky nepríde povedať- robil som toto. Kolega Viskupič vystúpil v tomto, práve na poslednej schôdzi podal takýto návrh, nebol schválený...

V skutočnosti podal okrem Viskupiča ten istý návrh aj Škripek. Návrh novelizoval Rokovací poriadok a dal europoslancovi možnosť predložiť raz za rok správu o svojej činnosti. Dnes im takáto možnosť alebo povinnosť formálne nevyplýva z rokovacieho poriadku a ani zo žiadneho iného zákona alebo normy. Návrh nebol schválený. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Je pravdou, že poslanci Viskupič a Škripek predniesli návrh , ktorý novelizoval Rokovací poriadok NR SR, v ktorom pridávajú v § 128 odseky 3 a 4: „(3) Poslanci Európskeho parlamentu, ktorí boli zvolení na území Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu,47b) majú právo raz za kalendárny rok predniesť národnej rade správy o svojej činnosti. Predseda národnej rady zaradí takéto správy po ich doručení do programu najbližšej schôdze národnej rady. Ustanovenia § 24 ods. 1 sa nepoužijú. (4) Správy podľa odseku 1 a 3 a správy, ktoré sa každý rok predkladajú na prerokovanie do národnej rady v rámci jej pôsobnosti, sa po ich prerokovaní berú národnou radou na vedomie.“. V dôvodovej správe uvádzajú: "...javí ako potrebné a žiaduce, aby poslanci Európskeho parlamentu zvolení, aby zastupovali záujmy občanov Slovenskej republiky v Európskej únii, mali možnosť predniesť správy o svojej činnosti a prezentovať svoju prácu a dosiahnuté výsledky pred poslancami národnej rady." Tento návrh však neprešiel , keďže na schôdzi č. 35 dňa 11. júna 2014 z celkovo hlasujúcich 117 poslancov hlasovalo za návrh 32, proti boli štyria a zdržalo sa hlasovania 81 poslancov. Dátum zverejnenia analýzy: 07.07.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh
schôdzi č. 35


Súčasný stav správy národnej domény .sk je plne nevyhovujúci pre internetovú komunitu aj pre štát. Z historických dôvodov je doména .sk dosiaľ spravovaná súkromnou spoločnosťou SK-NIC, a.s., ktorá plní praktickú funkciu správcu centrálnej databázy a zároveň aj jediného centrálneho registrátora.

Spomínaná súkromná spoločnosť SK-NIC , a.s je skutočne správcom internetovej domény najvyššej úrovne .sk, ktorá je vyhradená pre slovenský internet. Pred touto spoločnosťou doménu .sk spravovali firmy EuroWeb Slovakia a.s. a EUnet Slovakia s.r.o.

SK-NIC správe


Pretože keď prídete do reštaurácie, tak za to jedlo zaplatíte 5 %, keď si objednáte, zaplatíte 19 %, keď si ho dáte doviezť, tak v rámci toho dovozu je to 23 %.

Súčasťou konsolidačných opatrení, ktoré schválili poslanci NR SR v októbri 2024, bola novela zákona o dani z pridanej hodnoty (DPH). Od 1. januára 2025 platí , že sa konzumácia jedla v priestoroch reštaurácie zdaňuje sadzbou DPH vo výške 5 %. Zabalené jedlo, ktoré si zákazník z reštaurácie odnesie alebo mu bude doručené reštauráciou, podlieha sadzbe DPH vo výške 19 %. V prípade donášky externým kuriérom sa strava zdaňuje sadzbou DPH na úrovni 19 % a externá donáška 23 % sadzbou DPH.

schválili platí zdaňuje


Napríklad viete dobre, že zaznel v Národnej rade ten vtip o židoch, ktorý rozčúlil aj pána profesora Traubnera, aj židovskú náboženskú obec(...)židovská náboženská obec povedala, že je tým dotknutá. Pán Traubner takisto...

Spomenutý výrok zaznel z úst Igora Matoviča počas rozpravy k rokovaciemu poriadku v októbri 2016. Išlo konkrétne o hodnotenie situácie v slovenskom parlamente, ktorú prirovnal k hraniu futbalu medzi Židmi a dozorcami v koncentračnom tábore, kde Židia predstavujú opozíciu a dozorcovia koalíciu. Matovič sa toto prirovnanie potom snažil uviesť na pravú mieru s tým, že nemal v úmysle uraziť žiadnu rasu ani národ. Židovská náboženská obec i profesor Traubner sa však jeho porovnaním cítili byť dotknutí. Výrok Danka preto hodnotíme ako pravdu.

Profesor Pavel Traubner , uznávaný slovenský neurológ, ktorý prežil holokaust, sa k téme vyjadril nasledovne: „ Vyjadrenia pána Matoviča sa ma osobne dotkli, (...) lebo porovnanie poslanca a Žida je urážkou tých, ktorí tam zahynuli. (...) Sme demokratická krajina a poslanec má právo povedať, ale nesmie to hraničiť s porušovaním zákona a s porušovaním ľudských práv “.

Reakcia Ústredného zväzu židovských náboženských obcí reprezentovaná Igorom Rintelom , predsedom zväzu, znela: „ Poslanec si zrejme neuvedomuje, že Židom išlo počas holokaustu o život a futbal bolo to posledné, čo by si v koncentračnom tábore priali robiť (...) Slovensko totiž v tomto období stratilo 70-tisíc spoluobčanov. A to len preto, že sa narodili ako Židia. “ Rintel označil Matovičovo zľahčovanie holokaustu za neslušné, nemorálne a hlúpe.

Matovič sa následne, ako sám spomína na tlačovej konferencii, stretol s Rintelom, ktorý výrok tento jeho výrok považuje naďalej za nešťastný a hlúpy.

Demagog.SK nehodnotí, či išlo o pokus o vtip, alebo a pokus literárnej metafory, prípadne hyperboly.

Matoviča Traubner Rintelom spomína


Strana (KDH, pozn.) prispela na kampaň sumou 100-tisíc eur.

Demagog.SK nezistil či skutočne strana KDH prispela na kampaň Hrušovského sumou 100 tisíc eur. Volebný štáb Hrušovského priznal , že si objednal jeden prieskum a ten bol uhradený zo zdrojov KDH. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

priznal


Je to spoločný projekt, volá sa kandidát na župana pán Maňka, to bol spoločný kandidát KDH a Smeru.

Je pravdou, že V. Maňka bol v župných voľbách v novembri 2013 kandidátom na župana Banskobystrického samosprávneho kraja za strany SMER-SD, KDH, SZ, SMK, HZD, ĽS-HZDS a SMS. Je teda pravdou, že KDH a SMER-SD vytvorili koalíciu.

voľbách


Včera som v jedných novinách čítal, dali si prácu s tým, že sa opýtali detí, ktoré vyrástli v detských domovoch, či by išli radšej do adopcie do páru rovnakého pohlavia alebo by radšej ostali v detskom domove. Myslím, že osem z desiatich povedalo, že by radšej ostali v detskom domove. A to sú už dospelí ľudia.

