Ešte odpoviem na tú otázku v tom, že nijakým spôsobom sa neposilnila pozícia ministerstva spravodlivosti. Tak minister spravodlivosti do prijatia tohto zákona nemal žiadny vplyv na generálnej prokuratúre a zrazu môže podávať disciplinárne návrhy voči všetkým prokurátorom.

Z porovnania novely a pôvodného zákona vyplýva, že pôvodne nemmal minister možnosť navrhovať disciplinárne konanie voči prokurátorovi. Podľa novelizovanej verzie zákona toto právo má. Súčasne platný zákon : § 197 (1) Návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať a) generálny prokurátor proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry, b) minister obrany Slovenskej republiky (ďalej len "minister obrany") proti ktorémukoľvek prokurátorovi vojenskej prokuratúry, c) námestník generálneho prokurátora proti prokurátorom generálnej prokuratúry a vedúcim prokurátorom, ktorí patria do jeho riadiacej pôsobnosti, d) príslušný krajský prokurátor proti prokurátorovi krajskej prokuratúry, okresnému prokurátorovi a prokurátorovi okresnej prokuratúry, e) vyšší vojenský prokurátor proti prokurátorovi vyššej vojenskej prokuratúry, vojenskému obvodnému prokurátorovi a prokurátorovi vojenskej obvodnej prokuratúry, f) príslušný okresný prokurátor proti prokurátorovi okresnej prokuratúry, g) príslušný vojenský obvodný prokurátor proti prokurátorovi vojenskej obvodnej prokuratúry (ďalej len "navrhovateľ"). V novele zákona (.doc) o prokuratúre sa mimo iného píše: V § 197 odsek 1 znie: Návrh na začatie disciplinárneho konania je oprávnený podať a) generálny prokurátor proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry, b) minister spravodlivosti proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry vrátane generálneho prokurátora, c) verejný ochranca práv proti prokurátorovi ktorejkoľvek prokuratúry vrátane generálneho prokurátora, d) námestník generálneho prokurátora proti prokurátorom generálnej prokuratúry a vedúcim prokurátorom, ktorí patria do jeho riadiacej pôsobnosti, e) príslušný krajský prokurátor proti prokurátorovi krajskej prokuratúry, okresnému prokurátorovi a prokurátorovi okresnej prokuratúry, f) príslušný okresný prokurátor proti prokurátorovi okresnej prokuratúry (ďalej len "navrhovateľ"). Dátum zverejnenia analýzy: 20.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

zákon
novele zákona
prokuratúre


...tak ten dlh (štátnych nemocníc, pozn.) je teraz nejakých 300 miliónov eur.

Podľa poslednej Informácie o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva za rok 2013, ktorá bola predložená na rokovaní vlády, dosiahli záväzky po lehote splatnosti hodnotu 318,93 miliónov eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Informácie


Príklad s Brnom je na mieste - 80 km električkových tratí Brno, 40 km Bratislava.

Primátor mesta Bratislavy správne uvádza informácie týkajúce sa dĺžky električkových tratí v Bratislave, avšak poskytuje nesprávne informácie týkajúce sa mesta Brna, kde električková trať dosahuje len 70km. Vypracovaná analýza dopravy v Bratislavskom samosprávnom kraji, konkrétne v časti Mestská dráhová doprava v rámci hlavného mesta Bratislavy (.pdf, str.3), uvádza: "Mestská hromadná doprava na území mesta Bratislava je v súčasnosti tvorená sieťou električkových, trolejbusových a autobusových tratí, ktoré sú navzájom komplementárne. Celková dĺžka prepravnej siete mestskej hromadnej dopravy na území mesta predstavuje 479,4 km, z toho 39,5 km (8,2%) električkových tratí , 41,5 km (8,7%) trolejbusových a 398,4 km (83,1%) autobusových tratí." Podobné údaje týkajúce sa dĺžky električkových tratí v meste Bratislava uvádza aj dôvodová správa pri štúdii realizovateľnosti Nosného systému Integrovanej hromadnej koľajovej dopravy na území mesta Bratislavy, ktorá uvádza: "Hlavným cieľom Štúdie realizovateľnosti Nosného systému Integrovanej hromadnej koľajovej dopravy na území hlavného mesta Bratislavy a jeho regiónu (ďalej ŠR) je vypracovať technický návrh rozširovania električkových tratí na území mesta s možnosťou zapojenia do železničnej dráhy a týmto spôsobom vytvoriť priestor na rozvoj mesta spoločne so 40 km sieťou električkových a 80 km sieťou železničných tratí." Čo sa týka mesta Brna, odborník na mestskú hromadnú dopravu Mikuláš Hrubiško uvádza nasledovné: " Brno má dĺžku električkovej siete 68,3 km, počet obyvateľov 367 729 (31.12.2004), rozlohu 230 km2. Bratislava má cca 450 000 obyvateľov a 370 km2 rozlohu, ale iba spomínaných 36 km tratí." Podľa mediálnych správ z roku 2013 má dĺžka električkových tratí v meste Brno 70,2 kilometrov , čo predstavuje druhú najväčšiu električkovú trať v Českej republike. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

analýza dopravy
dôvodová správa
Mikuláš Hrubiško
mediálnych správ


takto nedá (sa) zavetovať niečo, čo je v programovom vyhlásení vlády, tzn. nedá sa z tohto pohľadu zavetovať reforma justície. Keďže tak, ako je vlastne pripravená, je v naozaj v dôslednom súlade s programovým vyhlásením vlády.

Reforma súdnej mapy je záväzkom koaličných partnerov v koaličnej zmluve. Tvrdenie Márie Kolíkovej preto hodnotíme ako pravdivé. Cieľom reformy súdnej mapy je najmä špecializácia sudcov, efektívnejšie riadenie justície a pretrhnutie korupčných väzieb. Ministerstvo spravodlivosti to chce docieliť zmenou súdnych obvodov (teda aj rušením niektorých súdov) na okresnej aj krajskej úrovni. V programovom vyhlásení (PVV) sa Hegerova vláda zaviazala k naplneniu cieľa špecializácie sudcov aj reorganizácie súdov(s. 9). Reforma súdnej mapy je aj súčasťou slovenského Plánu obnovy. Koaličná zmluva hovorí o práve veta toto: „ Všetky rozhodnutia Koaličnej rady sa prednostne prijímajú spoločnou dohodou všetkých členov Koaličnej rady. V prípade, ak nepríde na Koaličnej rade ku konsenzu, o návrhu sa hlasuje. Každý člen Koaličnej rady má právo veta. “ (s.2, bod 3) V inom bode sa zase píše: „PVV schválené Národnou radou Slovenskej republiky bude jediným programovým dokumentom záväzným pre vládu Slovenskej republiky vo volebnom období 2020-2024.” (s.3, bod 6) S Máriou Kolíkovou v tomto súhlasí aj premiér Eduard Heger, ktorý povedal , že navrhované reformy „nemôžu neprejsť” práve preto, že sú v PVV. Dodal, že momentálne zo strany Sme rodina chýba k presadeniu reforiem politická vôľa. Sme rodina dlhodobo spochybňuje reformu súdnej mapy. Jej predstavitelia sú proti rušeniu súdov kvôli obavám z prepúšťania v regiónoch. Peter Pčolinský za reformou vidí realitný biznis. Pre pretrvávajúcu kritiku Kolíková predstavila už tretí návrh súdnej mapy, ktorý ruší výrazne menej súdov.

je zaviazala je hovorí povedal spochybňuje predstavila


...dochádza k manipulácii štatistík na jednotlivých úradoch práce a to rôznymi spôsobmi.

Isté podozrenia z manipulácie štatistík úradu práce boli niektorými opozičnými politikmi vznesené, ale ani v minulosti ani teraz, neboli jednoznačne preukázané. Úrad práce, samozrejme, takéto praktiky odmieta. Výrok z toho dôvodu hodnotíme ako neoveriteľné. Zákon č. 4/2005 Z. z. o službách zamestnanosti vo veľmi rozsiahlom § 36 upravuje vyradenie uchádzača z evidencie o zamestnanie. Niektoré tieto opatrenia nazývajú opoziční poslanci či médiá ako spôsoby na umelé znižovanie štatistík o nezamestnanosti. Jedným zo spôsobom, pri ktorom dochádza k znižovaniu počtu evidovaných nezamestnaných je vyraďovanie z evidencie tých, ktorí vykonávajú aktivačné alebo dobrovoľnícke práce. Ľudovít Kaník tvrdí (2013), že: „Ministerstvo práce od júna tohto roku vyraďuje ľudí z evidencie nezamestnaných, ktorí sú na aktivačných alebo dobrovoľníckych prácach.“ Zároveň doplnil, že vláda týmto spôsobom umelo vylepšuje štatistiky nezamestnanosti. Jozef Mihál sa domnieva, že za klesajúcim počtom nezamestnaných je ekonomické oživenie v Európe, ale taktiež umelé opatrenia (2014): "Ústredie práce nezapočítava do počtu disponibilných nezamestnaných ľudí, ktorí sú na krátkodobých aktivačných obecných prácach, alebo vykonávajú dobrovoľnícke služby" . Takéto konanie by však podľa zákona (§ 36 ods. 1 pís, a) v znení účinnom od 1. 5. 2013) nemalo byť možné, keďže sa nemá týkať prác, ak mzda alebo odmena za vykonávanie týchto činností nepresiahne 75 % zo sumy životného minima. Druhým využívaným či skôr zneužívaným spôsobom má byť pokyn, aby úrady práce presviedčali evidovaných, aby sa dobrovoľne vyradili z evidencie využijúc § 36 ods. 1 pís. n) zákona o službách zamestnanosti. Úspech majú mať najmä pri osobách, za ktoré štát i tak platí zdravotné odvody ako napríklad matky na materskej dovolenke či invalidov. Miroslav Beblavý pre portál teraz.sk (2014) povedal: "Potvrdilo sa, že úrady práce na základe pokynu ústredia práce namiesto hľadania práce umelo čistia evidenciu. Zároveň sa potvrdilo, že za poklesom evidovanej nezamestnanosti je do veľkej miery administratívny zásah". Odkazuje pritom na slová verejnej ochrankyne práv, no jej priame vyjadrenia alebo zistenia sme k danej problematike nenašli. V nasledujúcich riadkoch Beblavému oponoval ÚPSVaR: "Považujeme toto tvrdenie za zámerne zavádzajúce a dehonestujúce prácu úradov. V roku 2013 bolo kvôli nespolupráci vyradených najmenej uchádzačov o zamestnanie za ostatné štyri roky. Preto o umelom vyraďovaní uchádzačov o zamestnanie nemôže byť ani reči." Na túto problematiku sa pozrel aj Pavel Sybila a hoci sú isté náznaky manipulovania štatistík, tiež ich nevie potvrdiť. Uvádza však anonymnú správu, ktorá sa k nemu dostala: “Prišiel mi doporučený list z Úpsvar Piešťany s výzvou aby som sa dostavila -.08.2013 o 8.30 hod. do zasadačky úpsvar. Ak neprídem, tak budem vyradená z evidencie. Spolu nás bolo v zasadačke asi okolo 15 ľudí, z prezenčnej listiny, ktorú sme podpisovali som zistila, že asi štvrtina ľudí, ktorí mali prísť, neboli prítomní." Dátum zverejnenia analýzy: 06.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon
tvrdí
umelé opatrenia
účinnom
teraz.sk
pozrel


Napríklad v rámci národného projektu, ktorý sme vyhlásili Teacher, bude teraz rozšírenie na vzdelávanie bezpečnosti. Ja viem, že toto bude robiť organizácia MPC (Metodicko-pedagogické centrum), ktorá možno nemá dobrú povesť, ale my budeme sa snažiť nejakým spôsobom to zlepšiť.

Pripravovaný projekt Teacher štát po tragédii vo Vrútkach doplnil o dva programy týkajúce sa prevencie násilia a bezpečnosti. Tvrdenie Branislava Gröhlinga preto hodnotíme ako pravdivé. Ministerstvo školstva vyhlásilo vo februári 2020 projekt Teachers, cez ktorý chce investovať vyše milióny eur do profesijného rozvoja učiteľov. Deklarovaným cieľom je „zvýšiť inkluzívnosť a rovnaký prístup ku kvalitnému vzdelávania a zlepšiť výsledky a kompetencie detí a žiakov.” Oprávneným žiadateľom o tieto eurofondové peniaze je Metodicko-pedagogické centrum (MPC). Analýza iniciatívy To dá rozum zistila , že hoci MPC je financované z verejných peňazí a má tak oproti iným poskytovateľom vzdelávania výhodu, nedokáže zabezpečiť dostatočnú ponuku pre všetky typy učiteľov. „ Národný projekt Teachers, ktorý je v gescii Metodicko-pedagogického centra je v štádiu finalizácie, schválenie predpokladáme v septembri 2020. Súčasťou národného projektu sú aj vzdelávacie programy, z ktorých si môžu školy vyberať,” uviedol pre portál Demagóg.SK tlačový odbor Ministerstva školstva. „ Ponuka týchto programov bola po tragédii vo Vrútkach rozšírená o dva programy – Prevencia a eliminácia prejavov násilia a šikanovania, ktorý bude realizovaný v spolupráci s Výskumným ústavom detskej psychológie a patopsychológie a o vzdelávací program Bezpečnosť a ochrana zdravia detí a žiakov v školskom prostredí (určený pre pedagógov), ktorý bude realizovaný v spolupráci s Výskumným ústavom detskej psychológie a patopsychológie a Ministerstvom vnútra SR.” „ Oba doplnené programy sú zamerané na aplikačnú prax, teda riešenie mimoriadnych a krízových situácií v škole. Z celkovej sumy 6,8 milióna eur alokovanej na projekt je na vzdelávanie učiteľov určených približne 60 percent,” doplnil rezort.

vyhlásilo je je zistila


Prijala sa nová pozícia, ktorá súvisí so stimulami, úplne iný spôsob, kategória prerozdelenie z hľadiska výšky nezamestnanosti jednotlivých regiónov.

Vláda SR na rokovaní vlády dňa 9. januára ako 6. bod programu prerokovala návrh na zmenu zákona č. 561/2007 z dielne Ministerstva hospodárstva o investičných stimuloch. Návrh zákona bol následne v 1.čítaní prerokovaný na 14. schôdzi NR SR 30. januára 2013. Návrh predpokladá nadobudnutie účinnosti 1. apríla 2013. V návrhu zákona sa okrem spresneniu podmienok pre čerpanie investičných stimuloch uvádza, že "navrhovanou zmenou sa precizuje znenie odseku tak, aby bolo zrejmé, že investičný zámer realizovaný v priemyselnej výrobe musí viesť k vytvoreniu nových pracovných miest" . ( Dôvodová správa , .doc) Na inom mieste sa v správe ešte uvádza, že s cieľom zníženia nezamestnanosti v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti, resp. s nezamestnanosťou o 50% vyššou, ako je priemerná miera nezamestnanosti, sa prispôsobili podmienky čerpania stimulov.

prerokovaný na 14. schôdzi NR SR
Dôvodová správa


My sme zatiaľ bezškandáloví. Od apríla do teraz vláda, ani jej predstavitelia neurobili nič, čo by vyrušovalo verejnosť.