Peter Kremský naráža na článok Nového času , ktorý sa pýtal ôsmich ľudí vo veku od 22 do 37 rokov, ktorí detstvo prežili v detských domovoch alebo v pestúnskych rodinách. Šesť z ôsmich opýtaných odpovedalo, že by radšej volilo život v detskom domove ako v rodine s dvoma partnermi rovnakého pohlavia. Dvaja opýtaní odpovedali, že by radšej ako život v detskom domove volili rodinu s homosexuálnym párom. Peter Kremský síce nepresne uvádza veľkosť vzorky, keďže opýtaných nebolo desať, ale len osem, no správne uvádza, že len dvaja opýtaní zo vzorky odpovedali, že by radšej volili homosexuálnu rodinu ako život v detskom domove. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Nového času


...nemajú (polícia SR, pozn.) technické zabezpečenie, sprchy, výzbroje a ďalšie veci.

Podľa dostupných informácií nie je vybavenie a technické zabezpečenie Policajného zboru SR celkovo vnímané ako na zlej úrovni. Čo sa vyzbrojenia policajného zboru týka, v decembri 2015 minister vnútra Robert Kaliňák informoval o podpíse rámcovej dohody na nákup zbraní aj s príslušenstvom pre policajný zbor. Ako dôvod bola uvedená modernizácia a zladenie vybavenia zo zvyškom EÚ, stav však nebol označený za akútny. Problémy so sprchami mali len na Krajskom riaditeľstve v Košiciach pred dvoma rokmi, opäť sa však nejednalo o závažný problém. Funkčné sprchy v budove boli, časti policajtov sa však zdali byť príliš vzdialené, uskutočnili tak zbierku na nové sprchy v inej časti budovy. Vzhľadom na to, že sa nám nepodarilo nájsť relevantné informácie o chýbajúcom alebo zastaralom vybavení z posledných rokov, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

rámcovej dohody
sprchami
Zákona
Zákona
plat


Ale treba si povedať, že ten euroval to nie je nejaká pôžička, to je proste len nejaké potenciálne záruky, ktoré vlastne tento euroval dáva nejakým krajinám.

TASR : " Na vytvorení Európskeho financného stabilizacného mechanizmu (EFSF) sa dohodli ministri financií EÚ v máji 2010. Únia spolu s Medzinárodným menovým fondom (MMF) prostredníctvom tohto mechanizmu poskytne záruky krajinám vo financných tažkostiach až do sumy 750 miliárd eur. " Portál etrend.sk uvádza: " V prípade, že sa niektorý zo štátov eurozóny dostane do tažkostí, akciovka vydá dlhopisy a z príjmov z ich predaja problémovej krajine požicia. Tento mechanizmus bude možné využívat len do júna 2013." Clánok je z dna 15. júla 2010. Dátum zverejnenia analýzy: 17.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR

etrend.sk


Je to niekde okolo teraz 70 miliónov eur, o ktoré sa takto jednorázovo ročne vyplatia (na vianočné dôchodky, pozn.).

Podľa našich prepočtov bude navýšenie vianočných príspevkov o 8,61 eur, predstavovať sumu 10 mil. eur. Ak túto sumu pripočítame k sume ktorá bola vyplatená na vianočné príspevky v roku 2012, dostaneme sumu takmer 70 miliónov eur na vianočné príspevky v roku 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Sociálna poisťovňa vo svojej výročnej správe za rok 2012 informuje, že na vianočné príspevky poskytla necelých 60 mil. eur ( .pdf , str. 18). Podľa rozpočtu na rok 2013 predpokladá Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny vynaložiť na vianočné príspevky sumu 65 mil. eur, s rovnakou sumou operuje aj v roku 2014. Podľa výročnej správy (.pdf, s. 19) Sociálnej poisťovne 2012 bol v roku 2012 vyplatený vianočný príspevok 1 128 679 dôchodcom. Ak by sme vynásobili navýšenie vianočného príspevku pre všetkých poberateľov o 8,61 eur počtom dôchodcov, ktorí mali na dávku v roku 2012 nárok, dostaneme sumu 9,7 milióna eur, čo je približne 10 miliónov eur. Dátum zverejnenia analýzy: 21.10.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

.pdf rozpočtu sumou správy


V minulosti alebo v zákone, ktorý je v súčasnosti ešte stále platný, hovoríme stále o vláde, hovoríme o rade obrany štátu a podobných kolektívnych orgánoch.

a) prezident Slovenskej republiky,

b) predseda Národnej rady Slovenskej republiky,

c) predseda vlády Slovenskej republiky .

zákona


My máme, Slovenská republika má na 90 dní zásoby (ropy, pozn.). Na to má ešte aj Slovnaft a Transpetrol svoje vlastné, tzn. my máme na 4 mesiace zásoby a za túto dobu oni sú schopní prejsť na spracovávanie inej ropy, čiže tam máme, máme naozaj zabezpečenú alternatívu cez, cez Chorvátsko a cez ropovod Adria.

Zásoby ropy na Slovensku by mali vystačiť na 4 mesiace, alternatívou k ruským ropovodom je ropovod Adria z chorvátskeho Omišalju. Ako dlho by však Slovnaftu trvala úprava liniek a na spracovanie inej ropy, nie je jasné. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Ku koncu roka 2021 Agentúra pre núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov potvrdila , že skladovatelia ropy majú ropu v predpísanom množstve. To je podľa zákona minimálne také množstvo, ktoré by stačilo na 90 dní. Podľa štátneho tajomníka ministerstva hospodárstva Karola Galeka Slovensko má v štátnych hmotných rezervách zásobu ropy na 108 dní, ďaľšie zásoby by mal mať Slovnaft a Transpetrol. Slovensko by teda malo byť zásobené na 4 mesiace.

Ak by došlo k zastaveniu ropovodov z Ruska, ropa by na Slovensko mohla prúdiť z Chorvátskeho Omišalju cez ropovod Adria. Richard Sulík sa vyjadril , že Slovnaft by mal byť schopný prestaviť svoje výrobné linky na iný druh ropy v priebehu niekoľkých mesiacov. Podľa hovorcu spoločnosti, Antona Molnára, Slovnaft síce má skúsenosti so spracovaním inej ropy, ale len v malom merítku. Zmena na inú ropu vo väčšom rozsahu by vyžadovala rozsiahle investície a trvala by dlhšie obdobie. Nie je však jasné, o aké dlhé obdobie by malo ísť.

potvrdila má mal mohla vyjadril hovorcu


...táto organizácia (Slovenská konsolidačná, pozn.) vlastne po voľbách, už po voľbách (v roku 2012, pozn. ) (...) predala pohľadávku v hodnote 4,5 milióna iba za 18 tisíc.

Jozef Rajtár bol podľa obchodného registra členom dozornej rady v spoločnosti Slovenská konsolidačná, a.s. od 24. januára 2011 do 17. júla 2012. Proces predaja istých pohľadávok bežal od 1. januára 2011 do 24. júla 2012. Predčasné voľby do NR SR sa konali v marci 2012. K udalostiam, ktoré uviedol Kaliňák, sa vyjadril aj Jozef Rajtár , komu tieto výtky boli adresované. Rajtár nevyvrátil infomrácie o predajnej a o pôvodnej cene pohľadávok. Médiá sa téme zatiaľ veľmi nevenujú, zverejnené sú len Kaliňákove a Rajtárove tvrdenia, ktoré v otázke ceny nerozchádzajú. Z dôvodu chýbajúcich konkrétnejších informácií hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Jozef Rajtár zverejnil výpis z hlasovania dozornej rady Slovenskej konsolidačnej, kde sa práve schvaľoval predaj pohľadávok zaradených do Verejného výberového konania. Tento proces prebiehal v období od 1 januára 2011 do 24. júla 2012, predčasné voľby do NRSR sa konali v marci 2012. Podľa výpisu z hlasovania dozornej rady boli na rokovaní prítomní všetci piati členovia až na Jozefa Rajtára. Všetci piati hlasovali za predaj pohľadávok, pritom samozrejme, nehlasoval. Slovenská konsolidačná, a.s. spravuje a vymáha pohľadávky postúpené z portfólií reštrukturalizovaných bánk. "Jej hlavným cieľom je urýchlené vysporiadanie týchto pohľadávok, a to urýchlením likvidácie neživotaschopných podnikov a podporením reštrukturalizácie životaschopných podnikov" - uvádza sa na webe . Dátum zverejnenia analýzy: 15.12.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

dozornej
Jozef Rajtár
Jozef Rajtár
webe


Európska centrálna banka opäť raz znížila tú základnú sadzbu na historické minimum 0,5%.

Richard Sulík hovorí pravdu. Úroková sadzba 0,5% pre hlavné refinančné operácie bola zavedená podľa dát NBS 8. mája 2013.

NBS


Kto že to dnes žiada Európsku úniu o pomoc, Írsko alebo Slovensko?

V posledných dňoch sa v médiách objavili viaceré správy o tom, že Írsko má finančné problémy a vraj rokuje s Európskou úniou o poskytnutí medzinárodnej finančnej pomoci z Európskeho fondu finančnej stability (eurovalu). Deficit Írska sa má v tomto roku dostať až na úroveň 32%.

posledných médiách správy


...namiesto toho dostal kraj na pokraj krachu (...).

Dnešný predseda NSK Milan Belica začal svoje tretie funkčné obdobie na poste predsedu kraja v roku 2009 podľa údajov z INEKO s celkovým dlhom 32,9 %. V druhej polovici jeho štvrtého funkčného obdobia, teda v roku 2015 znížil celkový dlh kraja na 19,0 %. Údaje z INEKO potvrdzujú, že Nitriansky kraj s od roku 2009 nedostal na úroveň 60 percentného zadlženia. Podľa Záverečného účtu NSK za rok 2016 sa stav dlhu oproti minulým rokom opäť znížil, preto výrok Milana Uhríka (z rozhovoru pre Hlavné správy), že predseda Milan Belica dostal NSK na pokraj krachu možno považovať za nepravdivý. Z údajov INEKO o finančnom zdraví Nitrianskeho samosprávneho kraja v rokoch 2009- 2015 vyplýva, že celkový dlh, ktorý bol v roku 2009 32,9 % dosiahol v roku 2014 17,7 % a v roku 2015 narástol na 19,0 %. NSK sa počas sledovaného obdobia nedostal na úroveň 60 percentného zadlženia. § 17 ods.12) Zákona 583/2004 Z.z upravuje postupy, ktoré sú potrebné pri 60 percentom celkovom zadlžení vyššieho územného celku. Ak celková suma dlhu obce alebo vyššieho územného celku dosiahne 60 % alebo viac skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka, obec alebo vyšší územný celok sú povinní zaplatiť pokutu, ktorú ukladá ministerstvo financií. Podľa tohto zákona sa ukladá pokuta za prekročenie dlhu z podielu celkovej sumy dlhu ku koncu príslušného rozpočtového roka na skutočných bežných príjmoch predchádzajúceho rozpočtového roka. Ak sa medziročne podiel dlhu obce alebo vyššieho územného celku na skutočných bežných príjmoch predchádzajúceho rozpočtového roka zvýši, pokuta za prekročenie dlhu sa uloží vo výške 5 % z tohto medziročného zvýšenia. Pokuta za prekročenie dlhu sa neukladá, ak nepresiahne sumu 40 eur. Aj napriek medziročnému nárastu celkového dlhu patril v roku 2015 NSK medzi kraje s najlepším celkovým finančným zdravím. Celkové finančné zdravie kraja vypovedá o tom, do akej miery je hospodárenie VÚC udržateľné a či mu hospodárenie spôsobuje, prípadne nespôsobuje problémy.

INEKO Záverečného rozhovoru Zákona


Budem citovať z vášho materiálu, ktorý ste teraz dali na vládu. Ministerstvo argumentuje vo svojej analýze aj arbitrážami, ktoré prebehli v týchto troch krajinách: Burundy, Libéria a Lýbia. Podľa súdov je v týchto štátoch vyvlastnenie zákonné, ak štát predložil ponuku na odškodnenie.

Ivan Uhliarik cituje z materiálu, ktorý bol predkladaný ministerkou Zuzanou Zvolenskou s názvom Projekt zavedenia unitárneho systému verejného zdravotného poistenia v Slovenskej republike (.rtf). Predkladateľ v tomto projekte mimo iného uvádza aj arbitráže zo štátov o ktorých sa zmieňuje Ivan Uhliarik.

arbitráže


Ale tam vznikol prvý problém. Ja som bol vtedy, nebol priamym aktérom, ale formálne som bol predsedom toho zväzu, kde sa to stalo. Akonáhle tam vznikol prvý náznak, tak som povedal, že ak je takáto situácia tak ja rezignujem, je nebudem deliť pravicu. Ja chcem proste pokračovať ďalej ako župan a rozhodne mi to nestojí za to, aby sme si tam rozprávali kto za čo mohol. (O okolnostiach odstúpenia z kandidátky v roku 2010, pozn.)

Je pravdou, že Pavol Frešo nebol priamym aktérom v údajných podvodoch, ktoré sprevádzali primárky strany SDKÚ-DS vo februári 2010, aj napriek tomu však prevzal politickú zodpovednosť, z kandidátky odstúpil a pokračoval ďalej ako župan. 8. marca 2010 Mikuláš Dzurinda v médiách povedal , že februárové stranícke primárky sprevádzali manipulácie s hlasmi v bratislavskom Starom Meste a Sučanoch. Podvod sa zistil pri kontrole hlasov v Starom Meste, keď vyšlo najavo, že najmenej dvaja členovia SDKÚ, ktorí neboli na voľbách prítomní boli evidovaní, ako keby volili. Výsledky primárok boli preto nakoniec anulované a Pavol Frešo, bratislavský župan, resp. formálny predseda zväzu, prevzal zodpovednosť a vzdal sa siedmeho miesta na kandidátke. "Bolo to moje osobné rozhodnutie, ktoré som dlhšie zvažoval. Chcem sa naplno venovať bratislavskej župe, " povedal na margo veci Frešo. Keďže organizáciu mali na starosti rádoví členovia strany, išlo z Frešovej strany o čisto politické gesto, ktorá ocenila aj Lucia Žitňanská. Zrušenie volieb v Starom Meste nezmenilo poradie na prvých šiestich miestach kandidátky.

povedal


Ten rozdiel kvality života Slovákov so Západom sa prehlbuje aj preto, že si peniaze nepožičiavame.