Od apríla 2012 média nezverejnili kauzu, ktorá by sa spájala so súčasnou vládou. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.


.. v roku 2012, keď bol štrajk učiteľov, tak sme mali mimoriadnu schôdzu parlamentu tiež školstvo a ... vtedy sme hlasmi aj vlády aj opozície schválili úlohu, aby vláda pripravila zásadnú stratégiu, ako zmeniť školstvo, pod názvom Správa o stave školstva a o návrhu ďalších krokov.

V roku 2012 sa v NR SR uskutočnili dve hlasovania, ktoré mali vyzvať vládu k vytvoreniu Správy o stave školstva. Prvé hlasovanie neobsahovalo konečný dátum zhotovenia takejto správy, za návrh hlasovali poslanci opozície, poslanci vládneho SMER-u boli proti návrhu, návrh teda neprešiel. Druhý návrh už obsahoval konečný dátum predloženia správy- 31.marec, za ten naopak hlasovali poslanci SMER-u, ale opozícia nie. V konečnom dôsledku teda bola schválená úloha zostavenia Správy o stave školstva, no opozícia a poslanci strany SMER nehlasovlai spoločne za jedno znenie návrhu. Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Štrajk učiteľov v roku 2012 bol reakciou odborového zväzu na vládou predložený návrh rozpočtu, respektíve príjmov štátneho rozpočtu, boli určené pre rezort školstva na roky 2013-2015. Predseda OZ PŠaV Ondek si od štrajku sľuboval pozitívnu reakciu vlády: „ Od štrajku očakávame ústretovosť od vládnych činiteľov, aby sa zaoberali zlou situáciou v školstve a predovšetkým mzdami zamestnancov, “ Mimoriadna schôdza Národnej rady o situácií v školstve, o ktorej hovorí poslanec Beblavý (vtedy SDKÚ-DS) sa nakoniec skutočne konala, aj keď vládny SMER-SD ju najskôr 12. decembra 2012 zmietol zo stola s odôvodnením, že nebude mať žiaden prínos a označila ju za politizujúcu. O deň neskôr, t.j. 13. decembra 2012 sa na pôde parlamentu však uskutočnila 12. schôdza , ktorej predmetom bola situácia v školstve, pričom sa hlasovalo o dvoch návrhoch. Prvým bol návrh skupiny opozičných poslancov, ktorý predkladal sám Beblavý. Hlasovanie o návrhu uznesenia však nebolo úspešné , keďže zaň hlasovalo len 54 z prítomných poslancov NR SR. Pristúpilo sa tak k hlasovaniu o návrh vládneho poslanca člena výboru pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport Mojmíra Mamojku. Jeho návrh vďaka poslancom SMER-u prešiel . Portál aktualne.sk s odvolaním sa na tlačovú agentúru TASR z 13. decembra 2012 píše: " Vláda SR má do konca marca 2013 parlamentu predložiť správu o stave školstva a systémových krokoch na podporu ďalšieho rozvoja tejto oblasti. Zákonodarcovia k tomu vládu zaviazali uznesením, ktoré predložil poslanec Smeru-SD Mojmír Mamojka. V materiáli snemovňa tiež konštatuje, že rozvoj školstva je celospoločenskou prioritou. " Za pôvodný návrh teda poslanci vládneho SMER-u nehlasovali a naopak za druhý návrh hlasovali len poslanci SMER-u. Nemožno teda tvrdiť, že by sa jednalo o hlasy aj vlády aj opozície, ako vraví Beblavý. Dátum zverejnenia analýzy: 26.10.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

OZ PŠaV
nebude mať žiaden prínos
12. schôdza
nebolo úspešné
prešiel
aktualne.sk


Pani redaktorka, koncept pravicovej koalície úplne zlyhal. Úplne. Inflácia na rekordnej úrovni.

Robert Fico by mal spresniť, čo má na mysli pod rekordne vysokou úrovňou inflácie, aby mohol byť výrok overiteľný. Ťažko hodnotiť, že koncept pravicovej vlády úplne zlyhal. Časť výroku o úplnom zlyhaní konceptu pravicovej vlády hodnotíme ako politický výrok. Hodnotenie spojitosti rastu inflácie a vládnutím pravicovej vlády nechávame na čitateľovi. Je pravda, že medziročná inflácia zo septembra dvojnásobne prevyšovala 2% hranicu, na ktorú ECB infláciu štandardne cieli. V európskom kontexte sa však inflácia na Slovensku ani v medziročnom septembrovom ako aj priemernom ročnom merítku neprevyšuje iné krajiny. Ak by sme ale zrovnali infláciu na Slovensku v časovom rade zaznamenáme nárast inflácie z 1% na 4,4% v období od októbra 2010 do septembra 2011, ktorý je možné nazvať rekordne vysoká inflácia. Z výroku ale nie je jasné čo R. Fico myslí pod "rekordne vysokou" infláciou. Ak porovnávame medziročné miery inflácie zo septembra 2011, tak Slovensko má štvrtú ( vyššiu majú len Estónsko, Litva a Lotyšsko) najvyššiu infláciu (4,4 %) z krajín EÚ27 . Ak však porovnávame priemernú ročnú infláciu zo septembra 2011, tak Slovensko (3,2 %, spolu s Fínskom a Portugalskom) má 11. najvyššiu infláciu (vyššiu majú len Rumunsko, Poľsko, Maďarsko, Luxembursko, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Grécko, Bulharsko a Belgicko).


Ja osobne mám už dnes pomaly toľko návrhov zákonov (podaných, pozn.) ako v polovičke minulého volebného obdobia.

Na základe evidencie doručených návrhov zákonov jednotlivých poslancov Igor Matovič doposiaľ predložil 58 návrhov zákonov. V minulom, 6. volebnom období, Matovič bol predkladateľom 105 návrhov zákonov. Polovica volebného obdobia je približne do začiatku leta 2014, do tohto obdobia predložil niečo cez 30 návrhov zákonov. Jeho výpočet – "pomaly toľko isto návrhov" – zrejme odvodil jednoduchým rozdelením 105 návrhov na polovicu, čo by vychádzalo cirka 50 zákonov. Keďže jeho výrok smeruje evidentne k dokázaniu toho, že v tomto volebnom období je ešte aktívnejší ako v minulom, hodnotíme jeho výrok ako pravdivý. Matovič skutočne má už po siedmych mesiacoch viac návrhov predložených, ako v minulom volebnom obodbí po dvoch rokoch.

evidencie
bol predkladateľom


...sme poslednou krajinou, ktorá tieto rokovania (o rámcovej dohode obrannej spolupráci so Slovenskou republikou a USA, pozn.) uzavrela, pred myslím dvoma týždňami to uzavreli Maďari...

Pokiaľ ako uzavretie rokovaní o dohode o obrannej spolupráci berieme ukončenie rokovaní na úrovni vlády štátu (čo vyplýva z kontextu diskusie, ktorá sa v danej chvíli týkala opačných stanovísk MO SR a MZVaEZ SR), v spomínanom Maďarsku bola dohoda predsedom vlády Viktorom Orbánom uzatvorená vo februári 2019 (teda nie pred dvomi týždňami), má ešte nasledovať hlasovanie v parlamente. V článku maďarského vládneho portáluz 1. marca 2019 sa však spomínajú prebiehajúce rokovania v prípade Nórska, pričom doposiaľ nebola zverejnená žiadna správa o ich ukončení, neplatí teda, že by sme boli poslednou krajinou, ktorá rokovania uzatvára. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. 12. februára 2019 sa o finálnej podobe textu dohody o obrannej spolupráci medzi USA a Maďarskom dohodli minister zahraničných vecí USA Mike Pompeo a maďarský minister zahraničných vecí a obchodu Péter Szijjártó (podrobnejšie napr. tu alebo ďalší zdroj ). Momentálne sa čaká na jej schválenie v maďarskom parlamente. To v praxi znamená, a ako potvrdzuje aj MZVEZ SR na konci svojho vyhlásenia , že by SR bola „ jedinou členskou krajinou NATO, ktorá odmietla takúto dohodu .“ Z kontextu danej vety teda vyplýva aj to, že sme naozaj posledným členským štátom NATO, ktorý (ne)uzavrel spomínané rokovania na vládnej úrovni. Bližšie informácie k programu DCA rokovaní sú dostupné napríklad na oficiálnej stránke U.S. Department of State. MO SR 11.3.2019 avizovalo svoje odstúpenie od ďalších rokovaní ohľadom návrhu „Dohody o obrannej spolupráci so Spojenými štátmi americkými“ (ďalej len DCA z anglického defence cooperation agreement ), ktoré by znamenalo ukončenie konkrétnych diplomatických snáh. Avšak, MZVEZ SR, zastrešujúce dané rokovania, v rovnaký deň zareagovalo vyhlásením , v ktorom píše, že „ v súvislosti so zdôvodneniami uvedenými vo vyhlásení rezortu obrany zdôrazňuje, že rokovania o dohode neboli ukončené a závisí od slovenskej strany, aká bude jej finálna podoba. “

článku
tu
ďalší zdroj
schválenie
vyhlásenia
oficiálnej stránke
avizovalo
vyhlásením


Chceme odňať trestnoprávnu imunitu sudcov, sú zmeny v zostavení súdnej rady. Vytvárame podmienky na tzv. previerky sudcov.

Podľa registra zákonov NR SR je spomínaný návrh ústavného zákona v súčasnosti schválený poslancami NR SR a predsedom NR SR navrhnuty Ústavnoprávnoprávnemu výboru NR SR a Výboru NR SR pre sociálne veci s lehotou na prerokovanie 9. mája 2014, s určením gestorského výboru, ktorým je Ústavnoprávny výbor NR SR s lehotou na prerokovanie 12. mája 2014. Dátum doručenia návrhu ústavného zákona je 28.2.2014. Stav legislatívneho procesu: I. čítanie (Zápis uznesenia NR SR) Výsledok štádia procesu: Zapísané rozhodnutie predsedu NR SR. Tento zákon má riešiť postavenie rodiny a justície. Návrh oddeľuje funkciu predsedu Najvyššieho súdu SR a predsedu Súdnej rady SR, predseda Súdnej rady má byť volený samotnými členmi Súdnej rady, zákon ďalej zruší trestnoprávnu imunitu sudcov. Previerky sudcov z návrhu vypadli, ale Smer hovorí o istej forme previerky spôsobilosti sudcov. Dátum zverejnenia analýzy: 13.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

návrh riešiť


Viete o tom, pán predseda, že Česi idú rušiť superhrubú mzdu? Viete o tom, že idú zavádzať výdavkový paušál?

Daňová reforma bola predstavená 18.marca 2011 je však stále v procese pripomienkovania a hľadania riešení , ešte nebola posunutá do rokovaní v parlamente. Daňová reforma má za úlohu, podobne ako na Slovensku, zjednodušiť systém daní a odvodov. Jednou zo zmien, ktoré má priniesť, je zrušenie superhrubej mzdy - sadzby daní a odvodov sa budú počítať z hrubej mzdy. Podľa vyjadrení ministra financií ČR Miroslava Kalouska však nejde o klasickú hrubú mzdu - má zahŕňať celkové náklady práce, vrátane sociálneho a zdravotného poistenia. Pri výdavkovom paušále nie je úplne zrejmé, čo mal pán Kažimír na mysli. Čo sa týka paušálnych výdavkov pre SZČO, tie chce česká strana ponechať v rôznych sadzbách (40/60/80%). Na druhej strane táto reforma zavádza tzv. výdavkový paušál, týkajúci príjmov zo závislej činnosti, teda pre zamestnancov. Bude to zníženie daňovej povinnosti o 3000 Kč. Obe informácie je možné nájsť v prezentácii (.pdf) MFČR k daňovej reforme.

predstavená 18.marca 2011

pripomienkovania a hľadania riešení

prezentácii


Žaloba (ohľadom prijatia kvótneho systému prerozdelenia utečencov, pozn.) sa pripravuje, ministerstvo spravodlivosti pripravuje všetky podklady. Máme termín do 18. alebo 19. decembra, kedy ju musíme podať, kedy nám uplynie lehota.

Spomínaná žaloba má byť podľa viacerých relevantných zdrojov ( TASR , Euractiv ) podaná do 18. decembra tohoto roku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

TASR Euractiv TASR


Ja som vládu odovzdával s najnižším deficitom v histórii, s klesajúcim dlhom a s najnižšou nezamestnanosťou v histórii krajiny. Ja som odovzdal krajinu, kde ľudia bohatli každým rokom, pretože im reálne mzdy rástli.

Peter Pellegrini končil obdobie svojho vládnutia v dobrých ekonomických časoch. Aj keď sa už objavovali prvé prípady ochorenia covid-19, na ekonomike krajiny sa táto skutočnosť ešte nestihla prejaviť. Prvý rok Pellegriniho pôsobenia v úrade premiéra dosiahlo Slovensko opätovne historicky najnižší deficit verejných financií. Ku koncu Pellegriniho vlády malo Slovensko klesajúci dlh, najnižšiu nezamestnanosť a stúpajúce reálne mzdy. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Vláda Petra Pellegriniho bola vymenovaná 22. marca 2018 po tom, čo predchádzajúci premiér Robert Fico podal demisiu.

Najnižší deficit podľa údajov Európskeho štatistického úradu dosiahlo Slovensko prvý krát ešte v roku 2017 práve za premierovania Roberta Fica. Schodok verejných financií vtedy predstavoval 1 % hrubého domáceho produktu krajiny. Totožný deficit dosiahlo Slovensko aj v roku 2018, už za úradovania Petra Pellegriniho. V roku 2019, ktorý bol posledným plným rokom Pellegriniho vlády, dosiahol deficit výšku 1,2 % hrubého domáceho produktu štátu, čo by sme stále mohli zaradiť k lepším hospodárskym výsledkom v histórii Slovenska.

Počas vlády Petra Pellegriniho hrubý dlh síce rástol, klesala však miera zadlženia k hrubému domácemu produktu. Zadlženie k počas jeho úradovania kleslo z 49,4 % na 48 % HDP.

Je tiež pravdou, že v roku 2019 malo Slovensko najnižšiu nezamestnanosť vo svojej histórií a to na úrovni 7,35 %. Dobre sa v tomto období darilo aj reálnym mzdám, ktoré podľa štatistického úradu rástli od roku 2013 až po rok 2021.

podal
Najnižší deficit
2017
dlh
2019
najnižšiu
rástli


Slovenská diplomacia, ktorú som spoluzakladal pred 20 rokmi, na čo som hrdý, dnes pracuje na štandardnej úrovni.