Hoci sa výkon slovenskej ekonomiky pomaly približuje priemeru Európskej únie, podľa niektorých výskumov sa rozdiely v kvalite života Slovenska v porovnaní s niektorými západnými krajinami zväčšujú. Nie je však zrejmé, ako prišiel Andrej Danko na kauzálnu súvislosť, že je to „aj preto, že si peniaze nepožičiavame.” Demagog.SK ho oslovil so žiadosťou, aby poskytol zdroje pre svojej tvrdenia - žiadne však nedodal. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Podľa údajov magazínu The Economist sa Slovensko od roku 1995 približuje životnej úrovni Západu. V roku 1995 dosahovala naša ekonomika v porovnaní s krajinami EÚ15 42 % HDP na hlavu - v roku 2017 to už bolo 67,9 %. Podobne analýza Inštitútu finančnej politiky z februára 2018 ukazuje , že slovenské HDP na osobu sa od roku 2000 s malými výkyvmi približuje HDP priemeru EÚ a eurozóny - „i keď pomalším tempom, ako tomu bolo pred krízou.” V roku 2017 dosahovala naša ekonomika 77 percent priemeru EÚ. Tzv. Index ľudského rozvoja (HDI) dlhodobo meria kvalitu života v štátoch po celom svete. Neudáva pomer jednotlivých krajín k európskemu priemeru, no umožňuje porovnanie krajín navzájom. Zo zakladateľských krajín EÚ (Benelux, Nemecko, Francúzsko, Taliansko) sa od roku 1995 Slovensku podarilo znížiť rozdiel v kvalite života medzi ním a Francúzskom (z 0,074 bodu na 0,046 bodu), Nemeckom (z 0,113 na 0,081), Talianskom (z 0,049 na 0,025), Belgickom (z 0,101 na 0,061), Luxemburgskom (z 0,057 na 0,049) aj Holandskom (z 0,078 bodu na 0,076). Hoci sa Slovensko v uvedenom období týmto krajinám priblížilo, niektoré sa mu v posledných rokoch opäť vzďaľujú. Francúzom aj Holanďanom sa od roku 2012 darí zlepšovať kvalitu života obyvateľov rýchlejšie ako Slovákom. Podľa HDI sa Slovensku od roku 1995 takmer vôbec nepodarilo zmenšiť rozdiely v kvalite života v porovnaní s Fínskom (rovnaká hodnota 0,065 bodu). Podla indexu SEDA , ktorý zostavuje spoločnosť Boston Consulting Group, sa Slovensku v porovnaní s rokom 2008 podarilo znížiť rozdiely v kvalite života medzi ním a Talianskom, Luxemburgskom. Naopak, uteká nám Francúzsko, Belgicko aj Holandsko. Takmer nezmenený ostal rozdiel medzi nami a Nemeckom.

približuje ukazuje meria SEDA


Je treba povedať, že 412 tisíc ľudí to dostalo (pomoc pre najchudobnejších z EÚ, pozn.). Áno aj pre mňa je ľúto, že nejakých 87 tisíc ľudí to nedostalo.

Výrok Z. Simona hodnotíme ako pravdivý, pretože pomoc dostalo 82% ľudí, ktorí na ňu mali nárok, čo prestavuje 412 tisíc. Európska komisia schválila potravinovú pomoc pre 500 tisíc ľudí na Slovensku. Je pravdou, že približne 87 tisíc ľudí, ktorí túto pomoc mali nárok, pomoc nedostali. Podľa prezentácie Léa Geneixa, riaditeľa sekcie poľnohospodárskeho rozvoja a rozvoja vidieku Európskej komisie, ktorá je zodpovedná za program " Free food for the most deprived ", bolo v roku 2011, v čase sa Slovensko pridalo k tomuto programu, identifikovaných 715 000 osôb, ktoré majú nárok na potravinovú pomoc. Podľa dostupných informácií potravinovú pomoc schválila Európska komisia pre 500 tisíc ľudí na Slovensku. Príslušné údaje k roku 2012 sa nám však nepodarilo nájsť. V roku 2011 boli Slovensku pridelené finančné prostriedky v sume 4 809 692 €. Na rok 2012 podľa ročného plánu distribúcie Slovensko dostalo finančné prostriedky v sume 5 098 384 € . Ministerstvo pôdohospodárstva 29. marca 2012, v deň skončenia potravinovej pomoci informoval : "...k 29. marcu 2012 sa podarilo zabezpečiť potravinovú pomoc pre 412-tisíc občanov , čo predstavuje 82-percentný podiel z celkového množstva osôb, ktoré na ňu majú nárok ..." Ak vychádzame z informácie Ministerstva pôdohospodárstva, že 412 tisíc občanov predstavuje 82 percent občanov, ktorí mali na potravinovú pomoc nárok, tak celkový počet prijímateľov bol približne 502 tisíc. Inými slovami 18 percent ľudí, ktorí napriek nároku na pomoc, túto potravinovú pomoc nedostalo je približne 90 tisíc. Náš sa približuje k hodnote, ktorú spomína Z. Simon. V roku 2013 bude Slovensko z potravinového programu EU vyradené. Podľa portálu euractiv.eu (12. 10. 2012) komisia ako zdôvodnenie uviedla, že krajina nevytvorila vhodné podmienky na správnu implementáciu programu pre budúci rok. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

prezentácie
informácií
roku 2011
ročného plánu distribúcie
informoval
euractiv.eu (12. 10. 2012)


….len 45 % ide (zo zdrojov na zdravotníctvo, pozn.) na starostlivosť. V iných štátoch je to 80 %.

Eurostat v štatistike General government expenditure on health za rok 2013 (najnovšie údaje) uvádza, že slovenské zdravotníctvo v roku 2013 pracovalo s 7,5 % HDP. Z toho 3,4 % HDP (teda približne 45 %) smeruje na zdravotnú starostlivosť - ústavná a ambulantná starostlivosť. Bugár mierne znižuje toto číslo. Zároveň upozorňujeme je viacero krajín, ktoré majú tieto výdavky na zdravotnú starostlivosť podstatne nižšiu ako Slovensko. Ide napríklad o Rumunsko (55 %), Loyšsko (63 %), Maďarsko (70 %), Cyprus (71 %), Chorvátsko (65 %), Španielsko (69 %), Nemecko (69 %), Česká republika (64 %). Priemer EÚ je však 79 %, priemer eurozóny 75 %. Výrok ako celok (aj napriek malým nepresostiam) hodnotíme ako pravdivý. Zároveň dodávame, že Eurostat zaradil medzi nešpecifikované približne tretinu výdavkov do zdravotníctva do nespecifikovaných (Health n.e.c). Ak by sme chceli zistiť nárast týchto nešpecifikovaných výdavkov od roku 2006, museli by sme čerpať dáta z Eurostat General government expenditure by function (COFOG) , kde je možné zvoliť zobrazenie práve nešpecifikovaných výdavkov na zdravotníctvo (Pri COFOG99 zvoliť Health n.e.c.). Problémom však je, že pri Slovensku nie sú údaje k dispozícii. Eurostat (pdf. s., 174) uvádza v popise parametra 7.6, teda nešpecifikovaných výdavkoch všetko, čo zapadá do tejto kategórie: "07.6 (health n.e.c.) Administration, operation or support of activities such as formulation, administration, coordination and monitoring of overall health policies, plans, programs and budgets; preparation and enforcement of legislation and standards for the provision of health services, including the licensing of medical establishments and medical and paramedical personnel; production and dissemination of general information, technical documentation and statistics on health. Includes: health affairs and services that cannot be assigned to (07.1), (07.2), (07.3), (07.4) or (07.5)." Dátum zverejnenia analýzy: 03.03.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Eurostat Eurostat


Videli sme mýtny tender, bolo naňho vidieť. Vyradili tie lacnejšie ponuky.