Milan Kňažko stál na čele Ministerstva medzinárodných vzťahov s krátkou prestávkou od roku 1990 do marca 1993 (od 1. januára 1993 transformované na Ministerstvo zahraničných vecí SR, pozn.). V auguste 1992 predložil M. Kňažko novú organizačnú štruktúru ministerstva, ktorá bola po vzniku samostatnej SR pozmenená, keďže sa sekcie museli prispôsobiť už konkrétnym úlohám samostatného štátu. (Vychádzame z práce D. Šmihulovej, pozn.). Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže Kňažko skutočne stál pri kreovaní organizačnej štruktúry Ministerstva zahraničných vecí SR. Dátum zverejnenia analýzy: 17.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

práce


Veľká Británia. Padla tam vláda 2×, 3× za posledné 2 roky? Jednoducho ľudia nešli znova k voľbám, opäť sa našiel nový premiér, ktorý tam bol, pani premiérka tam bola tuším 43, či 47 dní a nanovo sa vyskladala nová vláda.

Je pravda, že za posledný rok sa v kresle britského premiéra vystriedalo hneď niekoľko ľudí. Najskôr Liz Trussová v úrade nahradila predošlého britského premiéra Borisa Johnsona, ktorý bol predsedom vlády od roku 2019 až do svojej rezignácie v júli 2022. Volebný proces britskej Konzervatívnej strany trval až do septembra 2022. Britská premiérka Liz Trussová v októbri 2022 rezignovala po 45 dňoch v úrade . 25. 10. 2025 Britský kráľ Karol III. vymenoval za nového predsedu vlády Rishiho Sunaka , ten sa stal v poradí tretím premiérom za necelé dva mesiace.

45 dňoch v úrade
predsedu vlády Rishiho Sunaka


Však si spomeniete tie rokovania v Turecku, dohodlo Rusko a Ukrajina a bolo to veľmi blízko k dohode, keby nedošiel Johnson a keby nedošla Británia a západné mocnosti, ktoré chceli stoj čo stoj vojnu s Ruskom, tak by už dneska bol dávno mier a neumierali by státisíce ľudí niekde na Ukrajine.

V apríli 2022 boli obe strany konfliktu na Ukrajine blízko k dohode. Tú však nakoniec nedosiahli a rokovania sa dostali do mŕtveho bodu. Ľuboš Blaha vo výroku tvrdí, že dôvodom pokračovania bojov a nedosiahnutia dohody je návšteva premiéra Borisa Johnsona v Kyjeve, toto tvrdenie však poprel hlavný ukrajinský vyjednávač David Arachamija, Boris Johnson aj viacerí priami účastníci rokovaní. Zmenu v ochote rokovať prinieslo najmä odhalenie vojnových zločinov na civilistoch páchaných ruskými vojakmi. Definitívne prerušenie priamych rokovaní nasledovalo po Putinovom vyhlásení, že Rusko anektovalo štyri oblasti ukrajinského územia, ktoré obsadilo počas svojej invázie. Výrok Ľuboša Blahu preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Rusko a Ukrajina viedli mierové rokovania prakticky od začatia plnoformátovej invázie na Ukrajinu 24. februára 2022. V marci 2022 sa uskutočnilo niekoľko kôl rokovaní za účasti oboch strán, ktoré však neviedli k dohode.

Nevyriešené počas rokovaní ostávali otázky Krymu a republík na Donbase, ako aj bezpečnostných záruk v prípade vyhlásenia neutrality Ukrajinou, ako požadovalo Rusko.

Koncom marca sa konali rokovania v tureckom Istanbule. Turecký prezident Recep Tayyip Erdoğan vtedy vyhlásil , že Ukrajina je pripravená súhlasiť so štyrmi zo šiestich požiadaviek Ruska. Ukrajinci boli ochotní prijať neutrálny status výmenou za bezpečnostné záruky podobné článku 5 zmluvy NATO. Návrhy zahŕňali aj 15-ročné obdobie konzultácií o statuse Ruskom anektovaného Krymu a návrat všetkých ruských síl na ich pozície pred inváziou. Podľa Erdoğana však Ukrajina nebola pripravená uznať ruskú okupáciu Krymu alebo časti Luhanskej a Doneckej oblasti.

Zlom v mierových rokovaniach však nastal po odhalení masakrov v Kyjevskej oblasti v apríli 2022, konkrétne v Buči , Irpini , Boroďanke či Vorzeli . Po prehratej bitke o Kyjev sa ruské vojská museli z týchto oblastí stiahnuť . Zanechali však po sebe stovky popravených civilistov, niektorých so zviazanými rukami za chrbtom. Ešto niekoľko dní po opustení kyjevskej oblasti nachádzali ukrajinskí záchranári masové hroby so stovkami mŕtvol. Okrem Kyjevskej oblasti boli masové hroby objavené aj v okolí mesta Mariupol v Doneckej oblasti.

Po objavení masových hrobov a vojnových zločinov, ktoré spáchala ruská armáda v Kyjevskej oblasti, sa dynamika mierových rokovaní zmenila. Zelenskyj označil masakre obyvateľstva za genocídu s cieľom eliminovať ukrajinský národ a požiadal členské štáty G7, aby proti Rusku okamžite prijali nové sankcie.

Odhalenie vojnových zločinov v Buči a iných mestách ovplyvnili aj verejnú mienku. V prieskume z mája 2022 sa 82 % Ukrajincov vyjadrilo , že Ukrajina by sa v rámci mierovej dohody s Ruskom nemala za žiadnych okolností vzdať žiadnych zo svojich území, aj keby to predĺžilo vojnu a zvýšilo ohrozenie nezávislosti Ukrajiny. Aj po týchto udalostiach však prezident Ukrajiny deklaroval ochotu rokovať.

V apríli 2022 boli podľa publikovaných informácií obe strany pripravené na stretnutie medzi Zelenským a Putinom, ktoré však bolo neskôr zastavené . Tri dni potom Putin vyhlásil , že sa rokovania dostali do „mŕtveho bodu“.

Spravodajský portál Ukrainska Pravda uvádza dva hlavné dôvody, prečo sa tak stalo. Tým prvým malo byť odhalenie vojnových zločinov pri ruskej invázii na Ukrajinu, najmä masakru v Buči 1. apríla 2022, druhým prekvapivá návšteva Borisa Johnsona v Kyjeve.

Vtedajší britský premiér Boris Johnson 9. apríla nečakane navštívil Ukrajinu s odkazom, že „Putin je vojnový zločinec, treba naňho tlačiť, nie s ním vyjednávať. Johnson spochybnil, že by sa Ukrajina mala vzdať a zastal názor, že Putin v skutočnosti nie je taký silný.

Slová vtedajšieho vedúceho ukrajinského vyjednávača Davyda Arachamiju však vyvracajú tvrdenia, že by dôvodom odmietnutia mierových rokovaní bola návšteva Borisa Johnsona. Arachamija v rozhovore z 24. novembra 2023 uviedol , že dôvodom nepodpísania dohody bola nedôvera voči Rusku, nie zásah zvonku. Ukrajinská strana podľa Arachamiju Rusku nedôverovala, že dodrži dohody a požadovala bezpečnostné záruky. Problémom malo byť aj to, že neutralita Ukrajiny by vyžadovala zmenu ústavy.

Arachamija spomenul aj návštevu premiéra Johnsona, ktorý Ukrajincom poradil nepodpisovať zmluvu s Rusmi. „Navyše, keď sme sa vrátili z Istanbulu, Boris Johnson prišiel do Kyjeva a povedal, že s nimi nepodpíšeme vôbec nič a poďme len bojovať.“ Arachamija však poprel, že ukrajinská delegácia bola pripravená podpísať mierovú dohodu, ale Boris Johnson ich prinútil nepodpísať ju.

Tvrdenia, že zasahoval do mierových rokovaní medzi Ukrajinou a Ruskom na jar 2022 odmietol aj samotný Boris Johnson. V rozhovore pre The Times ich označil za „totálny nezmysel“ a „ruskú propagandu“.

Johnson tvrdil, že počas rozhovoru s ukrajinským prezidentom Zelenským po mierových rokovaniach v Istanbule len vyjadril obavy z povahy potenciálnej dohody, ubezpečil Zelenského o neochvejnej podpore Spojeného kráľovstva Ukrajine a uviedol, že krajina ich podporí „na tisíc percent“. Navyše nie je jasné, prečo by sa ukrajinská strana riadila príkazmi britského premiéra, aj keby takýto pokyn dal.

To, že návšteva Johnsona nebola dôvodom neúspechu rokovaní, potvrdili aj viacerí priami účastníci jednaní.

Definitívne prerušenie priamych rokovaní nasledovalo po Putinovom vyhlásení , že Rusko anektovalo štyri oblasti ukrajinského územia, ktoré obsadilo počas svojej invázie. Zelenskyj v reakcii oznámil , že Ukrajina nebude s Ruskom viesť mierové rozhovory, kým bude Putin prezidentom. Ukrajinský prezident taktiež v reakcii na tento krok Ruskej federácie oznámil, že Ukrajina oficiálne požiadala o vstup do NATO.

Zelenskyj v novembri 2022 na summite G20 predstavil svoj vlastný 10-bodový mierový plán. Ten okrem iného obsahuje aj požiadavky na jadrovú, potravinovú či energetickú bezpečnosť, ale aj na prepustenie väzňov, obnovu územnej celistvosti či stiahnutie ruských vojsk. Rusko Zelenského mierový návrh odmietlo a zopakovalo, že sa nevzdá žiadneho územia, ktoré zabralo.

Demagóg.SK v overoval aj podobné vyjadrenia premiéra Roberta Fica či bývalého ministra Vladimíra Palka . Obe taktiež označil za zavádzajúce.

uskutočnilo
niekoľko
konali
vyhlásil
prijať
Zlom
masakrov
Buči
Irpini
Boroďanke
Vorzeli
stiahnuť
nachádzali
masové
stovkami
Mariupol
označil
ovplyvnili
vyjadrilo
prezident
zastavené
vyhlásil
uvádza
navštívil
uviedol
odmietol
potvrdili
vyhlásení
oznámil
predstavil
odmietlo
Roberta Fica
Vladimíra Palka


Však vedzte, na východe priemerná mzda reálne je niekde medzi 400 - 500 eur.

Výrok poslanca Beblavého hodnotíme ako nepravdivý, nakoľko podľa viacerých údajov je priemerná mzda na východnom Slovensku vyššia, než uvádza. Priemerná čistá nominálna mesačná mzda na východnom Slovensku bola v roku 2010 597 €, o rok neskôr 595 €. Podľa údajov Štatistického úradu SR sa za rok 2011 pohybovala priemerná mesačná mzda vo východných regiónoch Slovenska na úrovni 608 € (Prešovský kraj) / 726 € (Košický kraj). Z neskorších štatistík Prešovského kraja za prvý až tretí štvrťrok 2012 vyplýva, že priemerná mesačná mzda je 667 €. Košický kraj zaznamenal v tomto istom období hodnotu 715 €. V oboch rokoch, 2010 i 2011 oba východoslovenské kraje výrazne zaostali za celoslovenským priemerom 786 (2010), resp. 782 (1.-3.Q 2011) €. Dátum zverejnenia analýzy: 25.02.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

mzda údajov štatistík zaznamenal


Ja viem, že prezident nenavrhuje zákony, nepredkladá rozpočet.

Podobný výrok sme overovali v relácii ( SME a Trend , 3. marca 2014 a prezidentských debatách na Markíze a RTVS , 12. marca 2014).

Ústava SR taxatívne vymenúva ústavné právomoci prezidenta SR v čl.102. Je pravdou, že prezident nemá zákonodárnu iniciatívu a teda ani nemôže navrhovať štátny rozpočet, ktorý sa predkladá vo forme zákona (.pdf, článok 58). Prezident SR disponuje jedine právomocou kontrasignácie a suspenzívnym vetom v rámci legislatívneho procesu,čo značí neabsolútnosť jeho odmietavého stanoviska nekotrasignovať navrhovaný zákon v zmysle nadobudnutia platnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

čl.102 (1) Prezident …f) podpisuje zákony, …o) môže vrátiť Národnej rade Slovenskej republiky zákon s pripomienkami do 15 dní od doručenia schváleného zákona, p) podáva Národnej rade Slovenskej republiky správy o stave Slovenskej republiky a o závažných politických otázkach, …

Štátny rozpočet navrhuje vláda (.pdf, článok 119) Slovenskej republiky a schvaľuje ho NR SR.

SME a Trend
Markíze a RTVS
Ústava SR
vláda


Čisté mzdy v Slovenskej republike sú tretie najnižšie v eurozóne.

Čisté mzdy v Slovenskej republike sú podľa Eurostatu tretie najnižšie v eurozóne. Údaj však pochádza z marca 2015 a hovorí o predchádzajúcom roku. Údaje o roku 2015 budú k dispozícii v marci 2016. Výrok i napriek tomu hodnotíme ako pravdivý.

Eurostatu dostupná


Bol to ich riaditeľ (Nižňanský, pozn.), ktorého oni podporovali, pretože ho nevyzvali na to, aby odišiel.

O tom, že bývalý riaditeľ STV Nižňanský bol nominantom strany SMER-SD sa píše napríklad sme.sk alebo tyzden.sk . Nižňanský čelil návrhu na odvolanie v januári roku 2009, ktorý predložil člen Rady STV blízky strane SMER-SD Kákoš. Nárvh na odvolanie súvisel s návrhmi rozpočtu STV na rok 2009.

sme.sk

tyzden.sk

návrhu na odvolanie


...hovoriť o kolektívnej zmluve pre rok 2016, kde vyšla vláda s návrhom 1,3 %, čo sme odmietli. Nakoniec došlo ku kompromisu, pretože 4 % boli dohodnuté pre všetkých zamestnancov štátnej a verejnej správy, ktorých je takmer 360 000, vrátane škôl.