R. Prochádzka správne uvádza, že tri najlacnejšie ponuky na mýtny tender boli zo súťaže vyradené a vyhrala najdrahšia ponuka.

Mýtny tender vyhrala najdrahšia ponuka SanToll a lacnejšie tri ponuky boli vyradené.

"Národná diaľničná spoločnosť s víťazom  spoločnosťou SanToll  podpísala zmluvu v utorok. Ide o firmu, ktorú založili členovia konzorcia SanToll - Ibertax. Ich ponuka je oproti najlacnejšej drahšia o 221 miliónov eur (6,66 miliardy korún). ... Európska komisia žiada dodatočné informácie o tendri na elektronický systém výberu mýta. Ako tvrdí jeden zo súťažiacich, komisii poslal podnet. Nepáčilo sa mu, že Národná diaľničná spoločnosť (NDS) vyradila zo súťaže troch záujemcov a súťažila iba jedna ponuka - najdrahšia ."

Trend 20. januára 2009:

"Zvíťazilo konzorcium, v ktorom sa zúčastnila francúzska spoločnosť Sanef cez spoločnosť SanToll a bratislavská firma Ibertax. Jej pozadie zatiaľ nie je známe. Práve Ibertax má byť spoločnosťou, ktorá projekt finančne podporí. Dvojica si za projekt zapýtala najvyššiu cenu, 716 miliónov eur. O 186 mil. € viac ako bola najnižšia ponuka."

vyhrala Trend


A je zaujímavý faktor, že od toho krízového roku 2009 nám stúpla produktivita práce na Slovensku o skoro 17%, to niekde pod 20%, ale vôbec sa to neodzrkadlilo ani na mzdách našich zamestnancov.

Faktor produktivity práce zohráva úlohu pri vypracovávaní tzv. Global Dynamism Indexu medzinárodnej audítorskej spoločnosti Grant Thornton: "GDI index hodnotí a zoraďuje 50 krajín podľa dynamiky ich ekonomík, pričom analyzuje 5 hlavných oblastí - podnikateľské prostredie, ekonomiku a ekonomický rast, ľudský kapitál, finančné prostredie a oblasť vedy a technológií. Pre potreby indexu sa ekonomickou dynamikou rozumejú zmeny v príslušnej ekonomike, ktoré umožňujú jej zotavenie z hospodárskej krízy a vedú k rýchlejšiemu ekonomickému rastu v budúcnosti. GDI index teda poskytuje obraz o sile príslušnej ekonomiky a jej schopnosti dynamického rozvoja." (Zdroj: Poštová banka )

Global Dynamism Indexu
Poštová banka
umiestnilo
miezd


Boli tam (v Cargu, pozn.) vyplácané sumy na voči niektorým ľuďom vyše 110 tisíc eura a podobne.

Radičová ešte trochu podcenila výšku odstupného pre niektorých bývalých členov Carga. Ako napísala Pravda.sk : "Bývalý šéf nákladného dopravcu - spoločnosti Cargo Slovakia Matej Augustín (nominant Smeru) si po odchode z podniku prilepšil podľa informácií Pravdy o odstupné 154-tisíc eur . Ide o sumu, ktorá sa rovná jeho štrnástim platom. Iný člen predstavenstva Jozef Pavúk (nominant HZDS) odišiel z funkcie s odstupným vo výške takmer 130-tisíc eur a v uplynulých voľbách pritom za stranu kandidoval za poslanca."

Pravda.sk


Keď som za Európsku komisiu viedol interkulturálny dialóg medzi náboženstvami (...).

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, keďže osobný profil, stránky Európskej komisie (EK) ani ďalšie zdroje neuvádzajú fakt, že Maroš Šefčovič skutočne viedol za EK interkulturálny dialóg medzi náboženstvami. Túto agendu mal pred svojim odchodom na starosti náš prvý komisár Ján Figeľ (komisár pre vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mnohojazyčnosť), ktorý bol komisárom aj v roku 2008 počas tzv. Európskeho roka interkulturálneho dialógu a v súčasnosti sa tiež venuje tejto agende ako vyslanec . Po Figeľovom rozhodnutí odísť z postu komisára EK ho na pár mesiacov zastúpil práve Maroš Šefčovič. Bolo to však už v roku 2009, kedy sa už jednalo o Európsky rok kreativity a inovácii. Nasledujúce 4 roky pôsobil Šefčovič ako podpredseda EK zodpovedný za medziinštitucionálne vzťahy a administratívnu a následne ako podpredseda EK zodpovedný za energetickú úniu. Je pravdou, že Šefčovič sa zúčastnil rôznych diskusii spojených s náboženstvom, avšak nikde sa explicitne neuvádza, že by mal spomenutý dialóg medzi náboženstvami v mene EK viesť. Je teda otázne, či počas zastupovania Jána Figeľa komisár Šefčovič skutočne daný dialóg viedol, alebo či daný dialóg viedol v inom čase.

Ján Figeľ
vyslanec
zúčastnil


SaS ako vznikla, stala sa členom Európskej liberálnej strany ELDR a celé tie roky sme boli členmi a tým členom sme aj ostali, ako som sa ja stal europoslancom a tá parlamentná frakcia tejto strany je práve to, kde som automaticky bol člen, ja som si to nevybral na začiatku, ja som v tom členstve pokračoval.

Strana SaS sa stala členom ELDR v októbri 2010, teda po takmer dvoch rokoch od jej vzniku. Členom ELDR (od roku 2012 premenovaná na ALDE) bola po celú dobu až dodnes. Po voľbách do EP 24. mája 2014 získal jedno kreslo i člen strany SaS, Richard Sulík. Následne sa Sulík po rozhovore s predsedom európskych liberálov Watsonom rozhodol, že naďalej zotrvá v tejto frakcii. Keďže SaS pôsobila vo frakcii i pred voľbami, členstvo môžeme hodnotiť ako automatické. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Strana SaS je liberálnou stranou, ktorej predsedom je Richard Sulík. Strana oficiálne vznikla a bola zaregistrovaná v roku 2009. Po uplynutí takmer dvoch rokov, presne 15. októbra 2010 strana Európskych liberálov a demokratov (ELDR) na kongrese v Helsinkách rozhodla o prijatí politickej strany Sloboda a Solidarita do rodiny európskych liberálov. Je pravdou, že strana SaS je dodnes členom ALDE (v roku 2012 prijala tento názov, pozn.) Výsledok volieb do EP (24. mája 2014) znamenal zisk jedného kresla tejto strany. Nový europoslanec a predseda SaS Richard Sulík oznámil, že bude v Európskom parlamente (EP) pracovať v Aliancii liberálov a demokratov za Európu (ALDE). Taký je výsledok jeho dnešného (pozn. z dňa 29. mája 2014) rozhovoru s predsedom európskych liberálov Grahamom Watsonom. Podľa Euroinfo.gov.sk , pléne Európskeho parlamentu nezasadajú poslanci podľa národností, ale podľa príslušnosti k politickým skupinám. Tieto frakcie tak združujú viacero politických strán s podobným ideologickým zameraním. EurActiv , 6. februára 2014: "SaS je dodnes členom ALDE. Ak vo voľbách do EP získa mandát (čo aj získala) Slovensko bude mať ďalšie zastúpenie v tejto významnej rodine." Pred voľbami bola SaS členom ALDE. Tým pádom môžeme hodnotiť toto členstvo za automatické, ako povedal Sulík. SITA , 1. októbra 2014: "Richard Sulík bol až do októbra členom Aliancie liberálov a demokratov. V súčasnosti už pôsobí vo frakcii Európskych konzervatívcov a reformistov. Hlavným dôvodom bola rozdielnosť názorov Sulíka v otázkach európskych kompetencií." Dátum zverejnenia analýzy: 13.10.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

SaS prijatí členom Euroinfo.gov.sk EurActiv SITA


Takto dopadol nakoniec pán Kukan (nepostup do druhého kola, pozn.), ktorého nezvolili, lebo si mysleli, že automaticky postúpi do druhého kola.

Vtedajší minister zahraničných vecí Eduard Kukan bol v prezidentských voľbách v roku 2004 podporovaný stranou SDKÚ, a podľa prieskumov bol považovaný za jasného favorita. V súboji druhého kola sa však nakoniec stretli Vladimír Mečiar s 32,7-percentnou podporou a Ivan Gašparovič s 22,3 percentami. Až tretí skončil Eduard Kukan (22,09 percenta). O jeho neúspechu rozhodlo len 3644 hlasov. Za ním skončili R. Schuster, F. Mikloško a M. Bútora. Článok SME o voľbách v roku 2004 komentuje: Kukanovi nepomohlo ani odstúpenie herca, bratislavského župana Ľuba Romana. Kukan s odstupom desiatich rokov hovorí, že podcenili mobilizáciu voličov. „Mnohí sa na nich nezúčastnili, lebo môj postup považovali za automatický,“ hovorí europoslanec. Výsledky prezidentských volieb 2004 boli nasledovné: účasť v 1. kole - 47,94 % účasť v 2. kole - 43,50 % Najúspešnejší v 1. kole V. Mečiar - 32,73 % 650 242 hlasov I. Gašparovič - 22,28 % 442 564 hlasov E. Kukan - 22,09 % 438 920 hlasov Dátum zverejnenia analýzy: 17.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

súboji Článok


Nezastupujem ju ja. To je úradný záznam, ktorý predniesol aj do médií riaditeľ, jej (hovorí sa o vyšetrovateľke v kauze financovania strany Smer-SD, pozn.) riaditeľ Úradu boja proti korupcii. Ja ho k dispozícii mám a majú ho aj médií k dispozícií.

Médiá sprostredkovali vyhlásenie, ktoré im poslal so súhlasom vyšetrovateľky riaditeľ Úradu boja proti korupcii Peter Kovařík. SME ho cituje: „ Na vyšetrovateľku nebol vyvíjaný žiaden nátlak, odmietame aj špekulácie o zdravotnom stave vyšetrovateľov, ". Vyšetrovateľka to potvrdila aj v úradnom zázname, ktorý mal ukázať D. Lipšic novinárom.

SME


Na x rokovaniach, keď verejne donekonečna opakoval pán Sulík, že je pripravený odísť, ak odíde aj Igor Matovič, tak v zákulisí nám hovoril, že jednoznačne pripravený odísť nie je a robí to aj teraz.

Keďže z verejných zdrojov nie je možné zistiť, či Richard Sulík v rozpore so svojimi verejnými tvrdeniami v zákulisí hovoril, ako v skutočnosti nie je pripravený odísť z pozície ministra, hodnotíme tvrdenie Jaroslava Naďa ako neoveriteľné. Richard Sulík o.i. na tlačovej besede z 15.marca uviedol , že je ochotný odísť z postu ministra hospodárstva v prípade, ak ho o to požiada Igor Matovič a on sám odíde tiež. 22. marca Sulík podal demisiu, o deň neskôr ju prijala prezidentka Zuzana Čaputová. Povedal však, že ak sa v zrekonštruovanej vláde stane ministrom Igor Matovič, chce sa do nej vrátiť aj on. Predseda SaS pre Demagóg.Sk uviedol, že „nie je pravda”, že by v zákulisí v rozpore s verejnými vyjadreniami hovoril, že nie je pripravený odísť z pozície ministra hospodárstva. „Dá sa pochopiť, že toto tvrdenie uvádzate ako neoveriteľné. Išlo totižto o zákulisné rokovania. Faktom ale je, že Richard Sulík zmenil svoju rétoriku v procese vývoja situácie. Najprv žiadal iba o odchod Igora Matoviča z pozície premiéra a ponúkol aj svoju funkciu, ak ho o to požiada premiér,” uviedol pre portál Demagóg.SK Jaroslav Naď. „Dokonca ešte pred vyjadrením premiéra Matoviča, že odíde ako premiér, ale ostane ako člen vlády o tom vedela aj SaS, pričom dve jej vysoko postavené poslankyne (pani Cigániková a pani Zemanová) to potvrdili ešte pred verejným vyhlásením Igora Matoviča aj v TV debatách ,” dodal.

uviedol podal prijala debatách


Tam (v prípade Českej republiky, pozn.) práve bolo prijaté takisto opatrenie, kde sme vyšli v ústrety zdravotníckym pracovníkom ktorí, ktorí pendlujú, teda najmä najmä zo Slovenska na českú stranu a samozrejme to ochranné opatrenie je sprevádzané tým, že tam treba mať najstarší, teda dvojdňový negatívny test.

Úrad verejného zdravotníctva udelil výnimku z povinnej karantény o.i. pre slovenských zdravotníkov s trvalým alebo prechodným pobytom na Slovensku, no pracujúcich v Českej republike. Výnimka sa týka pendlerov do resp. z Juhomoravského, Zlínskeho, Olomouckeho a Moravsko-sliezskeho kraja. Podmienkou vyhnutia sa 14-dňovej karanténe je potvrdenie od zamestnávateľa a negatívny výsledok RT-PCR testu, ktorí nie je starší ako 48 hodín. Tvrdenie Ivana Korčoka hodnotíme ako pravdivé.

udelil Podmienkou


Vo zneužívaní verejných zdrojov podľa Svetového ekonomického fóra. Zo 49. miesta na 95. pozíciu. Totiž to rast ekonomiky je o dôvere a dôveryhodnosti krajiny.

Vzhľadom na to, že rovnaká správa z roku 2006 nie je verejne dostupná , údaje o umiestnení Slovenska z toho obdobia sa nám nepodarilo overiť.

dostupná


(Prezident (Janukovyč, pozn.) bol zosadený v rozpore s pôvodnou ústavou.) Prezidenta mohlo zosadiť len referendum podľa pôvodnej ústavy.

Podľa pôvodnej ústavy Ukrajiny platnej v roku 2014 bolo možné prezidenta odvolať v prípade vlastizrady alebo trestného činu, nie referendom, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Časť výroku o tom, či bol Viktor Janukovič zosadený v rozpore s pôvodnou ústavou, nehodnotíme, keďže je to právny názor, uvádzame však k nemu kontext.