Počas kolektívnych vyjednávaní medzi vládou SR a predstaviteľmi odborov vláda skutočne predniesla návrh na zvýšenie platov zamestnancov štátnej a verejnej správy o 1,3%, na čo kontrovali odbory so zvýšením platových taríf pre rok 2016 o 7%. V konečnom dôsledku však na základe vzájomnej dohody došlo k podpísaniu Kolektívnej zmluvy na rok 2016 , ktorá stanovuje zvýšenie platov všetkých kategórií zamestnancov štátnej správy a verejnej služby o 4%. Celkový počet zamestnancov štátnej a verejnej správy má byť v roku 2016 vyšší. ako uvádza Ondek (plánovaný 407 tisíc), ale jedná sa o plánovaný počet, teda ten nemusí byť zhodný so skutočným stavom. Ondek však mohol vychádzať z rozpočtovaného počtu zamestnancov štátnej a verejnej správy pre rok 2015, ktorý bol presne 359 937 osôb, čo sa približuje údaju, ktorý Ondek spomína. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Počas kolektívneho vyjednávania vyššieho stupňa v štátnej službe a verejnej službe na rok 2016 z júla minulého roku vláda SR predniesla návrh na zvýšenie platových taríf štátnych zamestnancov o 1,3%, s čím však odbory (predstavitelia Konfederácie odborových zväzov SR, Nezávislých kresťanských odborov Slovenska, Všeobecného slovenského odborového zväzu), prítomné na vyjednávaniach, nesúhlasili a trvali na zvýšení platových taríf o 7% . Po niekoľkých kolách vyjednávaní však vláda a odbory dospeli ku kompromisu o celoplošné zvýšenie platových taríf štátnych zamestnancov a zamestnancov vo verejnej správe o 4%, s nadobudnutím všeobecnej platnosti od 1.1.2016. Ondek uvádza, že počet zamestnancov štátnej a verejnej správy je 360 000. V najnovšom rozpočte (.pdf, s.44-45), ktorý upravuje aj spomínané zvyšovanie platov, sú však uvedené iné čísla: " Predpokladá sa, že v roku 2016 sa pre cca 407 tis. zamestnancov verejnej správy .." Toto číslo je teda väčšie, ako spomína Ondek. Priamo zo štátneho rozpočtu je zas financovaných menej pracovníkov ako uvádza Ondek: "V rozpočte verejnej správy na roky 2016 až 2018 sa na rok 2016 rozpočtujú osobné výdavky pre 230 485 zamestnancov štátnych rozpočtových a príspevkových organizácií, verejných vysokých škôl a preneseného výkonu štátnej správy na úseku regionálneho školstva " Ondekom uvádzaný počet 360 tisíc sedí len na počet zamestnancov pracujúcich v štátnej a verejnej správe, ktorý bol plánovaný pre rok 2015 (2015R)- 359 973 osôb. V súčasnosti však už toto číslo nie je aktuálne. Dátum zverejnenia analýzy: 25.01.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Kolektívnej zmluvy na rok 2016

rozpočte


Ale samotná vláda Ivety Radičovej v januári, keď prijímala takzvaný balíček opatrení priznala, že ide znižovať hospodársky rast.

V návrhu štátneho rozpočtu na rok 2011 sa píše: "Spomaľovanie rastu v budúcom roku je však prirodzené, nakoľko fiskálne stimuly nemôžu byť poskytované v doterajšej miere kvôli nárastom verejných dlhov. Eurozóna bude v budúcom roku šetriť viac, nakoľko v niektorých krajinách je potreba šetrenia už vynucovaná situáciou na finančných trhoch. Šetrenie bude prebiehať aj u našich dvoch hlavných obchodných partnerov Nemecka a ČR. V prípade Nemecka však šetrenie bude pozvoľné, nakoľko deficit nestúpol až tak výrazne a krajina má status bezpečnej investície v rámci štátnych dlhopisov eurozóny.Spomaľovanie rastu neposkytntím stimulov má navyše nezadlžovaním krajiny vytvoriť podmienky na dlhodobejší rast." Vláda Ivety Radičovej teda skutočne priznala, že sa hospodársky rast zníži.

návrhu


My si myslíme, že stav financovania cirkvi, ktorý je upravovaný komunistickým zákonom z roku 1949 nie je zdravý pre žiadnu zo zúčastnených strán. Ani pre štát, ani pre občanov, ani pre cirkvi samotné a treba povedať, že odluka cirkvi od štátu je poslednou nesplnenou požiadavkou novembra ´89.

Financovanie cirkví upravoval zákon o hospodárskom zabezpečení cirkví a náboženských spoločností štátom z roku 1949. Zrušenie tohto zákona a odlúčenie cirkví od štátu bolo jednou z požiadaviek VPN z novembra 1989. Táto požiadavka doteraz nebola ani čiastočne splnená. Tento výrok Daniela Krajcera hodnotíme ako pravdivý.

novelizácií Zákon požiadavkami pdf


Je tam už štúdia zrealizovateľnosti (pri projekte Filiálka, pozn.).

Filiálka je projekt na zrekonštruovanie a vybudovanie starej železničnej stanice na Trnavskom mýte v Bratislave. Prvá štúdia realizovateľnosti vyšla v septembri v roku 2012, avšak na základe výsledkov štúdie vtedajší minister dopravy Ján Počiatek rozhodol, že stavba sa v programovom období eurofondov 2007-2013 realizovať nebude. Druhá štúdia o dopravnom uzle mesta bola zazmluvnená začiatkom roku 2017 a je predmetom riešenia. Jej ukončenie sa predpokladá v decembri 2018. Keďže jedna štúdia týkajúca sa projektu Filiálky už existuje a druhá by mala byť v blízkej dobe dokončená, hodnotíme výrok ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

projekt minister štúdia predpokladá


...tak naozaj aj v OSN, kedy homosexuáli bojovali o to, aby homosexualita bola základným ľudským právom, tak práve Islamské štáty boli proti tomu, aby homosexualita bola oficiálne uznaná ako ľudské právo.

Rada pre ľudské práva v Ženeve 26. septembra 2014 prijala rezolúciu proti násiliu a diskriminácii homosexuálne orientovaných ľudí. Väčšina európskych krajín (okrem Ruska), krajiny Latinskej Ameriky i USA sa uzniesli na ukončení násilia proti homosexuálom, a to i napriek značnému odporu zo strany práve islamských a afrických štátov. Nikde v rezolúcii ( .pdf ) sa však nehovorí o homosexualite ako ľudskom práve, jedná sa o nediskrimináciu a priznanie ľudských práv homosexuálom. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

.pdf rovní .pdf


(premiér - pozn.) neupovedomil pani prezidentku o tom (príprave plošného testovania - pozn.), že vrchná veliteľka ozbrojených síl by takúto akciu mala mať o nej informácie.

Vláda Igora Matoviča dala za úlohu armáde, aby zorganizovala plošné testovanie obyvateľstva na koronavírus. Prezidentka Zuzana Čaputová, ktorá je podľa Ústavy hlavnou veliteľkou ozbrojených síl, o zámeroch vlády nevedela. Dozvedela sa ich z tlačovej konferencie premiéra. Tvrdenie Denisy Sakovej preto hodnotíme ako pravdivé.

dala Dozvedela


...však už jedna strana, kde pán Kotleba šéfoval Pospolitosť, bola zrušená a práve kvôli tomu, že povedali, že ten základ demokratického systému oni neuznávajú, chcú stavovský režim nastaviť...

Najvyšší súd rozpustil stranu Slovenská pospolitosť a jedným z dôvodov bola práve snaha o vytvorenie „Stavovského Štátu“, v ktorom sa hlása obmedzenie volebného práva. Okrem toho Výrok z tohto dôvodu hodnotíme ako pravdivý. Najvyšší súd rozpustil stranu Slovenská pospolitosť - Národná strana dňa 1. marca 2006. Príčina rozpustenia je nesúlad strany s Ústavou SR. Hlavné argumenty na rozpustenie strany boli nasledovné : "Stanovy strany hovorili o cieli nahradiť dnešný demokratický systém stavovským štátom, obsahovali národný princíp formulovaný tak, že bol v rozpore s ústavou a existovali paralely medzi súčasným programom a činnosťou Pospolitosti a fungovaním HSĽS počas Slovenského štátu."

nasledovné Konštatuje premenovali


Máme nemocnice, ktoré sú napríklad v pôsobnosti vyšších územných celkov, kde to navýšenie platu môže predstavovať aj 200 eur na plate, čo už je naozaj zaujímavá suma. Áno, niekde to bude menej a niekde to bude viac, ale máme nemocnice, kde to bude až 200 eur predstavovať.

V rovnakom znení sa vyjadroval už aj minister zdravotníctva Viliam Čislák ešte v septembri, keď oznámil návrh zákona (Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony) s ktorým sa majú upraviť mzdy zdravotných sestier a iných pracovníkov v zdravotníctve: " Podľa navrhnutých zmien nikomu mzda neklesne, práve naopak, v súkromných nemocniciach sa tak môže mzda zvýšiť aj o 200 až 300 eur v niektorých kategóriách. V štátnych nemocniciach tiež pôjde základná mzda mierne hore. Ak sestry zarábajú niekde 1 100 alebo 1 500 eur, u týchto sestier neočakávam veľké navýšenie, ale u sestier, ktoré zarábajú 400 alebo 500 eur v čistom, to navýšenie samozrejme bude. " (zdroj: pravda.sk ) Keďže ani minister, ani premiér konkrétne informácie neposkytli o tom, ktoré môžu byť tie nemocnie, v ktorých dôjde k až takému navýšeniu, hodnotíme výrok ako neoveriteľný. Premiér v diskusii spomenul, že "A ko som informovaný, minister zdravotníctva v tomto období spoločne s ďalšími predstaviteľmi rezortu navštevuje nemocnice, pretože chceme vidieť v čom je ten by som povedal reálny dopad zákona, keď porovnávajú konkrétne výplatné pásky a reakcie v nemocniciach sú zatiaľ veľmi konštruktívne. Ja teraz nechcem povedať, že strieka šampanské, ale tie reakcie sú konštruktívne. " (zdroj: V politike) Nepodarili sa zistiť presnejšie informácie o týchto výjazdoch, v ktorých nemocniciach bola už vykonaná návšteva a podobne, ani to, že v prípade ktorých nemocníc by sa k takému " zaujímavému " navýšeniu malo dochádzať, preto hodnotíme tento výrok ako neoveriteľný. Zo strany zdravotných sestier je návrh zákona veľmi silne kritizovaný (tlačová správa OZ Sestier a pôrodných asistentiek, Výzva k pripravenosti podať výpoveď Slovenskej komory sestier a pôrodných asistentiek (.pdf)), ale minister bol kritizovaný aj kvôli vyššiemu tvrdeniu o možnom náraste mzdy až o 200 EUR ( blog.sme.sk ). Návrh zákona sa týka pracovníkov v zdravotníctve, ktorí pracujú v nemocniciach , či už v štátnych, v správe vyšších územných celkov alebo obcí, alebo súkromných. Naopak sa netýka pracovníkov v ambulanciach, kúpeľoch, Práve reguláciou mzdy všetkých pracovníkov nemocníc vysvetluje minister spomínaný nárast výplaty až o niekoľko sto eur. Pracovníci súkromných nemocníc, alebo nemocníc v správe VUC by mali viac pocítiť dopad regulácie. Pracovníci štátnych nemocníc majú vyššie mzdy už teraz, preto navýšenie u nich nebude až také drastické. Návrh zákona je zo strany sestier a zdravotníckych pracovníkov kritizovaný hlavne preto, lebo: " nie je finančne krytý, navyše je diskriminačný a nesystémový. " Konkrétne vyčítajú, že:" Prvou [nezhodou medzi zdravotníkmi a zákonodarcami] je pôsobnosť zákona iba pre zdravotníckych pracovníkov v ústavných zdravotníckych zariadeniach. Druhým problémom sú nízke navrhované koeficienty pre jednotlivé kategórie pracovníkov, pri ktorých sa nezohľadňuje vzdelanie ani náročnosť práce, ktorú vykonávajú. Treťou chybou je absencia zohľadnenia rokov praxe pre výpočet základnej zložky mzdy. Pritom upozorňujeme, že zamestnanci štátnej a verejnej správy, ktorí sú takisto platení z verejných zdrojov, majú túto časovú postupnosť zachovanú. " (zdroj: skspa.sk ) Po tom, ako vláda schválila rozpočet na rok 2016, ozvali sa ďalšie kritické hlasy , že zvýšenie mzdy pracovíkov v zdravotníctve nie je finančne pokryté. V minulosti práve z takého dôvodu zastavil Ústavný súd zákon, ktorý mal upravovať výšku mzdy zdravotníckeho personálu. V tomto prípade minister porobný scenár zatiaľ nepripustil.

vyjadroval
pravda.sk
(tlačová správa
Výzva k pripravenosti podať výpoveď
blog.sme.sk
nemocniciach
súkromných
skspa.sk
ďalšie kritické hlasy
zastavil


Keby PS/SPOLU a Kiskovci mali svoj vlastný program, čo nemajú, tak by mohli robiť svoje vlastné mítingy, ale oni veľmi dobre vedia, že keďže nemajú program na ich mítingy nikto nepríde...

PS/SPOLU aj strana Andreja Kisku Za Ľudí majú riadne zverejnený program. Strana PS/SPOLU zverejnila kalendár ich vlastných mítingov a predvolebných podujatí. Kalendár mítingov strany Za ľudí sa nachádza v úvode ich webu . Obe strany a ich kandidáti o mítingoch pravidelne informujú aj na sociálnych sieťach, je možné tam nájsť i fotografie z týchto mítingov. Z nich je zrejmé, že ľudia na ich mítingy chodia. Tvrdenie Mariána Kotlebu preto hodnotíme ako nepravdivé.

PS/SPOLU
Za Ľudí
kalendár
webu


...máme 3,5 milióna exekúcii v tomto štáte (...).

Posledné dostupné štatistiky Ministerstva spravodlivosti SR ( .pdf , s.2) za rok 2016 ukazujú, že v tom čase bolo na Slovensku presne 3 387 603 nevybavených exekúcií. Toto číslo sa za rok 2017 skutočne mohlo navýšiť a s menšími odchýlkami sa môže približovať spomínaným 3,5 miliónom. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

.pdf TASR údajov


Na, po stretnutiach so starostami, ktoré sme mali z daných obcí, bolo to 30 starostov zo Sobraneckého a Sninského okresu. Tí vraveli, že prvých 6 dní ani okresné úrady nezvolali krízový štát, pritom všetci nominanti na prednostov okresných úradov sú nominanti OĽANO. Štát začal pracovať až po dvoch týždňoch a všetko bolo na dobrovoľníkoch, charitách a všetko bolo zároveň aj na samosprávach, čiže toto je naozaj jedno veľké zlyhanie.

Predstavitelia Hlasu boli na hraniciach s Ukrajinou 19. marca, pričom na tlačovej konferencii tvrdili, že sa stretli s desiatkami miestnych starostov a starostiek. Toto tvrdenie však nie je možné z verejných zdrojov overiť, preto výrok hodnotíme ako neoveriteľný.

Rusko zaútočilo na Ukrajinu 24. februára, čo okamžite spustilo utečeneckú vlnu a nápor na slovenské hraničné priechody s Ukrajinou. Zatiaľčo krízové štáby pohraničných okresných miest Snina a Sobrance zasadali hneď v prvý deň ruskej invázie, štát reagoval až 27. februára. Nešlo však o humanitárnu pomoc, ale o zriadenie hotspotov, ktoré urýchľujú administráciu prechodu cez hranicu.

Vytvorenie hotspotov a koordináciu zložiek na hranici mal na starosti operačný štáb v Sobranciach, ktorý zriadilo Ministerstvo vnútra. 4. marca ministerstvo zradilo nadrezortnú pracovnú skupinu, ktorá mala s operačným štábom spolupracovať.

Napriek zriadeniu viacerých úrovní koordinácie utečeneckej krízy, premiér Eduard Heger po návšteve hraničných priechodov skonštatoval , že pri poskytovaní humanitárnej pomoci treba zlepšiť koordniáciu.

Zlú koordináciu a oneskorenú reakciu štátu kritizovali predstavitelia mimovládnych organizácií pôsobiacich na hranici, ale aj starostovia hraničných obcí.