V januári a februári 2014 sa v Kyjeve a ďalších mestách Ukrajiny konali protesty, ktoré sa postupne vyvinuli do politickej krízy. Protestujúci žiadali okrem iného aj odstúpenie vtedajšieho prezidenta Viktora Janukovyča. Jedným z hlavných dôvodov bol nesúhlas s rozhodnutím odmietnuť podpísať asociačnú dohodu s Európskou úniou a namiesto toho uzavrieť dohodu o hospodárskej spolupráci s Ruskom, čo išlo proti väčšinovému názoru obyvateľstva. Ďalším dôvodom protestov bol Janukovyčov autoritársky štýl vládnutia snahy o konsolidáciu moci či podpora oligarchických skupín.

Protesty sa rýchlo rozšírili a tisíce ľudí demonštrovali na námestiach po celej krajine. Demonštrácie sa často konali v pokojnej atmosfére, ale niektoré stretnutia sa zmenili na násilné konfrontácie medzi občanmi a políciou.

Janukovyč v reakcii na rastúce nepokoje, ktoré boli namierené najmä voči jeho vláde, opustil svoju kanceláriu v Kyjeve a odletel do Ruska. Napätú situáciu v krajine súvisiacu s rozsiahlymi protestmi, označil , ako štátny prevrat.

Verchovna rada Ukrajiny (ukrajinský parlament) preto prijala rezolúciu , podľa ktorej sa Janukovyč vzdal výkonu svojich ústavných povinností. V uznesení sa uvádzalo, že vzhľadom na to, že Janukovyč si protiústavne prestal plniť svoje prezidentské povinnosti, Rada vyhlásila predčasné prezidentské voľby.

Otázka ústavnosti tohto kroku ostáva predmetom odborných diskusií, túto časť výroku preto považujeme za právny názor a nehodnotíme. Viacerí odborníci na právo a problematiku Ukajiny (napríklad Maria Popova , Taras Kuzio či Aleksander Pronkiewicz a Oleh Krykawskyj ) sa zhodujú, že prijaté ustanovenie bolo prijaté v súlade s platnými právnymi predpismi. Toto uznesenie malo byť legálne na základe článkov Ústavy 85/7, 91 a 88/3.

V pôvodnej ukrajinskej ústave bol postup odvolania prezidenta regulovaný článkom 111 . Tento článok však nespomína možnosť zosadenie prezidenta v ľudovom referende, ale iba v prípade vlastizrady alebo iného trestného činu.

Vyjadrenie Eduarda Chmelára pre Demagóg.sk z 15. marca 2023:

„V tomto prípade uznávam, že došlo z mojej strany čiastočne k mylnému výkladu, pretože o zosadení referendom sa v ústave nič nehovorí. Trvám však na tom, že Janukovyč bol zosadený v rozpore s vtedajšou ústavou, ktorá v článku 108 určuje, že právomoci prezidenta Ukrajiny zanikajú pred uplynutím jeho funkčného obdobia v prípadoch: rezignácie; neschopnosti vykonávať svoje právomoci zo zdravotných dôvodov; odvolania z funkcie postupom impeachmentu; smrti. Článok 111 odôvodňujúci impeachment nemohol byť použitý, pretože prezidenta Ukrajiny môže odvolať z funkcie Najvyššia rada Ukrajiny iba v prípade, že sa dopustí štátnej zrady alebo iného trestného činu. V rezolúcii Verchovnej rady sa však hovorí, že Janukovyč sa vzdal výkonu svojich ústavných povinností, čo však nie je pravda a on sám to poprel. Nemôžete hlavu štátu vyhnať zo sídla, vyhrážať sa mu smrťou a tvrdiť, že sa vzdal funkcie. To sme tu naposledy mali za Mečiara pri protiústavnom zbavení mandátu poslanca Františka Gauliedera, a toto je ešte horšie, lebo tu bolo použité násilie a zastrašovanie voči legálne a legitímne zvolenej hlave štátu, ktorá neopustila svoj úrad dobrovoľne. Podčiarknuté sčítané, Verchovna rada na takýto krok „na hulváta“ nemala nijaké právo a je to hrubé porušenie všetkých demokratických princípov.”

konali

dôvodov

rozšírili

opustil

označil

prijala

rezolúciu

Maria Popova

Taras Kuzio

legálne

článkom 111


...pán Gajdoš (minister obrany, pozn.) napríklad už je nominantom Slovenskej národnej strany, je členom Slovenskej národnej strany, (...).

Peter Gajdoš sa stal ministrom obrany SR po vzniku tretej vlády Roberta Fica v marci 2016. Do vlády vstúpil ako nominant Slovenskej národnej strany. Gajdoš do SNS vstúpil začiatkom decembra 2017. Sám o tom informoval na svojom profile na sociálnej sieti Facebook. Oficiálne to oznámil aj predseda SNS, Andrej Danko po rozšírenom rokovaní predsedníctva strany v Oponiciach. Gajdoš zastáva funkciu ministra obrany aj v súčasnosti vo vláde Petra Pellegriniho. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

nominant informoval oznámil súčasnosti


Vy ste sa skrývali 3 dni a tlačové konferencie ste odvolávali.

Podľa SME slovenský občan odletel s výbušninou už v sobotu a minister vnútra Robert Kaliňák ešte v stredu (štyri dni po incidente) odmietol verejne vystúpiť a osobne sa k škandálu vyjadriť. Ďalej SME uvádza ,,Škandál medzinárodného rozsahu nepovažuje minister vnútra za dôvod, aby išiel na tlačovú konferenciu. Zrušil aj tlačovku o dopravných nehodách naplánovanú na štvrtok." Namiesto neho sa vyjadroval jeho hovorca Erik Tomáš.

SME SME


Ja by som sa sústredil v tejto chvíli na to, že by som napríklad vo vzťahu k susedom, kde sú poškodené vzťahy s Českou republikou, videli ste odozvu rovnako s Poľskom? Tu je ochladenie vzťahov. To je úplne úplne zrejmé.

Vzťahy medzi Slovenskom a jeho susedmi Českom a Poľskom sa v poslednej dobe zmenili. Dôvodom je najmä zahraničná politika Slovenskej republiky a obzvlášť postoj k vojnovému konfliktu na Ukrajine. Český premiér Fiala prerušil rokovania so slovenskou vládou a poľský premiér Tusk vyjadril pochybnosti o budúcnosti fungovania V4 kvôli nejednotnej zahraničnej politike. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Česká republika je dlhodobo najbližším spojencom Slovenska. Nadštandardné vzťahy má na starosti jazykovo-etnická blízkosť ale najmä spoločná história . Momentálne sú vzťahy medzi Českom a Slovenskom naštrbené a to najmä kvôli inému postoju vlád v zahraničnej politike.

Vo februári zvolal francúzsky prezident Emmanuel Macron konferenciu , aby zástupcovia pozvaných krajín „preskúmali prostriedky na posilnenie partnerskej spolupráce na podporu Ukrajiny". Obsahom konferencie bol aj návrh na nasadenie pozemných jednotiek účastníckych štátov konferencie v boji na Ukrajine. Rozhodnutie o vyslaní vojakov na Ukrajinu je zvrchovaným a samostatným rozhodnutím vlády.