Krízový štáb Okresného úradu Michalovce zasadal 28. februára, kedy zasadali okresné krízové štáby v Snine a Sobranciach sa nám nepodarilo dohľadať. Je pravdou, že prednostov okresných úradov nominovalo na celom Slovensku hnutie Oľano.

Vyjadrenie Richarda Rašiho z 4. 4. 2022:

„Informáciu o tom, že 6 dní neboli zvolané krízové štáby, máme od starostov zo Sobraneckého a Sninského okresu, a okresné úrady by mali verejnosti povedať, kedy tam zvolali krízové štáby. Starostovia to predsa vedia a nemáme dôvod o tejto info pochybovať.”

boli zaútočilo Snina Sobrance reagoval zriadilo zradilo skonštatoval kritizovali starostovia zasadal nominovalo


...niekoľko desiatok tisíc ľudí, čo žije v osadách…

Podľa analýzy (pdf.) Ministerstva vnútra Slovenskej republiky pod názvom Atlas rómskych komunít 2013, žije na Slovensku 402 840 rómov, čo podľa štatistického úradu predstavuje 7,45% celej populácie Slovenska.

Z nich 187 285 býva v rozptyle medzi majoritou; t.j. v rozptyle medzi majoritou býva 46,5% všetkých Rómov na Slovensku;

-51 998 Rómov býva v urbanistických koncentráciách vo vnútri obce; t.j. 12,9% všetkých Rómov na Slovensku;

- 95 971 Rómov býva v urbanistických koncentráciách na okraji obce; t.j. 23,8% všetkých Rómov na Slovensku;

- 68 540 býva v urbanistických segregovaných koncentráciách; t.j. 17,0% všetkých Rómov na Slovensku.

Táto analýza potvrdzuje slová Radoslava Procházku a preto označujem výrok ako pravdivý.

analýzy


SMER-SD získal v posledných parlamentných voľbách v roku 2012 presne 1 134 280 hlasov, čo predstavovalo 44,41% hlasov všetkých zúčastnených voličov.

voľbách


Slovensko, keď sme odovzdávali vládu, malo priemerný deficit na úrovni 7 %. Bol to priemerný deficit EÚ.

Najnovšie čísla Eurostatu hovoria o tom, že Slovensko v roku 2009 (novšie údaje zatiaľ zverejnené neboli) bolo nad priemerom únie: u nás -7,9%, v únii -6,8%.

Eurostatu


Veď my sme, normálne sme sledovali, ona dva týždne sa snažila nájsť podporu. Veď si pozvala aj Slotu, pozvala si aj Roberta Fica, ale hlasy nezohnala. Je to fakt.

8. augusta 2011 - I. Radičová prijala I. Mikloša a M. Dzurindu, pričom témou rokovaní bola situácia v Eurozóne. O presadení opatrení dohodnutých v júli na mimoriadnom summite eurozóny v Bruseli chce premiérka v nasledujúcich dňoch rokovať s predstaviteľmi všetkých koaličných aj opozičných strán. Stretnutie so Sulíkom , predsedom strany SaS, premiérka absolvovala rovnako 8. augusta 2011. 11. augusta 2011 - Premiérka sa stretla s J. Fígeľom, predsedom strany KDH a B. Bugárom, predsedom strany Most-Híd. Témou rokovania bola situácia v Eurozóne. 15. augusta 2011 - Predsedníčka vlády rokovala s predsedom strany SNS, J. Slotom ohľadom eurovalu. 16. augusta 2011 - sa uskutočnilo stretnutie R. Fica s premiérkou I. Radičovou ohľadom otázok spojených s eurovalom . Rokovanie však bolo veľmi krátke. 22. augusta 2011 - premiérka rokovala s predstaviteľmi koaličných strán o eurovale. Dohodli sa, že Slovensko pristúpi k ratifikácii dokumentov súvisiacich s európskymi stabilizačnými mechanizmami (dočasným a trvalým eurovalom) ako posledné.

8. augusta 2011
Sulíkom
11. augusta 2011
stretla
15. augusta 2011
J. Slotom
16. augusta 2011
stretnutie
22. augusta 2011


My sme celkovo urobili 61 kontrol na cestách. Skontrolovali sme viac ako 10 000 vozidiel. 10 000 vozidiel a skontrolovali sme viac ako 30 000 ton potravín. Ta priemerná porušenosť keď si pamätáte s počiatku bola cez 36% z niektorých krajín. Dneska sa to dostalo niekde pod túto hranicu a už sa pohybujeme na úrovni niekde 15,5 %.

Je ťažké povedať o akom období hovorí Ľ. Jahnátek preto boli použité údaje za prvý polrok 2012 keď nastúpili do vlády a 2013.

vykonaných
vykonaných
správy
vykonaných
priliženej správy


Za zneužitie sanitky, v prípadoch, že by teda došlo k permanentnému, alebo opakovanému zneužívaniu tejto sanitky a boli by na to jednoznačné dôkazy. To bol ako jeden možno z návrhov. (návrhov na spoplatnenie používania sanitiek, pozn.)

Jediné verejné vyhlásenie odborárov o tomto bode zaznelo práve v relácii Na telo. To, či tento bod LOZ formulovalo na rokovaní s vládou práve takýmto spôsobom vzhľadom na absenciu prepisu rokovania hodnotíme ako neoveriteľné.


Ľudia majú tri-krát vyššie platy, a skoro tri-krát nižšia nezamestnanosť tam je (v Rakúsku, pozn.)

Matovič hovorí pravdu čo sa týka platov, no značne sa mýli v nezamestnanosti, ktorá nie je trikrát nižšia.Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Eurostatu OECD OECD nemá


Prezident nenavrhuje zákony, nenavrhuje štátny rozpočet.

Podobný výrok sme overovali v relácii ( SME a Trend , 3. marca 2014 a prezidentských debatách na Markíze a RTVS , 12. marca 2014).

Ústava SR taxatívne vymenúva ústavné právomoci prezidenta SR v čl.102. Je pravdou, že prezident nemá zákonodárnu iniciatívu a teda ani nemôže navrhovať štátny rozpočet, ktorý sa predkladá vo forme zákona (.pdf, článok 58). Prezident SR disponuje jedine právomocou kontrasignácie a suspenzívnym vetom v rámci legislatívneho procesu,čo značí neabsolútnosť jeho odmietavého stanoviska nekotrasignovať navrhovaný zákon v zmysle nadobudnutia platnosti. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

čl.102 (1) Prezident …f) podpisuje zákony, …o) môže vrátiť Národnej rade Slovenskej republiky zákon s pripomienkami do 15 dní od doručenia schváleného zákona, p) podáva Národnej rade Slovenskej republiky správy o stave Slovenskej republiky a o závažných politických otázkach, …

Štátny rozpočet navrhuje vláda (.pdf, článok 119) Slovenskej republiky a schvaľuje ho NR SR.


Kritika voči tomuto návrhu zákona (Kolíkovej zákona o dezinformáciách, pozn.) zaznieva aj z odbornej obce, od generálneho prokurátora, či šéfa SIS, podobne zo strany advokátov, a ešte aj od predstaviteľov ostatných koaličných strán ako SME RODINA, vrátane bývalých ex-kolegov pani ministerky zo strany ZA ĽUDÍ.

Novela Trestného zákona, ktorú predložila ministerka Kolíková, sa stala predmetom kritiky viacerých, vrátane vymenovaných osôb, preto hodnotíme tento výrok ako pravdivý. Generálny prokurátor Žilinka označil túto novelu za “absurdnú” a dodal, že „neurčitosť a prakticky nedokázateľnosť jej znakov (je, pozn.) odborne nenáležitá a súčasnému stavu spoločnosti neadekvátna.” Šéf SIS Aláč kritizoval novelu v relácii Na Telo Plus 7. decembra 2021. Markíza zverejnila kritiku tejto novely predsedom hnutia SME RODINA Borisa Kollára, pričom následne Aláč označil jej “ aplikačnú prax za veľmi náročnú”. Predpokladá, že by sa “minula […] účinku.” ( 31:00 ) Kolíkovej novelu ďalej kritizovali koaliční partneri a ex-kolegovia zo strany ZA ĽUDÍ Remišová a Šeliga .

Z odbornej obce sa z radov advokátov proti novele zákona vyslovili viacerí, napríklad právnik Transparency International Slovensko Ivančík. Kritizuje , že novela by sa mala robiť na „základe poctivej odbornej diskusie” a v súčasnej podobe by „napriek dobre mienenému cieľu” bola kontraproduktívna. Docent trestného práva Laciak sa vyjadril , že: „Pokúšať sa z hľadiska trestného práva určiť, či niečo je alebo nie je pravdivá informácia, je ľahko dezinterpretovateľné a zneužiteľné, pričom by zavedenie takéhoto trestného činu mohlo viesť k okliešteniu ústavného práva na slobodu slova či prejavu.” Dodal, že na niektoré hoaxy stačí súčasná podoba trestného zákona šírenia poplašnej správy.

označil
31:00
Remišová
Šeliga
Kritizuje
sa vyjadril


...viete veľmi dobre, že rusínski starostovia a primátori v tej oblasti, rusínskej oblasti na severovýchodnom Slovensku, aj úplne nechcú. Odmietajú, aby si dali tlačiť tlačivá v azbuke, lebo mnohí ľudia už ani nepoznajú azbuku, čiže je tam viacero problémov...

Po schválení zákona o používaní jazykov národnostných menšín korzar.sme.sk napísal: Rusínom jazykový zákon nechýba. Niektorí ho považujú za zbytočný. (...) Zákon o používaní jazyka národností je však podľa neho (Ján Božík, starosta Kurimky, pozn.) zbytočný, robí len zlú krv a skomplikuje ľuďom život... "Ani si neviem predstaviť, aby niekto z našich ľudí žiadal nejaký dokument v rusínčine. Je to pritiahnuté za vlasy, k ničomu to nevedie.“ ( ...) „Keď sme sa doteraz zaobišli bez zákona, vydržali by sme aj naďalej. Je to úplná zbytočnosť,“ myslí si starostka Uble (okres Snina) Nadežda Sirková.

korzar.sme.sk


Ale máme v programovom vyhlásení vlády napísané, že Slovensko je suverénna krajina a že bude rozhodovať samostatne. Máme tam napísané, že nebudeme zadlžovať ďalšie generácie, máme tam napísané, že predtým, nech sa čokoľvek ďalej stane, je potrebný riadený bankrot krajín, ktoré hospodária zle. (odpoveď na otázku moderátorky, že kde sa píše v programovom vyhlásení vlády o eurovale a prečo je to porušenie programového vyhlásenia vlády, pozn.)

Programové vyhlásenie vlády (.pdf): Pre Slovensko je veľmi dôležité zastaviť zadlžovanie budúcich generácií. Výrazné zníženie deficitu verejných financií umožní, aby vláda začala ku koncu volebného obdobia znižovat podiel verejného dlhu na hrubom domácom produkte. (str. 8) Túto časť výroku môžeme hodnotiť ako pravdivú, že v programovom vyhlásení vlády je skutočne uvedené znižovať dlh budúcich generácií v pomere ku HDP. Na úrovni Európskej únie bude vláda SR presadzovať podstatné sprísnenie európskych rozpočtových pravidiel - Paktu stability a rastu, pričom súčasťou zmien musí byť aj jasný mechanizmus riadeného bankrotu krajiny, ktorá konzistentne vykonáva nezodpovednú rozpočtovú politiku,... (str. 8) . V programovom vyhlásení vlády sa píše o vytvorení mechanizmu riadeného bankrotu rozpočtovo nezodpovedných krajín ( pretože EU takýto mechanizmus nemá vytvorený, pozn.) , nie však v súvislosti s eurovalom a teda "predtým, než sa čokoľvek ďalej stane." Napriek tomu výrok hodnotíme ako pravdivý, zmienka o riadenom bankrote je v programovom vyhlásení i keď v mierne inom kontexte.

Programové vyhlásenie vlády


Pani Kolíková, ktorá zavraždila generála Lučanského v base, mne nebude robiť mravné kázania. Pani Kolíková ešte raz, je zodpovedná za smrť Lučanského.

Bývalý policajný prezident Milan Lučanský bol v decembri 2020 obvinený z prijímania úplatku a ohrozovania dôvernej a vyhradenej skutočnosti. 6. decembra ho poslal Špecializovaný trestný súd do väzby, 29. decembra sa exprezident policajného zboru pokúsil o samovraždu, na ktorej následky o deň na to zomrel. Krajská prokuratúra prípad uzavrela ako samovraždu. Na základe pokynu generálnej prokuratúry vyšetrovateľ doplnil dokazovanie, opäť však prišiel k rovnakému záveru : že pri smrti Milana Lučanského nedošlo k cudziemu zavineniu. Jeho smrť preverila aj komisia zložená zo zástupcov inštitúcií v rezorte spravodlivosti, koaličných aj opozičných politikov. Ani tá však nezistila skutočnosti, ktoré by boli v rozpore s informáciou, že si Lučanský siahol na život sám.

Krajská prokuratúra v Prešove vo svojom vyšetrovaní v novembri 2022 konštatovala , že Milan Lučanský zomrel na následky obesenia s tým, že cudzie zavinenie vylúčila. „Boli vypočutí traja poškodení, 87 výsluchov svedkov, rekonštrukcia udalostí, dve obhliadky miesta činu, jedna aj s 3D skenovacím zariadením, obhliadnutý kamerový systém, 13 znaleckých posudkov,“ informoval prokurátor Marek Švagerko.

Aktívne a zákonné vyšetrovanie potvrdil aj Generálny prokurátor Maroš Žilinka, ktorý sa osobne zúčastnil rekonštrukcie udalostí v Prešove.

Prokurátor generálnej prokuratúry v marci 2023 vydal pokyn doplniť dokazovanie. Žiadal o doplnenie dokazovania vo vzťahu k objasneniu motivácie generála Lučanského pri spáchaní samovraždy a vo vzťahu k tomu, či príslušníci Zboru väzenskej a justičnej stráže dostatočným spôsobom reagovali na stav Lučanského za účelom zabráneniu či predídeniu samovraždy a či prijali opatrenia zodpovedajúce jeho zdravotnému a psychickému stavu.

Vyšetrovateľ policajnej inšpekcie podľa pokynu opätovne začal trestné stíhanie a doplnil dokazovanie. Vyšetrovanie však opätovne uzavreli v apríli 2024 s tým, že dozorcovia vo väzbe sa v súvislosti s úmrtím policajného generála nedopustili trestného činu. Proti tomuto rozhodnutiu podal splnomocnenec poškodených JUDr. Miroslav Radačovský sťažnosť, ktorú prokurátor zamietol ako nedôvodnú.

Ešte krátko po samotnom incidente 30. decembra 2020 iniciovala vtedajšia ministerka spravodlivosti Mária Kolíková vytvorenie nezávislej špecializovanej komisie pre vyšetrovanie smrti generála Lučanského. V komisií bolo 17 členov, medzi nimi zástupcovia koaličných aj opozičných strán. Členmi komisie boli ďalej zástupcovia Ministerstva spravodlivosti SR, súdny znalec, zástupca úradu verejného ochrancu práv, zástupcovia médií, zástupca prezidentskej kancelárie, zástupca odborového zväzu Zboru väzenskej a justičnej stráže, zástupkyňa Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a bývalá členka Výboru Rady Európy na zabránenie mučeniu a neľudskému zaobchádzaniu ( .pdf , str. 2).

Komisia nezistila skutočnosti, ktoré by boli v rozpore s informáciou, že si Lučanský siahol na život sám. Zistenia komisie boli rovnaké ako výsledky policajného vyšetrovania a teda, že smrť generála Lučanského bola samovražda.

So záverom správy komisie sa stotožnili 14 členovia komisie. Marian Kotleba (ĽSNS) a Denisa Saková (Hlas-SD) hlasovali proti a poslanec strany Smer-SD Marián Saloň sa hlasovania zdržal. Predseda komisie priblížil, že týmto poslancom sa „nezdal podklad dostatočný“.

Aj predstavitelia koaličnej stany Smer-SD šírili naratív, že Milan Lučanský si nevzal život svojpomocne.

Súčasný europoslanec a podpredseda Smeru Ľuboš Blaha vo videu tvrdil , že má dôkazy o tom, že Lučanského prípad nebola samovražda. Údajné materiály potvrdzujúce cudzie zavinenie však nikdy nepredložil . Blaha takéto tvrdenie zopakoval aj v októbri 2022. „Keď tu terorizovali ľudí, keď zabili Milana Lučanského, lebo pani Remišová si ho potrebovala hodiť ako odfajknutého na svoje pexeso,“ vyhlásil Blaha v televíznej relácii Na telo.

Minister obrany za stranu Smer-SD Robert Kaliňák tiež okolnosti samovraždy bývalého policajného prezidenta spochybnil. „Vďačnosťou za vyšetrenie jedného z najzávažnejších prípadov doby mu bolo väzenie a zbavenie života. Oni ho zabili,“ povedal Kaliňák v októbri 2021.

Závery vyšetrovania spochybnil aj nový šéf policajnej inšpekcie. Branislav Zurian na verejnom vypočutí v novembri 2023 trval na tom, že bývalý policajný prezident Milan Lučanský bol zabitý.

V apríli 2024 po opätovnom uzatvorení vyšetrovania sa Zurian vyjadril , že rešpektuje závery vyšetrovania, že smrť Milana Lučanského vo väzbe nezavinila cudzia osoba. Na otázku, či sa teda predtým nemýlil, odpovedal, že vtedy vychádzal len z medializovaných informácií.

obvinený poslal pokúsil záveru konštatovala informoval potvrdil zúčastnil vydal začal iniciovala bolo členka .pdf nezistila boli bola záverom tvrdil nepredložil zopakoval povedal spochybnil vyjadril


Prvý platobný rozkaz, keď ešte jama nebola zasypaná, že mesto má platiť 1,25 milióna eur, prišla januári 2011, ....

Richard Rybníček sa vo výroku pomýlil o jeden mesiac, hodnotíme ho napriek malej odchýlke ako pravdivý. Mesto Trenčín dostalo platobný príkaz , podľa ktorého má zaplatiť 1,2 milióna eur firme Tatra Real Trade koncom februára 2011. Vydal ho okresný súd v Trenčíne. Zároveň je pravdivé, že tzv. "Cellerova" jama v tom čase nebola zasypaná. K začatiu zasypania došlo v októbri 2012. Dátum zverejnenia analýzy: 29.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

príkaz zasypania


Toto nie je jediná zmluva (DCA, pozn.), ktorá tu teraz na svete existuje. Sú tu iné zmluvy, ktorými sme aj my viazaní a tie o tom veľmi konkrétne hovoria... jednoznačne sú zmluvy, ktoré hovoria, že sa nebudú, nemôžu, nesmú, akokoľvek to nazveme, rozmiestňovať atómové zbrane.

Existujú dve zmluvy, ktoré sa týkajú nešírenia a zákazu jadrových zbraní. Novú Zmluvu o zákaze jadrových zbraní, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2021, Slovensko zatiaľ nepodpísalo. Staršiu Zmluvu o nešírení jadrových zbraní z roku 1970, ktorá hovorí o zákaze šírenia a premiestňovania jadrových zbraní, Slovensko ratifikovalo v roku 1993.

Slovensko v roku 1993 ratifikovalo Zmluvu o nešírení jadrových zbraní (Treaty on the Non-Proliferation of Nuclear Weapons), ktorá nadobudla platnosť v roku 1970. K zmluve sa pripojilo 191 krajín vrátane USA a Ruska. Zmluva sa snaží obmedziť šírenie jadrových zbraní tromi piliermi, ktorými sú nešírenie, odzbrojovanie a mierové využitie jadrovej energie. Štáty, ktoré vlastnia jadrové zbrane, sa zaväzujú, že ich nebudú ďalej distribuovať alebo povzbudzovať iný štát v ich výrobe. Štát, ktorý jadrové zbrane nevlastní, ich nemôže ani prijať. Podpísané krajiny sa podpisom zaviazali k rokovaniam o zastavení pretekov v jadrovom ozbrojovaní. Zmluva nijako neovplyvňuje právo na mierové využitie jadrovej energie vo výskumoch.

Organizácia Spojených národov (OSN) má za cieľ úplne odstrániť jadrové zbrane. Na konferencii v roku 2017 bola prijatá ďalšia Zmluva o zákaze jadrových zbraní (Treaty on the Prohibition of Nuclear Weapons), ktorú v súčasnosti podpísalo 86 krajín, Slovensko sa medzi nimi nenachádza. USA a ani ostatné svetové veľmoci, ktoré vlastnia množstvo atómových zbraní túto zmluvu rovnako zatiaľ nepodpísali. Zmluva následne nadobudla účinnosť v januári 2021. Krajiny sa svojimi podpismi zaviazali že nebudú vyvíjať, vlastniť, testovať, získavať, rozmiestňovať atómové zbrane.

Manipuláciu s jadrovou energiou vrátane zbraní a ich vývoja na Slovensku upravuje Atómový zákon umožňujúci Slovensku členstvo v Európskom spoločenstve pre atómovú energiu (EURATOM, pdf , s. 1) v znení: „Vykonávať skúšobné výbuchy jadrovej zbrane alebo iné jadrové výbuchy, podporovať alebo zúčastňovať sa na vykonávaní akéhokoľvek skúšobného výbuchu jadrovej zbrane alebo iného jadrového výbuchu je zakázané.”

Výrok hodnotíme ako pravdivý.

ratifikovalo Zmluva odstrániť zaviazali zákon pdf


…vidíte rektorov vysokých škôl, dostali 50 miliónov eur.

Výrok sa týka príspevku vlády na rekonštrukciu vysokoškolských internátov. Z pôvodne prisľúbenej sumy 50 miliónov eur majú zatiaľ univerzity k dispozícii len časť a s uvoľnením celej čiastky sa počíta postupne v priebehu rokov 2019 až 2020. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Pred parlamentnými voľbami v roku 2016 Robert Fico sľúbil , že v prípade účasti vo vláde vyčlení 50 miliónov eur na rekonštrukciu vysokoškolských internátov. Po takmer dvojročnej nečinnosti v tejto záležitosti začiatkom roku 2018 Fico vyhlásil , že na tento účel vláda vyčlení 10 miliónov eur a v prípade, že sa bude ekonomike dariť ďalších 10 miliónov. Po kritike od Študentskej rady vysokých škôl aj rektorov dodal , že preplatí každú faktúru za rekonštrukciu predloženú do konca roku 2018. V máji 2018 vláda univerzitám poslala prvých 20 miliónov eur, pričom na konkrétnom prerozdelení medzi jednotlivé školy sa mali s ohľadom na stav bratislavských internátov dohodnúť rektori. Prehľad príspevkov pre jednotlivé vysoké školy je dostupný na webe Ministerstva školstva. Premiér Pellegrini vtedy vyhlásil, že vláda má záujem o rozsiahlejšiu rekonštrukciu internátov a 50 miliónov by nemala byť finálna suma. Zvyšných 30 miliónov eur by mali univerzity získať v rokoch 2019 a 2020. Do konca roku 2018 univerzity stihli vyčerpať približne 39 percent z prvej dotácie, nevyčerpané prostriedky sa presunuli do roku 2019.

sľúbil vyhlásil dodal poslala webe získať vyčerpať


Keď som na prechádzajúcej schôdzi Národnej rady Slovenskej republiky s týmto návrhom prišiel, že poďme si zriadiť aspoň parlamentný výbor pre trvalý euroval, hlasmi 83 poslancov Smeru toto bolo zamietnuté.

Jozef Kollár takýto zákon predložil . V NR SR zaň hlasovalo 37 poslancov zo 136 hlasujúcich. Proti bolo 76 členov strany SMER-SD. Návrh však nepodporili - neboli prítomní alebo sa zdržali - ani poslanci z klubu KDH (okrem Radoslava Procházku) a Mostu-Híd (okrem Ivana Švejnu). Z Klubu SDKÚ-DS za návrh nehlasoval Pavol Frešo (neprítomný) a Ivan Mikloš (zdržal sa).

predložil hlasovalo


No tak vláda bojuje s nezamestnanosťou tým, že napríklad zvýšila odvody živnostníkom ... Vláda bojuje s nezamestnanosťou tým, že zaviedla odvody z dohôd.

Spomínané zmeny v daniach a odvodoch prijala vláda SR a následne NR SR v roku 2012, pričom sú účinné od 1. januára 2013. Tvrdenie Jozefa Mihála o zvýšení odvodov hodnotíme ako pravdivé.

Podnikam.sk

Podnikajte.sk


A keďže ten trend je taký, že zvlášť, teda u maďarskej menšiny, ale možno, že aj u iných, je klesajúci trend (v počte príslušníkov tejto menšiny, pozn.), tak je možné to riešiť úpravou percent...

Výsledky sčítania ľudu, domov a bytov 1991 udávajú obyvateľov slovenskej národnosti v počte 4 519 328 obyvateľov a 567 296 obyvateľov maďarskej národnosti. Pri sčítaní obyvateľov, domov a bytov v roku 2001 (.pdf) uviedlo slovenskú národnosť 4 614 854 obyvateľov. Maďarskú národnosť malo 520 528 obyvateľov. Počet obyvateľov maďarskej národnosti klesol medzi rokmi 1991 a 2001 z 567 tisíc na 520 tisíc. Okrem týchto dvoch sčítaní Štatistický úrad SR zverejnil aj údaje medzi rokmi 2001 až 2008, ktoré si viete pozrieť tu (.pdf), a ktoré ukazujú klesajúcu tendenciu obyvateľstva maďarskej národnosti na úroveň 513,6 tisíc v roku 2008.

sčítania ľudu, domov a bytov 1991

tu


Od 1.1.2005 k 1.7.2010 poklesol počet zamestnancov Carga z 12 245 na 9 553, čiže tiež sa postupne znižoval počet zamestnancov, ale veľmi citlivo.

V Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a. s., (ZSSK Cargo) bol evidenčný počet zamestnancov k 1.1.2005 projektovaný na úrovni 12 256 osôb. Údaje z 1.7.2010 sa nám zistiť nepodarilo, ale tie zo začiatku júna 2010 naznačujú podobné čísla ako vyjadrenie Jána Počiatka. Začiatkom júna 2010 bolo v spoločnosti podľa údajov sme.sk zamestnaných 9 590 osôb.

počet

sme.sk


...toto je údaj predsedu finančného výboru parlamentu, že nadpríjmy budú 2,2 miliardy eur tento rok a budú k dispozícii.

V tlačovej správy zo začiatku júna informovalo Ministerstvo financií Slovenskej republiky (MF SR) o bilancii štátneho rozpočtu a údajoch o príjmoch samospráv . Analytici z projektu Dáta bez pátosu následne vypočítali daňové ‘nadpríjmy’ do štátneho rozpočtu za dobu prvých päť mesiacov (január-máj) roku 2022 v celkovej hodnote 1,1 miliardy €. V roku 2022 očakávajú, že daňové príjmy štátu narastú medziročne o 2-2,5 miliardy eur. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

tlačovej správy
údajoch
príjmoch samospráv
vypočítali


Pre mňa je oveľa dôležitejšie, že ratingy medzinárodných agentúr, na ktoré pozerajú naozaj všetci na trhoch, v aktuálnom a reálnom čase, sú najlepšie a oveľa lepšie, ako boli za vlády Mikuláša Dzurindu.

K 16. Júnu 2010 malo Slovensko rating A+ u Standard&Poor’s, ako aj Fitch, A1 od Moody’s. Za predchádzajúcich vlád nikdy takéto dobré hodnotenie nebolo udelené.

K 16. Júnu 2010 malo Slovensko


Nebola to policajná akcia (naloženie kamiónu s látkou slúžiacou na výrobu heroínu, pozn.).

Minimálne špedičná firma tvrdí podľa SME opak: "Vozidlo aj šoféra tureckí policajti zadržali 24. decembra. Špedičná firma opäť kontaktovala odosielateľa tovaru, ktorý napokon priznal, že išlo o vopred pripravenú policajnú akciu."

SME


Zoberte si napríklad to, že nebol som zatiaľ na ulici, ale keď sa objavil náznak kompetenčného sporu, ktorý by mohol ohroziť priebeh vyšetrovania Gorila, zvolal som výbor, pozval som zúčastnených aktérov, aby sme ten kompetenčný spor vyriešili. O niekoľko dní bolo po ňom

V rozhovore pre Aktuality.sk (6. januára 2012) R. Procházka povedal: " Objavili sa náznaky kompetenčných sporov (v súvislosti s Kauzou Gorila, pozn.) , ale tie chcem hneď v zárodku riešiť konštruktívnou diskusiou na pôde Ústavnoprávneho výboru , ktorý som za týmto účelom zvolal na mimoriadnu schôdzu." SITA , (5. januára 2012): " Predseda parlamentného ústavnoprávneho výboru Radoslav Procházka plánuje na 23. januára zvolať mimoriadne zasadnutie výboru , kde chce pozvať ministra vnútra Daniela Lipšica a prvého námestníka generálneho prokurátora Ladislava Tichého, prípadne jeho zástupcu Dobroslava Trnku. " Účelom je pokúsiť sa vydiskutovať procesné aspekty vyšetrovania spisu Gorila, keďže sa objavili niektoré kompetenčné otázniky , ktoré sa objavili vo vzťahoch medzi jednotlivými zložkami polície a prokuratúry," povedal pre SITA Procházka." Dátum zverejnenia analýzy: 30.01.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

Aktuality.sk

SITA


Viete, ako tvorí URSO svoju cenovú politiku. V priemere zoberie od teplární, samozrejme nielen od týchto, o ktorých hovoríme, zoberie náklady, dá tam určitú maržu, zisk a tak sa tvorí cena.

Kalkulácia cien tepla je stanovovaná pre všetky regulované subjekty rovnako podľa výnosu ÚRSO. V súčasnosti je platný výnos 6/2008 , upravený výnosom č. 6/2010 . Cena tepla sa skladá z variabilnej zložky (nie je ovplyvnená objemom výroby tepla) so spotrebnou daňou a z fixnej zložky (ovplyvnená obejmom výroby tepla) s primeraným ziskom. Výnos špecifikuje oprávnené náklady, ktoré obsahujú obe zložky ceny tepla. Výnos taktiež stanovuje sposob určenia primeraného zisku. Prehľadné zobrazenie položiek, z ktorých je tvorená cena tepla ponúka stránka termonova.sk : Dátum zverejnenia analýzy: 21.03.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

výnos 6/2008
výnosom č. 6/2010
termonova.sk


Slovenská republika čerpala pomoc tohto fondu (Medzinárodného menového fondu pozn.) koncom 90.rokov.

Na stránke MMF , ktorá podrobnejšie hovorí o vzťahu Fondu so Slovenskom sa nám nepodarilo vyhľadať zmienku o čerpaní pomoci z Fondu. Nevieme tiež úplne presne či I. Radičová má na mysli finančnú, alebo len odbornú pomoc a expertízu.

MMF


Pokiaľ viem, tak mesto dostalo ponuku od investora na výstavbu (parkovacieho domu, pozn.) pri železničnej stanici alebo na Halenárskej.

Demagog.SK nezistil informáciu, že by mesto dostalo ponuku od investora na výstavbu parkovacieho domu pri železničnej stanici alebo Halenárskej ulici. S parkovaním pri stanici je problém, no pozemky pri stanici nepatria mestu. Bročka tak skôr myslí parkovací dom na Halenárskej. Súťaž o parkovací dom však už raz bola mestom Trnava na Halenárskej ulice vyhlásená (.rtf). Demagog.SK však nevie či sa niekto do súťaže prihlásil a ako mesto vyhodnotilo ponuku. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Demagog.SK zistil len informácie o schválení parkovacieho domu na sídlisku Hliny . Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

nepatria vyhlásená domu Hliny


Nie, myslím, že  nie. Vôbec. Myslím, že ju nenájde ani, ani v Smere, pretože my sme boli pri zásadných zmenách, ktoré kreovali samostatný štát. Naši poslanci niesli ústavu, takže my máme vo veľkom rešpekte všetky tieto právne mechanizmy, ktoré sú tradične a dlhodobo platné.

Hoci takýmito dôkazmi podporený argument stojí na vratkých nohách, je faktická časť pravdivá. TASR uvádza : „ Predsedníctvo SNR 18. júna 1991 konštatovalo svojím uznesením, že okrem oficiálneho návrhu komisie má k dispozícii ďalších šesť návrhov ústavy pripravených poslancami. Prvý pripravili Vladimír Čečetka, Miroslav Kusý, Miroslav Sládek, Peter Tatár, Martin Krajčovič, Marcel Strýko z Verejnosti proti násiliu (VPN), druhý Ivan Čarnogurský, Ján Klepáč, Július Brocka z Kresťanskodemokratického hnutia (KDH), tretí Jozef Prokeš, Anton Hrnko, Marián Andel, Vladimír Miškovský zo Slovenskej národnej strany (SNS), štvrtý Roman Hofbauer, Ján Findra, Peter Ďurišin, Anton Kerti, Karol Dubjel, Pavol Homola, Miroslav Miček, Pavol Okres, Alfonz Zoričák z Hnutia za demokratické Slovensko (HZDS), piaty Peter Brňák a šiesty skupina poslancov Pavol Boroň, Gabriela Kaliská, Vladimír Miškovský, Jozef Moravčík, Jozef Pokorný, Jozef Prokeš, Milan Sečánsky. Všetky boli hodnotené ako názorovo blízke a schopné vecnej symbiózy. Preto bolo zverené vypracovanie spoločného návrhu Ústavy SR všetkým parlamentným poslaneckým klubom. “

TASR uvádza


Platobný dekrét je jednostranný právny akt.

Tvrdenie Moniky Kaveckej potvrdzuje súčasná právna úprava povolaní vykonávaných vo verejnom záujme. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Tzv. platobný (alebo aj platový či mzdový) dekrét je hovorové označenie Oznámenia o výške a zložení funkčného platu podľa Zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa § 4 ods. 7 tohto zákona, "zamestnávateľ je povinný písomne oznámiť zamestnancovi výšku a zloženie funkčného platu pri uzatvorení pracovnej zmluvy, pri zmene druhu práce alebo pri úprave funkčného platu." Oznámenie je druhom jednostranného právneho úkonu, ktorý je prejavom vôle jedného subjektu (v tomto prípade zamestnávateľa). Zdravotným sestrám platový dekrét vydáva riaditeľ nemocnice , v ktorej sú zamestnaní/é. Platové dekréty sa v súvislosti so situáciou zdravotných sestier vo verejnej diskusii spomínajú hlavne po prijatí Zákona č. 62/2012 Z. z.o minimálnych mzdových nárokoch sestier a pôrodných asistentiek, v súvislosti s ktorým boli sestrám vydané nové dekréty s upravenou výškou funkčného platu.

Oznámenia
Zákona
je
riaditeľ nemocnice
spomínajú
Zákona


Áno, no pozrite, to je tak, že cesta k cieľu je skrátka kľukatá a to DPH, to je výborný príklad. My sme boli proti zvýšeniu DPH, pôvodné návrhy boli zvýšiť DPH na 21% a natrvalo...

S návrhom zvýšiť DPH na 21% prišla strana KDH.

návrhom


..že pán predseda Národnej rady si tak ako v 50.rokoch sa to robilo, zostavil komisiu z ľudí, ktorých názory boli predtým už jasné.

Výroky všetkých členov komisie o Svätoplukovi a ich názory na jeho postavu, prípadne sochu sa nám dohľadať nepodarilo.


Viete, že máme otvorené hranice, ale colná správa môže vykonávať priame kontroly či už v krčmách, v predajniach alebo priamo na cestách, ale na mieste sú samozrejme aj systémové opatrenia.

Slovensko je od rou 2007 súčasťou Schengenského priestoru, ktorý v súčasnosti združuje 26 členských krajín, medzi ktorými sa rušia kontroly na hraničných prechodoch. Režim hraníc v súčasnosti funguje podľa Nariadenia Európskeho Parlamentu a Rady Európskeho Spoločenstva č. 562/2006 .

súčasťou
združuje
562/2006
tlačovú správu
199/2004 Z.z


...v roku 2009 mali všetky krajiny s hospodárskym rastom, všetky krajiny mali problém s deficitom a všetky krajiny mali problém s verejným dlhom.

Dlh oproti roku 2008 narástol všetkým krajinám EU, s výnimkou Malty všetkým medziročne rástol aj deficit, Malta je tiež na mínus 3,8 percentách, čo nemôžeme považovať za dobré.


A tvrdím a dá sa to veľmi ľahko aj preukázať, že rozšírenie eurovalu aj samotný euroval, že je v rozpore s programovým vyhlásením vlády.

V programovom vyhlásení vlády SR na obdobie rokov 2010 - 2014 sa v časti 2.1 Hospodárska politika okrem iného uvádza aj nasledovné:

2.1 Hospodárska politika
Zmluve
zmluve ESFS
Trende
blogu


No zmenil sa ale jeden základný parameter. Hospodárska kríza je sprevádzaná zvýšenou chorobnosťou a teda lekári sú v tomto a zdravotníci úplne špecifická skupina, pretože majú viacej pacientov.


Vypadli odtiaľ povinné osoby. Každý zákon, aby mal určitý rešpekt a aby bol predovšetkým zrozumiteľný, pretože my musíme prijímať zrozumiteľné zákony, komu sú adresované, kto sú povinné osoby. Vypadli fyzické, právnické. Nám osobne prekáža takisto vyškrtnutie všade, kde bola nejaká povinnosť, je povinný... to je škrtnuté.

Z " jazykového zákona " (.rtf) z 30. júna 2009, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov) podľa nového návrhu vládneho zákona (.rtf) vypadli okrem iného aj: § 1 odsek 5, kde sa píše: "(5) Tento zákon sa vzťahuje na štátne orgány, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej správy, právnické osoby, fyzické osoby podnikateľov a fyzické osoby v rozsahu a za podmienok ustanovených týmto zákonom." V § 2 sa vypúšťa odsek 1. Doterajšie odseky 2 až 4 sa označujú ako odseky 1 až 3. "(1) Štátne orgány, orgány územnej samosprávy a iné orgány verejnej správy sú povinné ochraňovať štátny jazyk. Na tento účel sú povinné aktívne pristupovať ku kontrole dodržiavania ustanovení tohto zákona."

jazykového zákona
návrhu vládneho zákona


Rokovania budú, už boli. V piatok rokoval štátny tajomník so zástupcami pivovarníkov a rokovania budú. My sme pripravení rokovať, a samozrejme sme pripravení diskutovať aj o tom, či to ohrozí malé, tie mikro pivovari.

informáciu o tom, či pivovarníci rokovali so štátnym tajomníkom sa nám nepodarilo dohľadať. Tlačová správa neexistuje na stránkach ministerstva financií ani u pivovarníkov.

pivovarníci rokovali
ani u pivovarníkov.


Končí v tomto školskom roku, teda v minulom školskom roku k 30. júnu 2012 45-tisíc absolventov deviatakov, ponúknutých miest na stredných školách je 83-tisíc.

Dostupné sú údaje za školský rok 2011, kedy podľa ÚIPŠ (Vývojové tendencie, s.14 pdf) ukončilo základné školy 53 539 žiakov. Štúdia hovorí (s.20 a 25) o počte novoprijatých žiakov stredných škôl. Na gymnáziá sa prijalo 15 916 žiakov a na stredné odborné školy a konzervatóriá 44 893 žiakov už v roku 2012. Nevieme ale overiť koľko miest bolo "ponúknutých". V štúdii chýbajú ďalšie typy stredných škôl.

ÚIPŠ


V tomto roku približne 350 000 ľudí pracuje vo verejnej správe. Vy ste si zapísali do rozpočtu, že ešte aj v roku 2015 bude stále pracovať 350 000 ľudí vo verejnej správe.

Počet zamestnancov v roku 2015 bude podľa návrhu rozpočtu nižší o približne 2 tisíc zamestnancov, ako uvádza J. Kollár. Inými slovami, nie je pravdou, že aj v roku 2015 bude stále pracovať vo verejnom sektore 350 tisíc zamestnancov ako v roku 2013. V roku 2013 má podľa Východiska rozpočtu na roky 2013-2015 (.pdf, s. 43) pracovať vo verejnej správe 349 163 zamestnancov. V nasledujúcich rokoch sa počet zamestnancov bude znižovať. V roku 2015 zamestnanosť vo verejnom sektore je plánovaná na úrovni 347 958 zamestnancov. Dátum zverejnenia analýzy: 26.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

rozpočtu


Koniec koncov Smer ani minulý rok, keď sa hlasovalo v lete o pôžičke tej prvej bilaterálnej pôžičke Grécku, tak nevyjadril žiaden názor ani áno ani nie, proste žiaden názor.

Smer sa počas hlasovania o pôžičke Grécku v parlamente zdržal hlasovania . Nevyjadril tak žiadny názor. V minulosti sa však prezentoval svojim súhlasným stanoviskom v súvislosti s pôžičkou Grécku. Podmienkou však bolo, že Európska komisia potvrdí, že Grécko plní svoje záväzky stanovené medzinárodnými inštitúciami v ozdravnom pláne.

zdržal hlasovania
Grécko


Máme rekordnú najnižšiu nezamestnanosť, firmy už nevedia nájsť pracovníkov, máme 5,30% nezamestnaných a najväčší rekord zamestnaných ľudí v histórii našej krajiny. Budúci rok budeme hospodáriť prvýkrát s nulou (...) opäť znižujeme dlh, ktorý už klesne pod 49%.

Slovensko v súčasnosti registruje najnižšiu mieru nezamestnanosti (5,2 %) od svojho vzniku. Rovnako je pravdivý aj údaj o rekorde v zamestnanosti, ktorá aktuálne dosahuje 67,1 %. Štátny rozpočet pre rok 2019, ktorý schválila NR SR, počíta s nulovým deficitom. Rada pre rozpočtovú zodpovednosť odhaduje, že v roku 2019 klesne verejný dlh na 47,3 %. Časť výroku, že firmy nevedia nájsť pracovníkov, sa týka hlavne priemyselných odvetí. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Miera nezamestnanosti je na rekordne najnižšej úrovni. V októbri sa pohybovala na úrovni 5,2 %. Celkový vývoj miery nezamestnanosti nájdeme tu. Takisto je pravdivý výrok o rekordnej zamestnanosti, ktorá sa pohybuje na úrovni 67,1 %. Celkový vývoj miery zamestnanosti nájdeme tu. Ku dňu 19. decembra 2018 úrady práce, sociálnych vecí a rodiny evidovali 76 473 voľných pracovných miest. Nedostatok pracovnej sily registrujú firmy vo viacerých odvetviach. Zoznam zamestnaní s nedostatkom pracovnej sily v okresoch s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti nižšou ako 5 % zverejňuje Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny na svojej webovej stránke. Generálny sekretár Asociácie priemyselných zväzov Andrej Lasz uviedol, že " situácia na pracovnom trhu je dnes taká, že 37,6 % firiem odmieta zákazky z dôvodu nedostatku pracovnej sily. " Pomôcť by mala novela zákona o službách zamestnanosti, ktorej návrh vláda schválila v novembri 2018. Rovnako bol schválený návrh, aby sa parlament novelou zákona zaoberal v skrátenom legislatívnom konaní. Novela, ktorá by zaviedla povinnosť nahlasovať voľné pracovné miesta na úrady práce a uľahčila vstup štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce, by tak mohla byť platná už od januára 2019. 5. decembra 2018 schválila NR SR vyrovnaný štátny rozpočet na rok 2019. Deficit Slovenska tak bude nulový. Pôvodný návrh rozpočtu predpokladal deficit verejných financií úrovni 0,10 % HDP avšak prijatím pozmeňujúceho návrhu, ktorý predložil finančný výbor sa však rozpočet upravil tak, aby sa vyrovnané hospodárenie dosiahlo už v roku 2019 a nie v roku 2020, ako premiér pôvodne sľuboval. Tento vyronaný štátny rozpočet sa vyskytne v histórii Slovenska po prvýkrát. Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť sa hrubý verejný dlh dostane pod 49 % v roku 2019 - na 47,30 %. Momentálne sa nachádza na úrovni 49.8 %, teda bude v nasledujúcom roku znížený. Dátum zverejnenia analýzy: 17.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

je tu. pohybuje tu. evidovali Ústredie sekretár novela vyrovnaný návrh dostane


Pretože do roku 92 svetová organizácia zdravotníctva uznávala homosexualitu ako duševnú chorobu.

Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) skutočne deklasifikovala homosexualitu ako duševnú chorobu v dokumente ICD (International Classification of Diseases) -10 v roku 1992 . Výrok hodnotíme ako pravdivý.


Priorita verejnej dopravy zostala aj na toto programovacie obdobie, čiže aj súčasná Bratislava môže za toto kupovať nové električky.

Počas pôsobenia Milana Ftáčnika (2010 – 2014) na pozícii primátora Hlavného mesta SR Bratislavy ním bola doprava v meste niekoľkokrát označovaná ako prioritná téma. Podobne sa o problémoch v doprave vyjadruje súčasný primátor Ivo Nesrovnal. Môžeme teda konštatovať, že priorita verejnej dopravy je aktuálna už niekoľko volebných období. Financie získané počas minulého obdobia od Európskej komisie na rozvoj verejnej dopravy či nákup nových vozidiel, ako napríklad v rámci Operačného programu Doprava, môžu byť využívané i v nasledujúcich rokoch, napríklad na nákup nových električiek. Výrok Milana Ftáčnika k problematike priority dopravy v Bratislave preto hodnotíme ako pravdivý. Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc. bol primátorom Hlavného mesta SR Bratislavy v rokoch 2010 až 2014, v roku 2009 – 2013 bol poslancom Bratislavského samosprávneho kraja. V čase vedenia mesta sa Milan Ftáčnik v spolupráci s Bratislavským samosprávnym krajom venoval niekoľkým dôležitým otázkam v oblasti dopravy, napríklad Operačnému programu Doprava (OPD), ktorý zahŕňal Nosný systém integrovanej dopravy, rekonštrukciu Starého mosta, vybudovanie električkovej trate do Petržalky a iné. Napríklad v roku 2014 bolo v rámci OPD nakúpených 45 električiek a 120 trolejbusov. Ako spomína portál aktuálne.sk vo svojom článku z júna 2011, "...z európskych fondov by mal byť dopravný projekt financovaný nielen v prebiehajúcom programovacom období, ale vďaka využitiu mechanizmu rozpočtového premostenia aj v novom období 2014 – 2020." Znamená to, že i v nasledujúcich obdobiach je skutočne možné čerpať i financie schválené v predošlom období. Milan Ftáčnik, počas svojho obdobia vo funkcií primátora, označil dopravu v Bratislave za prioritu niekoľkokrát. Nielen niekoľkokrát na konci svojho mandátu (a zároveň v období predvolebnej kampane na ďalšie volebné obdobie) v roku 2014, napríklad vo svojom videu "Prioritou roku 2014 je doprava" ( 00:15 ), ale i v roku 2012 priniesol denník Pravda článok s názvom "Prioritou Bratislavy bude v roku 2012 doprava", kde vtedajší primátor Bratislavy predstanil štyri základné oblasti smerovania samosprávy vrátane dopravy. Podľa článku portálu etrend.sk z novembra 2015, by mal, v súlade s európkymi trendami, postupne klesať počet ľudí, ktorí do práce dochádzajú autom a zvyšovať sa počet tých, ktorí preferujú mestskú hromadnú dopravu. Električky sú, podľa strategického dokumentu Centra dopravního výzkumu, financovaného z OPD, odporúčaným nosným druhom dopravy v Bratislave. Súčasný primátor mesta JUDr. Ivo Nesrovnal LL.M. nastúpil do funkcie po komunálnych voľbách v novembri 2014. V povolebnom r ozhovore pre bratislavskenoviny.sk vymenoval tri hlavné priority, a to "...riešenie dopravy, čistoty a developerov". Etrend.sk priniesol vo februári 2017 správu agentúry SITA, ktorá cituje tlačovú konferenciu primátora Iva Nesrovnala. Ten oznámil plánované opravy pre "...takmer 30 kilometrov ciest, päť kilometrov chodníkov či 18 zastávok mestskej hromadnej dopravy. ... Na cyklotrasy má magistrát sumu takmer milión eur" . Ivo Nesrovnal v máji 2017 na stretnutí s ministrom dopravy označil za prioritu mesta "dostať ľudí z áut do MHD". Ako informuje v článku portál bratislava.sk, okrem témy Dopravného podniku, sa primátor venoval i investíciám do nových vozidiel a rozvoj kolajovej dopravy: „Motivovať ľudí, aby využívali MHD, chceme aj tým, že zvyšujeme komfort cestovania. Minulý rok sme nakúpili 15 nových električiek a tento rok obstaráme 90 nových autobusov a 18 elektrobusov. ... Začali sme s masívnou opravou 27 kilometrov ciest, 9 km chodníkov a 19 ník na zastávkach MHD. Osádzame nové elektronické informačné tabule a zavádzame platbu za lístky v automatoch platobnou kartou. ... Dostať ľudí z áut do MHD a zlepšiť tak mobilitu v Bratislave chce mesto dosiahnuť aj rozšírením alebo modernizáciou električkových radiál." Podľa Návrhu rozpočtu hlavného mesta SR Bratislavy na roky 2014 – 2016, schváleného v januári 2014, sa navrhuje realizovať "...viaceré väčšie i menšie projekty, financované najmä zo zdrojov Európskej únie, v ktorých mesto platí iba 5%-nú spoluúčasť. Ide predovšetkým o projekty z oblasti dopravy a dopravnej infraštruktúry...Rozvojovou prioritou roku 2014 z mestských prostriedkov je aj pokračovanie v budovaní hlavných mestských cyklotrás...". ( .pdf , s. 1) Podľa Návrhu rozpočtu bolo na zabezpečenie mestskej hromadnej dopravy na rok 2014 (na bežné výdavky) navrhnutých asi 60,8 miliónov eur a na rozvoj integrovanej dopravy to bolo asi 820 tisíc eur. ( .pdf , s. 22) Podľa Návrhu rozpočtu hlavného mesta SR Bratislavy na roky 2016 – 2018 sa navrhuje na rok 2017 na zabezpečenie mestskej hromadnej dopravy (bežné výdavky) dotácia vo výške takmer 61 mliónov eur a na integrovanú dopravu asi 2,9 milióna eur. ( .pdf , s. 14) Na rozvoj verejnej dopravy bola teda v roku 2014 i v roku 2017 plánovaná podobná výška dotácií. Návrh rozpočtu teda nenaznačuje, že by sa v roku 2017 znížila priorita (plánovaná výška vynaložených financií) verejnej dopravy. Dátum zverejnenia analýzy: 17.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Doc. RNDr. Milan Ftáčnik, CSc.
článku
00:15
článok
článku
JUDr. Ivo Nesrovnal LL.M.
ozhovore
správu
v článku
.pdf
.pdf
.pdf


A okrem toho tie systémy tam dodáva 65 krajín (pozn. protivzdušnej obrany).

Kollár výrokom reaguje na kritiku Roberta Fica, ktorý tvrdí, že darovanie systému S-300 podporuje pokračovanie vojny a zapája Slovensko do konfliktu. V prípade systému S-300 je Slovensko prvým štátom, ktoré Ukrajine darovalo systém protivzdušnej obrany. Pokiaľ ide o akúkoľvek vojenskú pomoc, nielen systémy protivzdušnej obrany, zdroje sa zhodujú, že Ukrajine dodalo vojenskú pomoc viac ako 30 krajín ( Forbes a BBC uvádzajú viac ako 30, Politico viac ako 25, ide však o starší údaj).

Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

je Forbes BBC Politico


Výber DPH v roku 2012 oproti roku 2011 klesol o vyše 400 miliónov eur.

klesol SITA IFP


Nezamestnanosť, máme na Slovensku 350-tisíc nezamestnaných, ale nejde len o tých ľudí, ktorí nemajú prácu, ale ide aj o tých ľudí, ktorí majú prácu, ale boja sa, že o tú prácu prídu. A mnohí z týchto ľudí, je to, ak sa nemýlim, vyše milióna ľudí, žije vyslovene z ruky do úst, nevedia si odložiť ani pár eur na nejaký nákup.

Výrok hodnotíme ako pravdivý. Podpredseda Miškov sa nemýlil ani v údaji o počte nezamestnaných, ani o údajoch o počte ľudí žijúcich na hranici chudoby. Vychádzajúc z najaktuálnejších údajov (. pdf , s. 2) zverejnených Národnou bankou Slovenska bolo v roku 2015 vedených ako nezamestnaných 354 700 ľudí. Čísla Štatistického úradu SR z roku 2013 hovoria o počte 5 415 949 obyvateľov Slovenska. Údaje Štatistického úradu Slovenskej republiky v správe (. pdf , s. 7) z roku 2013 hovoria o 12,8 % populácie, ktorá žije pod hranicou chudoby. Ľahkým výpočtom zistíme, že na alebo pod hranicou chudoby žije zhruba necelých 700 tisíc ľudí. Správa však ďalej uvádza (. pdf , s. 14), že až 23,4 % občanov Slovenskej republiky, zhruba 1 267 332 občanov Slovenskej republiky sa hodnotí v stave "materiálnej deprivácie". Z analýzy vyplýva, že 30 % seniorov, dôchodkýň až 37 % môžme považovať za chudobou ohrozených.

pdf Čísla pdf Správa pdf analýzy


...tá téma (očkovanie, pozn.) sa stala vlastne ako keby deliacou líniou, dokonca v rodinách, na pracovisku a pod.

Téma očkovania rozdeľuje spoločnosť, často aj členov jednej rodiny. Tvrdenie Zuzany Čaputovej preto hodnotíme ako pravdivé. V júlovom prieskume agentúry AKO 48,9% nezaočkovaných respondentov uviedlo , že sa očkovať v žiadnom prípade nedajú, a to ani za odmenu. Niektorí odporcovia očkovania svoj názor presadzujú aj v uliciach, pred domovmi odborníkov, ktorí očkovanie podporujú, či priamo na miestach , kde očkovanie prebieha. Primár covid oddelenia v Komárne hovorí o prípadoch, kedy 80-roční pacienti o očkovanie záujem majú, no rodina ich odmieta vziať do očkovacieho centra. Portál tvnoviny.sk uverejnil skúsenosť ich čitateľa Mareka: „Moja mama sa pohádala so svojimi dvoma súrodencami práve preto, že nie sú zaočkovaní. Odmietla ich pozvať aj na rodinnú oslavu. Považujem to za nesprávne, no na druhej strane, rozumiem jej obavám.“ Vakcinácia neplnoletých detí je rozhodnutím rodičov, ktorí však častokrát v tejto téme nezdieľajú rovnaký názor. V minulosti už v podobných prípadoch rozhodovali aj súdy. Neochotu zaočkovať sa pozorujú u svojich zamestnancov aj firmy a riešia , aké majú právne možnosti.

uviedlo presadzujú domovmi miestach hovorí uverejnil nezdieľajú rozhodovali riešia


To nie je pravda (pozn. že Robert Fico opakovane nazval prezidentku americkou agentkou.) Ešte raz. Toto bolo pri obhajobe Ľuboša Blahu, ktorý ako dobre viete, sa dostal s týmto výrokom pred súd.

Robert Fico o prezidentke ako o americkej agentke, či slúžke hovoril viac než raz a aj v iných súvislostiach, ako pri obhajobe poslanca Ľuboša Blahu za šírenie podobných nepravdivých tvrdení voči prezidentke, ktoré mali súdnu dohru. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Prezidentka Zuzana Čaputová v statuse 9. mája kritizovala poslanca Roberta Fica za šírenie nepodložených tvrdení o nej ako „americkej agentke“ a oznámila, že sa proti nim bude brániť právnymi prostriedkami. Uviedla , že podnecujú nenávisť k nej a jej rodine a smerujú k vyhrážkam smrťou.

Nielen predseda Smeru-SSD Robert Fico, ale aj jeho spolustraník a poslanec Ľuboš Blaha prezidentku Slovenskej republika Zuzanu Čaputovú systematicky obviňujú zo služby cudzím mocnostiam, americkej ambasáde, či americkému miliardárovi Georgovi Sorosovi.

Robert Fico pritom pred pár dňami v TA3 povedal, že nikdy prezidentku nenazval americkou agentkou (od 9:58). Neskôr v relácii Na telo už aj sám priznal, že týmto slovným spojením prezidentku Čaputová označil v roku 2022. Stalo sa tak na tlačovej besede 28. júna 2022 o petičnej akcii za referendum o predčasných voľbách, kedy povedal : „Pani prezidentka je americká agentka a môže ma zažalovať, koľko chce. Nič iné nerobí len plní pokyny a presadzuje cudzie záujmy na území Slovenskej republiky.“ (od 13:15). Nereagoval však na súdny spor prezidentky a pána Blahu ohľadom podobných tvrdení, ale na posúdenie otázky referenda o predčasných voľbách, na ktoré Smer-SSD zbieral podpisy, Ústavným súdom. Na ten sa prezidentka plánovala obrátiť pre predpokladanú neústavnosť jednej z otázok. To oznámila dva dni pred predmetnou tlačovou besedou a v septembri 2022 sa na Ústavný súd aj obrátila . Ten jej dal za pravdu, otázka o okamžitej demisii vlády bola v rozpore s Ústavou. Fico zároveň naznačoval, že prezidentka prisľúbila americkej ambasáde zmarenie referenda v spoločnom termíne so spojenými komunálnymi a župnými voľbami 29. októbra 2022 (od 12:58). Nejednalo sa teda o obhajobu Ľuboša Blahu.

Zároveň to nebolo jediný krát, čo podobné slovné spojenie použil . Na tlačovej besede k vyslaniu stíhačiek MIG-29 na Ukrajinu 10. februára 2023, teda vyše roka po začatí súdnych sporov Blahu a prezidentky a v úplne nesúvisiacej téme, predseda strany Smer-SD nazval prezidentku Čaputovú „americkou slúžkou“ (od 7:58).

Ako spomína vo výroku poslanec Fico, tvrdenia Ľuboša Blahu o prezidentke ako o „americkej agentke“ skončili na súdoch, na ktoré sa Zuzana Čaputová obrátila vo februári roku 2022. Najprv okresný súd v marci 2022, a potom odvolací krajský súd v júli 2022 konštatovali, že vyjadrenia protiprávne zasahujú do práv hlavy štátu a vydali neodkladné opatrenie, ktoré zakázalo zverejňovať a šíriť nepravdivé tvrdenia o vlastizrade, agentke cudzích mocností a ovládaní Spojenými štátmi. Zároveň prvostupňový súd nariadil predmetné statusy zmazať. Odvolací súd to odôvodnil tým, že „ani v politike nie je sloboda prejavu bezbrehá a nie je možné ňou prikrývať hrubé lži a urážky.“ Spor nakoniec skončil na Ústavnom súde SR, kam sa poslanec Blaha obrátil pre údajné obmedzovanie slobody prejavu. V novembri 2022 ÚS SR túto sťažnosť v novembri 2022 odmietol ako neprípustnú.

Nakoľko sa aj v samotnej relácii neskôr priznal, že o prezidentke ako o „americkej agentke“ hovoril, a to nie raz, tento výrok hodnotíme ako nepravdivý.

statuse Uviedla nenazval povedal oznámila obrátila dal prisľúbila použil nazval obrátila okresný odvolací nariadil odôvodnil odmietol