Slovenský predseda vlády Robert Fico túto konferenciu nazval „bojovou poradou“ a pred jej konaním zvolal Bezpečnostnú radu SR, aby sa s koaličnými partnermi poradil o jej programe. „Aj keby ma mal môj postoj stáť funkciu predsedu vlády, urobím všetko, aby som zabránil priamej účasti slovenských vojakov vo vojne na Ukrajine," vyhlásil Fico vo videu , v ktorom informoval o nadchádzajúcej konferencii.

Český premiér vyjadrenia Fica o konferencii o pomoci Ukrajine kritizoval . „Moje názory sú dlhodobo známe a je jasné, že sú presne opačné, aké teraz prezentoval Robert Fico. Myslím, že zatiaľ čo sa predseda vlády SR rozhodol ísť položiť kvety na hrob Gustáva Husáka, tak som to nijako nekomentoval. Teraz si to však vyžaduje komentár,“ vyjadril sa na adresu Fica pred konferenciou český premiér Fiala. Pred začatím rokovania vyjadril Fiala aj nesúhlas k ceste, akou chce slovenský premiér zabezpečiť mier.

Český premiér mal po zistení, že účastníkom konferencie bude aj Fico, pred rokovaním preškrtať obsah svojho prejavu v diskusii. „Šéf českej vlády nechcel, aby strategické informácie o munícii pre Ukrajinu odišli cez slovenského premiéra bližšie k ruským ušiam. Česká delegácia sa čudovala aj nad pozvánkou do Paríža pre neutrálne krajiny, Rakúsko a Írsko. Dôvodom preškrtania Fialovho prejavu však bol Fico,“ informuje web Aktuálně.cz a odvoláva sa na zdroj v diplomacii.

Poľský premiér Tusk rovnako ako Fiala kritizoval Ficove vyjadrenia pred konferenciou v Paríži . Kvôli vyjadreniam Fica a Orbána smerom k Ukrajine Tusk spochybnil aj budúcnosť fungovania V4. „Nevidím nijaký dôvod, prečo by aj v súčasnosti krajiny tohto regiónu nemohli byť tak ako kedysi jednotné pri odpore a podporiť tých, ktorí bojujú proti režimu, ktorý nerešpektuje žiadnu z našich spoločných hodnôt,“ hovoril .

Rozdiely medzi postojmi v rámci agresie Ruska ukázal aj summit V4 . Fiala a Tusk po summite v súčasnosti odmietli úvahy o vyslaní svojich vojakov na Ukrajinu a zároveň komunikovali aj stále pretrvávajúce rozdielne postoje v otázke podpory Ukrajiny. Postoj poľského premiéra k zahraničnej politike je rovnaký ako u českého premiéra.

Zlomom pre slovensko-české vzťahy bolo stretnutie ministra zahraničných vecí Blanára s jeho ruským náprotivkom ministrom Lavrovom, na ktorého je od roku 2022 vydané diplomatické embargo a predvolanie holandskej veľvyslankyne v Prahe. Reakciou Česka na tieto udalosti bolo pozastavenie medzivládnych konzultácii so Slovenskom.

Stretnutie s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom v ten istý deň, keď bol v Moskve pochovaný ruský opozičný vodca Alexej Navaľnyj, kritizoval aj Tusk, podľa ktorého „nie je len prejavom dobrého či zlého vkusu.“ „Kolegovia v Bratislave a Budapešti opäť dokazujú, že naše názory na Problémy sú príliš odlišné,“ povedal poľský premiér.

Poľská vláda chce naďalej aktívne podporovať Ukrajinu a preto momentálne posilňuje vzťahy s Francúzskom a Nemeckom.

história
konferenciu
návrh
nazval
videu
kritizoval
vyjadril
informuje
Paríži
spochybnil
hovoril
summit V4
embargo
konzultácii
kritizoval
povedal
posilňuje


Na tých ľudí sa môže potom pozerať nejakým spôsobom, že už teda majú nejaký delikt za sebou a teda je to otázka, samozrejme, buď nejakého ambulantného skúmania alebo potom možno nejakého nariadeného vyšetrenia, ale to je samozrejme právomoc kompetentných orgánov, ktoré o tomto musia rozhodnúť, či teda samozrejme tam muselo prebehnúť alebo ak prebehlo nejaké expertízne skúmanie, tak či teda ten človek mal patriť pod nejaký dohľad. ...môže to byť aj obsahom toho samotného procesu a toho súdu a môže to, samozrejme, urobiť aj vyšetrovateľ v rámci toho vyšetrovania, ktorý môže nariadiť expertízne skúmanie, či ten daný človek je psychicky po psychickej stránke je nutné s ním robiť nejaké ďalšie úkony a pod.

Útočník z Vrútok Ivan Č. bol v decembri 2019 právoplatne odsúdený za vyhrážanie sa vlakvedúcej a výpravcovi. Sůd mu vymeral trest 8 mesiacov odňatia slobody s podmienečným odkladom 18 mesiacov skúšobnej doby a prepadnutie nožov, ktoré mal pri sebe. Slovenské súdy pri vymeriavaní rozsudku skúmajú aj to, či páchateľ v minulosti spáchal obdobný skutok. V prípravnom konaní môže vyšetrovateľ iniciovať a prokurátor navrhnúť vyšetrenie duševného stavu, povoliť ho musí sudca. V konaní pred súdom dáva takýto návrh sudca. Obvineného vyšetruje psychiatrický znalec. Ak nestačí ambulantné vyšetrenie, môže súd nariadiť pozorovanie v ústave. Ochranný dohľad nad páchateľom súd ukladá pri obzvlášť závažných zločinoch s nepodmienečným trestom odňatia slobody. Tvrdenie Roman a Mikulca hodnotíme ako pravdivé.

bol skúmajú navrhnúť môže ukladá


„A čo sa týka táborov v Afrike, povedzte mi, koľko Sýrčanov uteká z Afriky? Lebo teraz je problém so Sýrčanmi. Tí, ktorých chceme, sú Sýrčania. Koľkí konkrétne utekajú z Afriky? Ani jeden.“

Výrok sme overovali v relácii O5M12 13. septembra 2015. K téme sem napísali aj komentár .

O5M12 komentár Frontex Frontex Frontex prišlo prišlo


Sme na chvoste, dramaticky na chvoste (pôrodnosť - počet detí na jednu ženu, pozn.)

Výrok hovorí o počte narodených detí na jednu ženu. Podľa údajov Eurostatu z roku 2016 pripadá na Slovensku na jednu ženu 1,48 dieťaťa. Aj napriek tomu, že je to menej ako priemer EÚ (1,60 dieťaťa na jednu ženu), nejedná sa o najmenší údaj spomedzi krajín EÚ. Menej detí na jednu ženu ako na Slovensku sa rodí v Španielsku (1,34 ), Taliansku (1,34 ), Portugalsku (1,36 ), na Malte (1,37 ), na Cypre (1,37 ), v Grécku (1,38), Poľsku (1,39 ), Luxembursku (1,41) a Chorvátsku (1,42). Slovensko sa preto nenachádza na chvoste týchto štatistík a výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu