Žiadneho ministra vtedy pán Fico neodvolal. Ani pána Počiatka, ktorý poslal za 24 hodín 500 miliónov korún cyperskej firme.

Ivan Štefanec mal pravdepodobne na mysli kauzu štátnej lotériovej spoločnosti Tipos, ktorá prehrala súdny spor s cyperskou spoločnosťou českého podnikateľa Radovana Vítka, ktorý pohľadávky odkúpil od českej Športky. Pluska.sk uvádza približný priebeh sporu: Česká Športka podala žalobu na Tipos v januári 2000. Žiadala vyplatenie 308 miliónov korún, odvtedy sa suma, ktorú má štátna spoločnosť vyplatiť, vyšplhala na 67 miliónov eur. "- rok 2004 - Krajský súd priznal Športke 109 miliónov korún. Najvyšší súd však toto rozhodnutie zrušil. - V marci 2007 - krajský súd priznal Športke viac ako miliardu korún i úroky z omeškania. - jar 2008 – pohľadávku Športky odkúpila cyperská firma Lemikon Limited a Najvyšší súd v auguste rozhodnutie krajského súdu potvrdil. Suma sa tak vyšplhala na necelé dve miliardy korún. Tipos sa s Lemikonom dohodol na vyplatení dlžnej sumy, pričom nevyužil všetky právne možnosti. - august 2008 – Najvyšší súd priklepol 66 miliónov eur spoločnosti Lemikon. - november 2008 - Parlament prijal zákon, ktorý umožnil oddialiť vykonateľnosť rozhodnutia Najvyššieho súdu v tejto kauze. Tipos však poslal prvú splátku dlžnej sumy, asi 500 miliónov korún (16,6 milióna eur), na účet Lemikonu Limited. - október 2010 – Najvyšší súd rozhodnutie odročil pre námietku, ktorú podal zástupca štátneho Tiposu" 500 miliónov korún neposlal cyperskej firme vtedajší minister Počiatek osobne, ale firma Tipos, preto výrok hodnotíme ako zavádzanie. Treba však dodať, že za celú kauzu bol braný opozíciou na zodpovednosť práve minister financií Počiatek, ktorý taktiež odmietal zverejniť dotknutú zmluvu s cyperskou firmou a obhajoval vyplatenie danej sumy. Server aktuálne.sk : "Celá kauza Tipos vyplávala na svetlo sveta nedávno po tom, ako české médiá informovali, že Tipos zaplatí českému miliardárovi Radovanovi Vítekovi dve miliardy korún. Opozícia tvrdo kritizovala Počiatkove ministerstvo, že sa vzdalo opravného prostriedku voči verdiktu o zaplatení a dohodlo sa s cyperskou spoločnosťou Lemikon na vyplatení dvoch miliárd. Zmluva o mimosúdnom vyrovnaní bola pritom utajená. Opozícia žiadala zverejnenie zmluvy a Ivan Mikloš sa obrátil aj na generálneho prokurátora, aby vo veci konal. Minister Počiatek však tvrdil, že vyplatenie peňazí je najlepším riešením aj pre Tipos. Napokon vláda prijala novelu občianskeho súdneho poriadku, ktorá dala prokurátorovi možnosť podať mimoriadne dovolanie, ktoré zároveň má odkladný účinok na vyplatenie dvoch miliárd. O niekoľko dní minister priznal, že Tipos už vyplatil takmer 500 miliónov korún . Vyplatenie zvyšnej 1,5 miliardy zatiaľ rezort pozastavil. Cyperská spoločnosť pritom mala dostať dve miliardy do minulého piatku."

Pluska.sk

zmluvu

aktuálne.sk


Pamätáte sa a nebolo to tak veľmi dávno, bolo to ešte koncom minulého roka, keď bol predstavovaný v NR SR zákon, respektíve novela zákona, volebného zákona. Vtedy sa pán minister vnútra vyslovil, že z čoho by bola kreovaná vláda, keby boli občania a keby to neboli nominanti politických strán, ale občania volení do Národnej rady?

J. Behýl správne uvádza, že R. Kaliňák mal v čase rokovania o novom volebnom zákone povedať, že bez politických strán by si nedala zložiť vláda a 150 nezávislých poslancov by nebolo schopných vládnuť. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Jozef Behýl hovorí o návrhu zákona o volebnej kampani a o zmene a doplnení zákona č. 85/2005 Z. z. o politických stranách a politických hnutiach. Nový volebný zákon, ktorý predložil R. Kaliňák v septembri roku 2013 nebol schválený . Návrh zákona určoval maximálny limit výdavkov na 500 tisíc eur.

o volebnej kampani
schválený
uviedol


Za vás, za vašich dvoch rokov vlád sa detské prídavky zvyšovali o 38 centov a o 55 centov.

Výška prídavku na deti sa menila za súčasnej vlády dvakrát. 1. januára 2021 z 24,95 eur na 25,50 eur (zvýšenie o 55 centov) a 1. januára 2022 na 25,88 eur (zvýšenie o 38 centov). Dokopy sa teda za súčasnej vlády táto dávka navýšila o 93 centov. Výrok hodnotíme ako pravdivý.


Len v rokoch 2002-2006 prišlo, a tu sme ich spísali, na Slovensko 200 zahraničných investícií

Počet nových zahraničných investorov v rokoch 2002-2006, ktorý uvádza I.Mikloš vieme overiť na základe dokumentu MF SR- Koncepcia riadenia prílevu zahraničných investícií v kontexte globálnej ekonomickej a finančnej krízy ( .pdf ) Koncepcia obsahuje mieru prílevu investorov zo zahraničia v súvislosti s poskytovanou štátnou pomocou prostredníctvom agentúry SARIO. V rokoch 2002 až 2006 bol nasledovný priebeh prílevu zahraničných investícií (PZI) do hospodárstva SR:

.pdf


Je závažným porušením, ak je 2× odsúdený guvernér Národnej banky (...), o čom píšu celosvetové relevantné médiá.

29. mája 2025 uznal Špecializovaný súd v Pezinku Petra Kažimíra vinným z podplácania. V tom istom prípade mu už bola raz neprávoplatne uznaná vina v roku 2023, proti rozhodnutiu sa odvolala špeciálna prokuratúra. Podľa Zákona o Národnej banke Slovensko má byť guvernér bezúhonný, t. j. nebyť odsúdený za úmyselný trestný čin ( § 7 , ods. 4). Keďže sa však Kažimír môže proti rozhodnutiu odvolať, rozhodnutie nie je konečné a právoplatné, zostáva preto naďalej bezúhonný. O rozhodnutí súdu informovali viaceré zahraničné média, ktoré poukazovali predovšetkým na jeho prepojenie so stranou Smer alebo aj na možné dopady rozsudku pre dôveryhodnosť Európskej centrálnej banky.

O usvedčení Petra Kažimíra informovali mnohé zahraničné média, medzi inými: Financial Times , POLITICO , Reuters , The Washington Post , Al Jazeera a CNBC . Financial Times okrem základných informácii spomenuli aj napätie medzi vládnucimi politickými stranami, ktoré Kažimírov prípad vzbudzuje, a o Kažimírovi hovorili hneď v titulku ako o členovi Rady guvernérov Európskej centrálnej banky, poukazujúc tak na skutočnosť, že Kažimír nie je len guvernér banky jedného štátu.

POLITICO sa tiež zameralo na poškodenie renomé Európskej centrálnej banky, keďže Kažimír je už druhý guvernér podozrivý v korupčnej kauze. Reuters len informovalo o rozsudku súdu, podobne ako CNBC, ktoré doplnilo aj detaily z dňa vyhlásenia. The Washington Post zasadil Kažimírov rozsudok do širšieho politického kontextu korupčných káuz ľudí napojených na Smer, ako i krokov súčasnej Ficovej vlády, menovite zmien v Trestnom zákone v otázkach korupcie. Al Jazeera informovala v prvom rade o Ficovej ostrej reakcii na rozsudok.

bola
§ 7
môže
Financial Times
POLITICO
Reuters
The Washington Post
Al Jazeera
CNBC
spomenuli
zameralo
informovalo
doplnilo
zasadil
informovala


Je to najväčšia slovenská vodná elektráreň (Vodná elektráreň Gabčíkovo, pozn.) a dohromady vyrába toľko elektrickej energie, ako všetky vodné elektrárne na Slovensku dohromady.

Vodná elektráreň Gabčíkovo je svojou priemernou ročnou výrobou (2200 GWh) elektriny našou najväčšou elektrárňou . Od Gabčíkova, je výkonom väčšia iba vodná elektráreň Čierny Váh, ktorá má výkon 735,16 MW voči 720 MW. Keďže sa Robert Fico opieral o výrobu elektrickej energie, hodnotíme jeho výrok ako pravdivý. Na stránke Slovenských elektrární sa nachádza dokument (pdf, s.2), kde sú rozpísané výkony vodných elektrární a ročné priemerné množstvá vyrobenej elektrickej energie každej z nich za roky 2000-2009. Po ich spočítaní z tejto brožúry sme skutočne zistili, že vodná elektráreň Gabčíkovo vyrobí priemerne toľko elektrickej energie ako ostatné vodné elektrárne. Na potvrdenie, aktuálnejším, no menej prehľadným materiálom (pdf) o týchto číslach disponuje aj Úrad pre reguláciu sieťových odvetví.

najväčšou elektrárňou
dokument
materiálom


(Vládna koalícia, pozn.) zrušila akúkoľvek rozpravu a prešlo sa akurát k hlasovaniu a vrchol všetkého je, že títo demokrati z vládnej koalície nedovolili vystúpiť generálnemu prokurátorovi.

Schvaľovanie Dohody o obrannej spolupráci s USA v NRSR sprevádzala búrlivá diskusia, parlamentné obštrukcie a protesty v uliciach, pričom schôdza a rozprava musela byť viackrát prerušená. Je pravdou, že neskôr bola rozprava zrušená a pristúpilo sa k hlasovan i u, takáto situácia však nastala až po niekoľkých výzvach predsedu NRSR Kollára. Ešte pred zrušením v rozprave stihol vystúpiť Robert Fico. Je tiež pravdou, že proti Žilinkovmu vystúpeniu hlasovali hlavne poslanci z koaličných strán SaS a OĽaNO.

Rozsiahle obštrukcie ako neuvoľnenie rečníckeho pultu, produkovanie hluku, poškodenie hlasovacieho zariadenia a rôzne verbálne a fyzické konflikty pokračovali aj po výzve predsedu NRSR Kollára. Ten upozorňoval, že ak poslanci neupustia od takéhoto konania, povedie to k predbežnému zrušeniu rozpravy. Do nej bolo v danom čase prihlásených okolo 30 poslancov.

Nakoľko sa situácia v NRSR neupokojila, podal predseda NRSR Kollár návrh o predbežnom ukončení rozpravy , pričom zaň hlasovalo 79 poslancov koalície (opozícia nehlasovala). Návrh poslanci prijali a schvaľovanie Obrannej dohody s USA sa presunulo na ďalší deň. Nie je však pravdou, že by poslanci zrušili akúkoľvek rozpravu, pred jej zrušením stihol ešte vystúpiť Robert Fico ako jediný z 30 prihlásených rečníkov.

Vystúpenie g. prokurátora Žilinku odmietli poslanci NRSR neprijatím návrhu predsedu NRSR Borisa Kollára. Hlasovanie sa naprieč politickými stranami a klubmi líšilo, nie všetky strany boli jednotné. Za návrh hlasovalo 59 poslancov, no proti len 23 a hlasovania sa zdržalo 38 poslancov. Kým SaS bolo proti vystúpeniu, Smer a ĽSNS za jeho vystúpenie. Sme Rodina hlasovala rôzne, rovnako ani v OĽANO neboli všetci proti, avšak za hlasovala len menšina tejto koaličnej strany.

sprevádzala
zrušená
i
hlasovali
výzve predsedu NRSR
návrh o predbežnom ukončení rozpravy
79 poslancov koalície
stihol
poslanci
návrhu predsedu NRSR
boli


Je to pravda, že bol som v špeciálnom trakte, ktorý je určený alebo vystavaný pre najvyšších ústavných činiteľov, ale musím povedať pán redaktor aj to, že ja som si toto liečenie tam v plnej výške zaplatil, lebo aj vy, keby ste ochoreli, môžete ísť do toho svätého Michala, presne do toho istého traktu. Môžete doňho ísť, ale museli by ste si ho zaplatiť, aj ja som si plne hradil celý ten svoj pobyt, čiže ja som sa vôbec nesprával týmto spôsobom tak, ako iný občan, ktorý by si tam nemohol dostať, rozumiete ma, lebo nevyužil som tu možnosť, tu papalášsku možnosť mať, byť tam a nezaplatiť za to.

Podľa stanoviska Ministerstva vnútra si Boris Kollár za nadštandardnú izbu priplatil z vlastného. Tvrdenie predsedu parlamentu preto hodnotíme ako pravdivé. Boris Kollár bol po októbrovej autonehode hospitalizovaný v Nemocnici svätého Michala, v špeciálnom trakte pre ústavných činiteľov. Riaditeľ nemocnice branislav Delej neskôr uviedol , že „ izba je ponúkaná aj v komerčnom cenníku Nemocnice sv. Michala ako nadštandardná izba za príplatok 20 Eur na deň. V prípade, že nie je využívaná vládnymi predstaviteľmi je plne dostupná pre ktoréhokoľvek pacienta, ktorý si takúto hospitalizáciu uhradí.” V cenníku nemocnice je skutočne uvedený takýto druh izby s cenovkou 20 eur. Ministerstvo vnútra, pod ktoré nemocnica patrí, pre portál Demagóg.SK potvrdilo, že „pán Kollár si v plnej výške hradil príplatok za poskytnutie nadštandardnej izby. Samotná liečba, teda poskytovanie zdravotnej starostlivosti je v prípade každého pacienta hradená zo zdravotného poistenia.” Rezort tiež potvrdil, že „predmetnú izbu môže za odplatu v zmysle cenníka Univerzitnej nemocnice - Nemocnice svätého Michala, a.s. využiť ktorýkoľvek iný pacient v prípade, že izba nie je obsadená."

autonehode trakte uviedol uvedený


Boli Istanbulské dohody na začiatku tej vojny, ktoré boli medzi Ruskom a Ukrajinou, vtedy boli tie rokovania, tak vtedy boli na úrovni, že Rusi len tvrdili, zadeklarujte, že Ukrajina nemá miesto v NATO, čo z môjho pohľadu Ukrajina nemá miesto v NATO a neboli tam žiadne teritoriálne nároky, toto bola dohoda, ktorú Ukrajinci neprijali.

Rokovania medzi Ukrajinou a Ruskom sa začali krátko po vypuknutí invázie. Na ich začiatku požadovala Moskva rozsiahle územné požiadavky, vrátane uznania ruskej suverenity nad okupovaným Krymom a vzdania sa Doneckej a Luhanskej oblasti zo strany Ukrajiny. S pribúdajúcimi vojenskými neúspechmi však Rusko zo svojich požiadaviek čiastočne ustupovala. Najbližšie k dohode sa obe strany dostali po rokovaniach v Istanbule. Zo zverejnených dokumentov však vyplýva, že aj pri najväčších ústupkoch Rusko trvalo na tom, aby Krym a ďalšie časti Ukrajiny zostali pod jeho okupáciou, hoci Ukrajina nemusela formálne uznať ich anexiu. Rusko nepožadovalo po Ukrajine len neutralitu a to, aby nebola členom NATO, ale aj obmedzenie veľkosti armády. Obidve strany sa nevedeli zhodnúť na podobe bezpečnostných záruk. Výrok Tomáša Tarabu preto hodnotíme ako nepravdivý.

Ukrajina a Rusko rokovali o ukončení vojny už krátko po vypuknutí ruskej invázie. Vyjednávania prebiehali vo viacerých kolách.

Portál Slobodná Európa l zverejnil ruský návrh mierovej dohody zo 7. marca 2022. Rusi v ňom požadovali, aby Ukrajina oficiálne uznala Krym ako súčasť Ruskej federácie a vyhlásili Doneckú a Luhanskú oblasť za nezávislé. Kyjev by musel navyše podľa dohody zaplatiť za obnovu Donbasu.

Zásadnou súčasťou ruského návrhu bola aj demilitarizácia Ukrajiny. Armáda krajiny mala byť drasticky redukovaná na maximálne 50 000 vojakov, čo by predstavovalo iba pätinu jej predvojnovej sily. Tieto opatrenia by v praxi zanechali Ukrajinu vojensky takmer bezbrannú a neschopnú sa brániť proti budúcim hrozbám.

Ruština sa mala stať oficiálnym štátnym jazykom a Kyjev mal prijať sériu zákonov, ktoré by obmedzili ukrajinskú národnú identitu, historické povedomie a náboženské slobody.

Ukrajina prirodzene s týmito podmienkami nesúhlasila a vyjadnávania pokračovali ďalej.

Po vojenských neúspechoch začalo Rusko z požiadaviek ustupovať

Najbližšie k dohode boli obe strany po rokovaniach v Istanbule 29. marca 2022.

Na základe predcházajúcich jednaní bolo vypracované tzv. istanbulské komuniké, ktoré predstavovalo rámec pre urovnanie sporu. Ukrajinskí a ruskí vyjednávači potom začali pracovať na konkrétnej podobe zmluvy.

Ukrajina bola ochotná prijať neutrálny status výmenou za bezpečnostné záruky podobné článku 5 Severoatlantickej zmluvy.

Návrh zahŕňal aj 15-ročné obdobie konzultácií o statuse Ruskom anektovaného Krymu a návrat všetkých ruských síl na ich pozície pred inváziou.

V komuniké sa uvádzalo, že ak sa Ukrajina stane terčom útoku a požiada o pomoc, všetky garantujúce štáty budú povinné poskytnúť Ukrajine pomoc na obnovenie jej bezpečnosti. Ako možní garanti boli uvedení stáli členovia Bezpečnostnej rady OSN (vrátane Ruska) spolu s Kanadou, Nemeckom, Izraelom, Talianskom, Poľskom a Tureckom.

Mierová dohoda by pre Ukrajinu znamenala stratu územia

Denník The New York Times na základe dokumentov z mierových rokovaní porovnal pozície jednotlivých strán počas rokovaní. Z nich vyplýva, že pre Ukrajinu by mierová dohoda pravdepodobne znamenala akceptovanie ruskej kontroly nad časťou jej územia.

Obe strany sa stretli v otázkach, ktoré zahŕňali úroveň vyzbrojenia, podmienky potenciálneho členstva Ukrajiny v Európskej únii a konkrétne ukrajinské jazykové a kultúrne zákony, ktoré chcelo Rusko zrušiť.

Ukrajinskí vyjednávači dokonca ponúkli, že sa vzdajú členstva v NATO a budú akceptovať ruskú okupáciu časti svojho územia, odmietli však uznať ruskú zvrchovanosť nad nimi.

Ukrajina ponúkla dohodu, podľa ktorej obe krajiny vyriešia otázky týkajúce sa Krymu prostredníctvom 10 alebo 15 rokov trvajúcej diplomacie, a zaviazala by sa, že tak neurobí vojenskými prostriedkami.

Zdalo sa, že Ukrajina je pripravená akceptovať aj to, aby určitý úsek na východe krajiny zostal pod ruskou okupáciou, pričom presné kontúry sa mali vyjasniť na stretnutí prezidenta Volodymyra Zelenského s Putinom, ku ktorému však nedošlo.

Postoj Ruska sa v priebehu rokovaní menil. Na ich začiatku požadovalo Rusko, aby sa Ukrajina vzdala celého východného Donbasu a uznala ruskú suverenitu nad Krymom. Do apríla 2022 Rusko akceptovalo scenár, v ktorom by Krym a niektoré ďalšie časti Ukrajiny zostali pod ruskou okupáciou, ktorú by Ukrajina neuznala ako legálnu.

Odvtedy však Putin vyhlásil ďalšie štyri ukrajinské regióny za súčasť Ruska, hoci Ukrajina stále kontroluje veľkú časť tohto územia. Neskôr zašiel Putin, keď vyhlásil, že akékoľvek prímerie bude podmienené tým, že Ukrajina odstúpi Rusku všetky štyri regióny, z ktorých ani jeden Rusko plne nekontroluje.

Ukrajincom chýbali bezpečnostné záruky

K podpisu mierovej zmluvy nakoniec neprišlo a boje pokračovali ďalej. Podľa vedúceho ukrajinského vyjednávača Davyda Arachamiju bolo jedným z dôvodov nepodpísania dohody nedôvera voči Rusku. Ukrajinská strana podľa Arachamiju Ruskej federácii nedôverovala, že dodrži dohody a požadovala bezpečnostné záruky.

Arachamija spomenul aj návštevu vtedajšieho premiéra Spojeného kráľovstva Borisa Johnsona, ktorý Ukrajincom poradil nepristúpiť na dohodu s Rusmi. Častým dezinformačným naratívom je, že Johnson mierové rokovania zmaril.

Podobný výrok v minulosti opakovane vyslovil Robert Fico pri priležitosti druhého výročia ruskej invázie na Ukrajinu či v ruskej štátnej televízii Rossija 1 . Tvrdenia takisto opakoval aj súčasný europoslanec Ľuboš Blaha . Portál Demagog.sk vtedy tieto výroky označili ako zavádzajúce.

V článku z marca 2024 sme overili aj viaceré dezinformačné tvrdenia bývalého ministra Vladimíra Palka ohľadom Johnsonovej návštevy na Ukrajine. Palko tvrdil, že vojna na Ukrajine mohla skončiť krátko po jej začiatku a naznačoval, že za neúspechom mierových jednaní je intervencia zo Západu. V skutočnosti však viacero priamych zdrojov, vrátane účastníkov jednaní, ktorých Palko cituje, hovorilo, že za pádom rokovaní bolo odhalenie ruských vojnových zločinov, ale aj chýbajúce bezpečnostné záruky či neochota Ruska stiahnuť sa z anektovaných území.

Sám Arachamija poprel tvrdenia o tom, že Johnson ukrajinskú delegáciu prinútil mierovú zmluvu nepodpísať.

Neexistovala dohoda pripravená na podpis

Magazín Foreign Affairs v apríli 2024 publikoval analýzu , v ktorej sa bližšie pozrel na to, aké udalosti viedli k neúspechu mierových rokovaní. Autori preskúmali návrhy dohôd, uskutočnili rozhovory s niekoľkými účastníkmi mierových rozhovorov, ako aj s predstaviteľmi, ktorí v tom čase pôsobili v kľúčových západných vládach a preskúmali množstvo rozhovorov či vyhlásení ukrajinských a ruských predstaviteľov.

Podľa zistení autorov v skutočnosti medzi Ruskom a Ukrajinou ani neexistovala dohoda, ktorá bola pripravená na podpis. Obe strany sa nezhodli na územných otázkach či na veľkosti a štruktúre armády, ktorú si Ukrajina mala ponechať. Pozícia Ukrajiny počas rokovaní si vyžadovala bezpečnostné záruky, ktoré západné štáty váhali poskytnúť.

To, aké značné časti dohody bolo ešte potrebné dorokovať, ilustruje porovnanie medzi dvoma návrhmi mierových zmlúv. Zatiaľ čo návrh, s ktorým prišli Ukrajinci, hovoril o tom, že garantujúce štáty sa nezávisle rozhodnú, či v prípade útoku na Ukrajinu prídu Kyjevu na pomoc, v neskoršom návrhu sa Rusi pokúsili zmeniť tento zásadný článok tým, že k takémuto konaniu by došlo len „na základe rozhodnutia odsúhlaseného všetkými garantujúcimi štátmi“ To by v praxi znamenalo, že Rusko by v prípade ďalšej agresie na Ukrajinu malo právo veta v uplatnení takýchto bezpečnostných záruk.

Navyše zmluva, ktorá by vznikla na základe Istanbulského komuniké, by pre Spojené štáty vytvorila nové právne záväzky – vrátane povinnosti ísť do vojny s Ruskom, ak by znovu napadlo Ukrajinu. Už len toto ustanovenie by podľa autorov analýzy znamenalo, že zmluva by bola pre Washington ako potenciálneho garantora neprípustná.

Počas rokovaní boli odhalené ruské vojnové zločiny

Analýza Foreign Affairs konštatuje, že skepsa západných lídrov o ruských zámeroch a ich záväzok pomôcť Ukrajine prispeli k rozhodnutiu vlády pokračovať v boji. Zdôrazňuje však, že tvrdenia, že Západ torpédoval konkrétnu mierovú dohodu na jar 2022, sú chybné

Podľa viacerých priamych účastníkov rokovaní zlom nastal najmä po odhalení masakrov v Kyjevskej oblasti, konkrétne v Buči , Irpini , Boroďanke či Vorzeli . Po prehratej bitke o Kyjev sa ruské vojská museli z týchto oblastí stiahnuť . Zanechali však po sebe stovky popravených civilistov, niektorých so zviazanými rukami za chrbtom. Ešte niekoľko dní po opustení kyjevskej oblasti nachádzali ukrajinskí záchranári masové hroby so stovkami mŕtvol. Okrem Kyjevskej oblasti boli masové hroby objavené aj v okolí mesta Mariupol v Doneckej oblasti.

To, že dôležitú úlohu pri zlyhaní rokovaní hralo odhalenie zverstiev, ktoré ruské sily spáchali na kyjevských predmestiach Buche a Irpini, kde znásilňovali, mrzačili a vraždili civilistov, konštatujú aj autori analýzy. Tieto vojnové zločiny totiž ešte viac posilnil negatívny sentiment voči dohode s Rusmi. Konštatujú však, že rokovania pokračovali aj po odhalení týchto vojnových zločinov, čo naznačuje, že tieto vojnové zločiny boli sekundárnym faktorom pri rozhodovaní Kyjeva.

Definitívne prerušenie priamych rokovaní nasledovalo po Putinovom vyhlásení , že Rusko anektovalo štyri oblasti ukrajinského územia, ktoré obsadilo počas svojej invázie. Zelenskyj v reakcii oznámil , že Ukrajina nebude s Ruskom viesť mierové rozhovory, kým bude Putin prezidentom.

rokovali
Slobodná Európa
ruský návrh
demilitarizácia
zanechali
štátnym jazykom
Istanbule
vypracované
prijať
zahŕňal
The New York Times
stretli
odmietli
vyhlásil
dôvodov
spomenul
druhého výročia
Rossija 1
Ľuboš Blaha
článku
poprel
analýzu
neexistovala
prišli
právne záväzky
Zdôrazňuje
zlom
masakrov
Buči
Irpini
Boroďanke
Vorzeli
stiahnuť
nachádzali
masové
stovkami
Mariupol
vyhlásení
oznámil


Ak dá NBÚ (Národný bezpečnostný úrad, pozn.) previerku v Nemecku, tak automaticky naše NBÚ to preberá.

Slovensko ešte v roku 1998 uzavrelo s Nemeckom Dohodu o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností. Národný bezpečnostný úrad pre portál Demagóg.SK uviedol, že „v prípade bilaterálnej dohody medzi Slovenskom a Nemeckom o vzájomnej ochrane utajovaných skutočností z 1. júla 1998 si obe zmluvné strany navzájom uznávajú osvedčenia o personálnej bezpečnosti fyzických osôb (laicky bezpečnostné previerky) a potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti právnických osôb (laicky bezpečnostné previerky firiem).” Úrad však dodáva, že „v praxi však treba prihliadať na rôzne špecifiká jednotlivých previerok aj osobitostí jednotlivých medzinárodných zmlúv: o aký subjekt ide, o aký typ bezpečnostnej previerky, aké je štátna príslušnosť navrhovanej osoby (cudzinec), dôvody oboznamovania sa s utajovanými skutočnosťami (napríklad pri zahraničnej návšteve) a podobne.” Tvrdenie Denisy Sakovej hodnotíme ako ešte pravdivé.

uzavrelo


Ústavný súd jednoznačne povedal, že voľba bola podľa zákona a podľa Ústavy v poriadku a tým pádom Jozef Čentéš je legitímne zvolený kandidát na generálneho prokurátora.

Tvrdenia týkajúce sa rozhodnutia Ústavného súdu o platnosti voľby generálneho prokurátora sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12 , 13 januára 2013).

O 5 minút 12
Rozhodnutie
SME


V návrhu rozpočtu (na rok 2017, pozn. )sa pripravovalo dramatické, až takmer 40 percentné navýšenie výdavkov na opravy a rekonštrukcie budov a zariadení vo vlastníctve VÚC. Len v zlomkoch sa uvažovalo s navýšením zdrojov pre také dôležité kapitoly, ako sú doprava, cestná sieť, turistický ruch, sociálne služby, či vzdelávanie, kultúra a šport. Pritom v uplynulých dvoch rokoch bol už takmer vyčerpaný rezervný fond kraja.

Jakubec hovorí o rozpočte, ktorý mal predchádzať návrhu schválenému zastupiteľstvom v decembri 2016. Výdavky na interné služby v tomto rozpočte sú pre rok 2017 skutočne navýšené o približne 40% a je tiež pravda, že u ostatných položiek rozpočtu nedošlo k podobnému navýšeniu. V rezervnom fonde klesli finančné prostriedky z približne 12 miliónov na rok 2016 na dva milióny plánované na rok 2017. Výrok hodnotíme ako pravdivý. V rozpočte sú rozlíšené bežné a kapitálové výdavky . Kapitálové výdavky zahrňujú "výdavky na obstaranie hmotného a nehmotného majetku , vrátane výdavkov súvisiacich s obstaraním tohto majetku v zmysle zákona č.595/2003 Z. z. o dani z príjmov." Bežné výdavky zahŕňajú "platby za mzdy, platy, poistné, tovary a služby, napr. cestovné náhrady, energie, materiál, dopravné, údržbu a opravy, nájomné." Spomínané dramatické navýšenie výdavkov na opravu a rekonštrukcie budov je spôsobené zvýšením kapitálových výdavkov. V rozpočte, ktorý bol schválený, suma použitá na investície do majetku a jeho údržby klesla. Na rok 2016 bola schválená suma 14 647 774, 75 eur. Na rok 2017 bola na tieto účely vyčlenená suma 8 842 400, 90 eur. Tieto informácie je možné nájsť v rozpočte (. pdf , s. 23) a v stanovisku kontrolóra k návrhu rozpočtu BSK (. pdf , s. 6) . Suma za celú kategóriu Interné služby je 14 431 864, 32. V návrhu, ktorý predchádzal tomu schválenému je v položke "Interné služby" pre rok 2017 uvedená suma 23 561 519,74. V roku 2016 bola na túto časť rozpočtu vyhradená suma 14 776 330, 70 eur. Suma sa teda skutočne navýšila o približne 40%. U ostatných položiek rozpočtu bol rozdiel menší. Podrobné rozdelenie financií do jednotlivých zložiek v prvom návrhu rozpočtu je možné vidieť na priloženom obrázku nižšie. Rezervný fond slúži na presun peňazí, ktoré sa v danom roku nestihli vrámci investícií vyčerpať a budú použité v ďalšom období. Stav tohto fondu je v časti "Príjmové finančné operácie" (. pdf , s. 10). Výška prostriedkov v tomto fonde výrazne klesla v roku 2016. Na rok 2016 bolo v tomto fonde približne 12 miliónov eur. V návrhu rozpočtu sú na rok 2017 vo fonde dva milióny eur. Dátum zverejnenia analýzy: 18.07.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

výdavky pdf stanovisku pdf pdf


V rokoch 2006 až 2010 sa zvýšilo zadlženie Slovenskej republiky, ak mám presné číslá, o 10,2 miliardy eur. Vaše plány sú na roky 2011 až 2014 12,5 miliardy eur.

2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HDP (mld. eur) 55,08 61,56 67,01 63,05 65,91 70,17 75,30 81,20 87,50 Dlh (mld. eur) 16,77 18,05 18,62 22,33 27,00 30,97 34,08 36,73 39,58 Dlh (%HDP) 30,45% 29,33% 27,78% 35,42% 40,97% 44,13% 45,26% 45,23% 45,23% Fico počítal nárast verejného dlhu ako rozdiel v nominálnych absolútnych číslach medzi rokmi 2010 a 2006, čo je 10,23 mld. € a pre Radičovej vládu rovnakou metódou ako rozdiel medzi rokmi 2014 a 2010, čo je 12,58 mld. €. Portál etrend.sk uvádza: " Takýto výpočet je ale zavádzajúci. Ekonomicky správne je porovnať reálne, nie nominálne čísla. Jednou možnosťou je pozrieť sa na verejný dlh vyjadrený ako % HDP. Ako vidno z predchádzajúcej tabuľky, v % HDP dlh v rokoch 2006 až 2010 stúpol z 30,45 na 40,97% HDP, čiže o 10,52%-ných bodov, kým v rokoch 2010 až 2014 stúpne podľa Programu stability z 40,97 na 45,23% HDP, čiže o 4,26%-ných bodov. Inými slovami, v percentách HDP nás predošlá vláda zadlžila viac než dvojnásobne viac v porovnaní s plánom tej súčasnej." Zavádzajúce je to však podľa normatívnej ekonomickej interpretácie Trendu. Takýmto spôsobom mohol a mal reagovať Abrhan (ktorý však nereagoval). Fakticky sú čísla uvádzané R. Ficom správne. Dátum zverejnenia analýzy: 13.06.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

etrend.sk

Programu stability


Ta druhá vec, to je v maďarskej ústave podpora uplatňovania kolektívnych práv Maďarov žijúcich za hranicami.

K maďarskej ústave sa (v otázke existencie kolektívnych práv) vyjadrovali aj predstavitelia koalície : M. Dzurinda vidí úskalia textu Maďarskej ústavy najmä v odsekoch o uplatňovaní kolektívnych práv, vytváraní kolektívnych samospráv a pôsobenie Maďarska aj cez vlastné hranice. Podľa Dzurindu nemôže byť na Slovensku o kolektívnych právach ani reči, aj európska legislatíva hovorí o individuálnych právach. KDH na novej maďarskej ústave prekáža najviac prevzatie zodpovednosti za osud Maďarov žijúcich mimo jeho hraníc s podporou kolektívnych samospráv a volebné právo bez priamej väzby na pobyt na území Maďarska. "Je nám ľúto, že KDH musí konštatovať niektoré problémové body schváleného dokumentu," povedal Ján Figeľ. Podľa Fígeľa za zabezpečenie menšinových práv je zodpovedná predovšetkým krajina, v ktorej menšina žije. Celé znenie maďarskej ústavy si môžete pozrieť tu .

vyjadrovali aj predstavitelia koalície
tu


Ja napríklad som veľmi privítal, že ma podporil osobne Francúzsky prezident, že ma podporili všetci traja slovenskí prezidenti, vrátane pána Kováča, český prezident.

Robert Fico hovorí pravdu o podpore pre jeho kandidatúru zo strany trojice slovenských prezidentov a českej hlavy štátu. Na jeho stránke bolo tiež zverejnené vyhlásenie o podpore zo strany francúzskeho prezidenta Hollanda a predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

19. marca 2014 zverejnili Michal Kováč, Rudolf Schuster a Ivan Gašparovič vyhlásenie k prezidentským voľbám, v ktorom sa vyjadrili, že “sme (...) presvedčení, že Slovensko potrebuje v tomto čase na svojom čele skúseného a medzinárodne akceptovaného politika.” Takéto vyjadrenie môžeme považovať za nepriamu podporu Roberta Fica.

V rovnaký deň vyjadril český prezident Miloš Zeman ešte otvorenejšiu podporu Ficovej kandidatúre. “Chcel by som vyjadriť svoju solidaritu a podporu Robertovi Ficovi. (...) Zdôrazňujem, že nijako nezasahujem do slovenských vnútorných záležitostí, že nijako neútočím na protikandidáta pána Roberta Fica, ktorého – mimochodom – vôbec nepoznám. Domnievam sa, že je milou povinnosťou ľavicového politika v ČR vyjadriť solidaritu a podporu ľavicovému politikovi v SR.”

Na webovej stránke pre premiérovu prezidentskú kandidatúru bolo v deň konania diskusie zverejnené video ( odkaz na Youtube ) s priamym vyjadrením francúzskeho prezidenta Hollanda, rovnako ako predsedu Európskeho parlamentu Martina Schulza. Hollande sa okrem iného vyjadril nasledovne: “Chcel by som len potvrdiť mimoriadne schopnosti pána Roberta Fica pri výkone jeho zodpovedností, ktoré budú užitočné, ak sa pán Fico stane prezidentom SR.” Informácie o existencii tejto podpory následne zverejnil aj TASR .

Medzi dvomi politikmi sa už viackrát našla názorová zhoda v politických otázkach, ktorú sami deklarovali. Napríklad v septembri 2012 francúzska hlava štátu povedala , že “máme spoločné politické tričko a v tomto duchu budeme spolupracovať.”

zverejnili
považovať
vyjadril
zverejnené
odkaz na Youtube
TASR
viackrát
našla
povedala


Povedali ste, že SR išla na maximálne záväzky. O čom hovoria medzinárodné dokumenty čo sa týka kvóty? 10%. To sme navrhli...

Benátska komisia (poradný orgán Rady Európy pre ústavné záležitosti) konštatuje, že ustanovenia zákona o používaní jazykov národnostných menšín nie sú kompatibilné s prijatými záväzkami SR. V odstavci 136 hovorí: "Niektoré ustanovenie Zákona sú nekompatibilné so záväzkami, ktoré SR prijala a ako také by mali byť revidované. Tieto ustanovenia sa týkajú: povinnosti používať štátny jazyk v úradnom styku v oblastiach, kde menšina nedosahuje 20% …" Hore uvedený dokument hovorí o tom, súčasné kvórum (20%) nie je kompatibilné s medzinárodnými záväzkami SR. Nehovorí však konkrétne o 10% kvóra menšín.

Benátska komisia


Dali sme na poslednú schôdzu, lebo predtým samozrejme koaličný partner nesúhlasil, nepochopil to, zákon, podľa ktorého samozrejme aj v iných prípadoch je možné iniciovať. Minister môže iniciovať konanie voči sudcovi a samozrejme Súdna rada na verejnom vypočutí rozhodne.

Na decembrovej schôdzi parlament prijal vládny návrh zákona, ktorým sa menil zákon o sudcoch a prísediacich. Táto zmena obsahuje aj možnosť pozastaviť výkon funkcie sudcu takému sudcovi „u ktorého existujú dôvodné pochybnosti o tom, že spĺňa predpoklady sudcovskej spôsobilosti, ak tým môže byť vážne ohrozená dôveryhodnosť súdnictva alebo dobrá povesť súdnictva.“ Návrh na pozastavenie výkonu sudcu z týchto dôvodov môže podať minister spravodlivosti, predseda súdnej rady či predseda Najvyššieho súdu. Rozhoduje o ňom Súdna rada. Zasadnutia Súdnej rady sú podľa Zákona č. 185/2002 Z.z. § 7, ods. 1 verejné, rovnako ako hlasovanie rady o pozastavení výkonu funkcie sudcu podľa prijatého zákona. Výrok Bélu Bugára preto hodnotíme ako pravdivý.

prijal Zákona


Hneď v Komunistickej strany (Ján Mazák, pozn.) bol prvý podpredseda politickej strany a z tejto pozície aj išiel na šéfa Ústavného súdu.

Ján Mazák bol podľa vlastných slov členom komunistickej strany od roku 1984 do roku 1989. Po páde totalitného režimu pôsobil v demokratickej Strane občianskeho porozumenia, kde bol prvým podpredsedom. Následne sa stal predsedom Ústavného súdu a v tejto funkcii pôsobil až do roku 2006. Výrok Romana Michelka preto hodnotíme ako pravdivý.

Ján Mazák bol členom Komunistickej strany Slovenska (KSS) a o svojom členstve otvorene hovorí vo viacerých rozhovoroch. „Ja som nastúpil do justície v 1978 roku a členom strany som sa stal v 1984. Bol som tri roky sudca Krajského súdu v Košiciach a nebol som v žiadnej strane a nebol som ani kandidát strany,“ povedal Mazák v rozhovore s Eugenom Kordom (v čase od 1:20 ).

Členstva v Komunistickej strane Československa sa Mazák podľa vlastných slov vzdal v novembri 1989. V zozname funkcionárov Komunistickej strany Československa a Komunistickej strany Slovenska nefiguruje , jediný výskyt tohto mena je z roku 1963 z plenárneho zasadnutia ÚV KSS. Bývalý predseda Ústavného súdu Ján Mazák mal v tom čase deväť rokov.

Po vystúpení zo strany v roku 1990 začal pôsobiť ako predseda mestského súdu v Košiciach. V rokoch 1993 až 1998 na Ústavnom súde zastával pozíciu poradcu a následne v období 1998 - 2000 pracoval na Ministerstve spravodlivosti ako štátny tajomník a zároveň podpredseda Legislatívnej vlády Slovenskej republiky.

Okrem KSS Mazák pôsobil v Strane občianskeho porozumenia (SOP), ktorej sa stal v roku 1999 prvým podpredsedom. Ako štátny tajomník ministerstva spravodlivosti pôsobil práve za túto stranu. SOP zanikla v marci 2003, keď sa spojila s vtedy opozičnou stranou Smer.

Ján Mazák sa stal predsedom Ústavného súdu 22. januára 2000 a v tejto funkcii pôsobil až do roku 2006. Do tejto funkcie ho vymenoval prezident Rudolf Schuster , ktorý bol pred získaním postu prezidenta predsedom strany SOP.

hovorí
1:20
vzdal
nefiguruje
začal
stal
pôsobil
zanikla
sa stal
Rudolf Schuster
bol


Plus dvíha sa celá vlna, ktorá predovšetkým pochádza z pevninskej časti Ázie, to znamená z Turecka a, samozrejme, zo Sýrie. Takže hlavne z tureckých táborov je ten problém, ktorý dneska v Európe vzniká, nie z Afriky. Z Afriky to je problém, ktorý má Taliansko a Francúzsko, nie táto časť.

Pokiaľ vychádzame z predpokladu, že Robert Kaliňák vo svojom výroku ako "túto časť" označuje našu oblasť strednej Európy, naozaj k nám smeruje hlavný migračný prúd z pevninovej Ázie. Približne dva milióny sýrijských utečencov sú registrované v tureckých táboroch, a časť z nich sa snaží dostať ďalej do Európy. Kaliňákov výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Utečenci , ktorí smerujú z Afriky a Blízkeho východu, využívajú dve trasy. Kým utečenci zo severnej Afriky využívajú cestu cez Stredozemné more, a dorazia na územie Talianska, Francúzska alebo Malty, utečenci z Blízkeho východu (Sýria, Afganistan) využívajú najmä cestu cez Turecko. Niektoré zdroje, ako napríklad BBC , taktiež uvádzajú jednu minoritnú a jednu majoritnú migračnú trasu z Egyptu cez Stredozemné more do Grécka. V porovnaní s trasami, ktoré smerujú zo severnej Afriky cez Stredozemné more do krajín ako sú Taliansko, Francúzsko či Španielsko, je však tento počet relatívne nízky. Kaliňákovo tvrdenie, že do oblasti strednej Európy prichádzajú ľudia najmä cez Turecko podporujú aj infografiky IOM a údaje Europol .

tureckých
Utečenci
Blízkeho východu
BBC
infografiky
IOM
Europol
Turecka
SME
Sýrijcov
správy


…. kúpený pozemok od spomínaného investora v priemyselnom parku Šálková, doteraz je tam.

Ján Nosko výrokom narážal na významnú investíciu, ktorú v banskobystrickom priemyselnom parku Šalková vo februári 2016 oznámil vtedajší premiér Robert Fico. So zahraničnou spoločnosťou RKN Global Europe vtedy podpísal aj memorandum. Ešte v tom istom roku, v júni 2016, však investor nečakane ohlásil zrušenie tejto investície. Vo firme, na ktorej spustenie mali dostať od vlády finančnú podporu, mali pôvodne vyrábať biometrické identifikačné doklady a platobné karty. Na takýto krok prekvapene reagovalo vo svojom stanovisku aj mesto. Zo zápisnice mestského zastupiteľstva deň po oznámení, zrušenia investície, teda 28. júna 2016 však vyplýva, že sám Nosko vtedy hovoril ešte len o príprave dokumentov k odpredaju pozemku: " Pripravovali sa konkrétne dokumenty a pripravovala sa zmluva o odpredaji pozemku v Šalkovej, ktorá mala zbehnúť budúci týždeň." ( pdf ., str. 102) Navyše je firma RKN Global Europe, s.r.o. od augusta 2018 v likvidácii . Nie je však možné overiť, o ktorý pozemok v priemyselnom parku presne išlo, a teda ani to, v koho vlastníctve sa tento pozemok momentálne nachádza. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 25.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

oznámil ohlásil pdf likvidácii


Dokonca bola vydaná aj policajná príručka o boji proti extrémizmu, kde teda ten policajt vlastne si nejakým spôsobom nájde čo ten extremizmus, ako sa prejavuje, ako proti extremizmu bojovať zasahovať.

Na stránke Ministerstva vnútra Slovenskej republiky sa nachádza príručka, ktorá obsahuje rôzne informácie týkajúce sa extrémizmu, a ako postupovať proti tomuto javu. Príručka sa nachádza pod názvom " Koncepcia boja proti extrémizmu na roky 2011 - 2014 ".

Ministerstva


Vláda sa zaväzuje naďalej poskytovať sociálne zľavy pre zraniteľné skupiny obyvateľstva, zjednodušiť vydávanie cestovných lístkov a odstrániť formality, ktoré sú so zvýhodneným cestovaním spojené.

Jedinou významnejšou administratívnou zmenou, ktorú v súvislosti s bezplatnou vlakovou prepravou uplatnila ZSSK po vzniku vládnej koalície minulý rok v marci, bolo upravenie cestovania vlakom pre žiakov a študentov. Tí od 1. júla 2016 viac nemôžu "využívať bezplatné mesačníky v diaľkových vlakoch vyšších kategórií" . Inak ministerstvo dopravy v novembri minulého roka informovalo , že "nateraz nepripravuje žiadne zmeny v súvislosti s bezplatnou dopravou na železniciach" . Výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Bezplatná preprava vlakmi ZSSK platí od 17. novembra 2014 , kedy ho zaviedla jednofarebná vláda Smeru ako jedno z opatrení v rámci svojich tzv. sociálnych balíčkov . Cestovanie vlakmi Železničnej spoločnosti Slovensko môžu využiť vybrané skupiny, a to deti do 15 rokov, žiaci a študenti denného štúdia do 26 rokov a napokon dôchodcovia a seniori. S výnimkou detí do 6 rokov si každý cestujúci musí uplatniť možnosť bezplatnej prepravy cez bezplatnú registráciu. Tú je možné vykonať osobne v pokladniciach ZSSK, alebo na internete. Zákazník získa preukaz, ktorý môže využiť ako potvrdenie o nároku na bezplatnú prepravu pri kúpe bezplatného lístku. Podmienkou je zaobstaranie si lístku s nulovou hodnotou ešte pred samotnou jazdou. V prípade uplatnenia zľavy priamo vo vlaku musí cestujúci uhradiť poplatok tri eurá . Bezplatná preprava neplatí vo vlakoch vyššej kategórie (vlaky EuroCity, InterCity, SuperCity). Deti, študenti, ako aj poberatelia akéhokoľvek dôchodku, majú však možnosť v tomto type vlakov využiť zľavy . Do systému bezplatnej dopravy sa doteraz zaregistrovalo približne milión pasažierov – k 30. aprílu 2016 evidovala ZSSK presne 922 077 platných registrácií. Zavedenie bezplatnej dopravy sa však stretlo aj s kritikou. Spomínalo sa najmä preplnenie vlakov, a tým zníženie komfortu pre platiacich cestujúcich. Viacerí odborníci poukazovali aj na finančnú náročnosť bezplatnej prepravy. Ministerstvo dopravy rátalo s nákladmi 13 miliónov eur za rok. Avšak odborníci upozorňujú , že "uvedená suma znamená len výpadok tržieb dopravcov, najmä štátnej Železničnej spoločnosti Slovensko (ZSSK) z bezplatnej dopravy ľudí. K tomu treba započítať ďalšie náklady, napríklad na zvýšenie výkonov či prenájom vozňov." Dátum zverejnenia analýzy: 19.02.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

upravenie
informovalo
17. novembra 2014
Smeru
sociálnych balíčkov
tri eurá
zľavy
922 077
preplnenie
13 miliónov
upozorňujú


Z tohto titulu sme určite spokojní, že takáto mobilizácia vyšla a konkrétne čísla ukazujú, že pokiaľ ide o stranu Smer-SD, tak sme si významne posilnili svoje postavenie na úrovni miest a obcí na celom území SR.

Ak za „pozície“ budeme považovať celkový počet starostov a primátorov a zároveň aj počet poslancov, SMER-SD posilnil svoje pozície. U starostov a primátorov sa podľa našich prepočtov jedná o nárast o 43 starostov a primátorov z 887 na 930 (počet starostov a primátorov, ktorých podporil SMER-SD samostatne alebo v rámci koalície viacerých strán). U poslancov sa podľa výpočtov SME.sk jedná o nárast o 433 kresiel z 4043 na 4576.

SME.sk


Urobili sme zmenu v zákonníku práce, preto sme umožnili, aby sa konto pracovného času alebo teda ľudovo nazývané flexikonto dalo vytvárať, dalo vyrovnávať až dva a pol roka.

Je pravdou, že novela Zákonníka práce umožňuje vykonávať flexikonto resp. konto pracovného času až 2 a pol roka. Nevyhnutnou podmienkou v tomto prípade je dohoda v kolektívnej zmluve alebo dohode.

V schválenej novele Zákonníka práce (.doc) sa navrhuje:

§ 87a, Konto pracovného času:

"(2) V kolektívnej zmluve alebo v dohode so zástupcami zamestnancov sa musí dohodnúť vyrovnávacie obdobie konta pracovného času, v ktorom sa vyrovná rozdiel medzi ustanoveným týždenným pracovným časom a skutočne odpracovaným časom zamestnanca; vyrovnávacie obdobie nesmie byť dlhšie ako 30 mesiacov."

"(3) Pri uplatňovaní konta pracovného času môže zamestnávateľ rozvrhnúť pracovný čas tak, že v prípade väčšej potreby práce zamestnanec odpracuje viac hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas (kladný účet konta pracovného času), a v prípade menšej potreby práce zamestnanec odpracuje menej hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas alebo prácu nebude vykonávať vôbec (záporný účet konta pracovného času). Priemerný týždenný pracovný čas vrátane kladného konta pracovného času a práce nadčas nesmie presiahnuť 48 hodín v období najviac 12 mesiacov ."

Novelou pribudla aj podmienka, že vyrovnávacie obdobie konta pracovného času môže byť až 2 a pol roka, avšak musí sa dohodnúť v kolektívnej zmluve alebo dohode. Odsek 3, ktorý je totožný s odsekom 2 v stále platnom Zákonníku práce uvádza možnosť flexikonto vykonávať 12 mesiacov tak ako tomu je aj dnes. Inými slovami, flexikonto sa predlžuje na 2 a pol roka len v prípade kolektívnej zmluvy alebo dohody. V prípade, že nie je kolektívna zmluva alebo dohoda tak stále platí možnosť vykonávať flexikonto 12 nasledujúcich mesiacov.

V doteraz platnom Zákonníku práce schválenom minulou vládou sa hovorí o období 12 mesiacov.

§ 87a, Konto pracovného času:

"(2) Pri uplatňovaní konta pracovného času môže zamestnávateľ rozvrhnúť pracovný čas tak, že v prípade väčšej potreby práce zamestnanec odpracuje viac hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas a v prípade menšej potreby práce zamestnanec odpracuje menej hodín, ako je jeho ustanovený týždenný pracovný čas alebo prácu nebude vykonávať vôbec. Priemerný týždenný pracovný čas nesmie v dobe najviac 12 mesiacov po sebe nasledujúcich presiahnuť ustanovený týždenný pracovný čas."

novele
Zákonníku práce


A my nakoniec pravidelne každý týždeň vraciame nelegálnych migrantov, ktorých sme u nás zadržali, ktorí sa ukázali ako ekonomickí migranti a vraciame ich späť. A postupne znižujeme aj našich.

Štatistiky o počte zadržaných nelegálnych migrantov na území SR a ich odovzdávaní podľa readmisných dohôd sú známe k obdobiu 30. júna 2015. Kvôli absencii dostupných údajov v rámci týždenných alebo mesačných štatistík po tomto období Kaliňakov výrok nemôžeme potvrdiť ani vyvrátiť. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru zaznamenal v roku 2014 na území Slovenska spolu 1304 nelegálnych migrantov. Na vonkajších hraniciach Slovenskej republiky zadržali 240 ľudí, zvyšní padli do rúk polície vo vnútrozemí, na hraničných priechodoch pri výstupe zo SR alebo po vrátení z iného členského štátu. Najviac nelegálnych migrantov pochádzalo z Ukrajiny, policajti ich zadržali až 550. Štátnu príslušnosť Afganistanu uviedlo 154 nelegálnych migrantov a Sýriu 76. Kým Ukrajincov a Afgancov bolo najviac v roku 2013, Sýrčanov vtedy zadržali len 22. V roku 2014 však došlo podľa MV SR k obrovskému nárastu nelegálnych migrantov zo Sýrie v celej Európskej únii. „Za nárastom Sýrčanov zadržaných na Slovensku v roku 2014 stojí konflikt v Sýrii, používanie západnej Balkánskej trasy, vstup do Maďarska a sekundárna migrácia Sýrčanov cez územie Slovenska smerom do Česka a ďalej do Nemecka. Okrem toho došlo k väčšej aktivizácii prevádzačských skupín pôsobiacich na západnej Balkánskej trase a na trase sekundárnej migrácie,“ uviedol Tlačový odbor Kancelárie ministra vnútra. ( TASR ) Dostupné údaje Ministerstva vnútra SR obsahujú štatistický prehľad legálnej a nelegálnej migrácie v SR za prvý polrok 2015. K 30. júnu 2015 evidujú 943 prípadov nelegálnej migrácie (s. 23). Návratová politika a prijaté osoby na územie SR sú v štatistike taktiež zahrnuté (s. 69).

TASR
štatistický prehľad


budujeme bezplatný elektronický systém objednávania (...) už máme 50 tisíc pacientov, ktorí sa objednávajú

Vo februári 2016 bol spustený portál www.objednatvysetrenie.sk , prostredníctvom ktorého je možné sa objednať vyšetrenia u lekára. Na bezplatnom systéme sa má ďalej pracovať, aby sa mohli implementovať aj ďalšie služby, ako napríklad objednanie pacienta k lekárovi-špecialistovi. V súčasnosti je možné sa objednať k lekárom aj v Trenčianskom kraji. Do systému postupne pribúdajú ambulancie, kam je možné sa objednať cez systém. Začiatkom októbra bolo v systéme evidovaných 72 ambulancií a podľa štatistík približne 50 tisíc ľudí už využilo elektronické objednávanie. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 24.10.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

februári 2016
www.objednatvysetrenie.sk
Začiatkom


Za Slovenskú republiku som na summite vo Walese tlmočil niekoľko plánov a záväzkov.

Prezident Kiska na summite NATO 2014 vo Walese sľúbil , že Slovensko do roku 2020 zvýši výdavky na obranu na úroveň 1,6 % HDP. Kiska zároveň oznámil, že Slovensko bude ďalej pomáhať vo výcviku a finančne. Okrem toho potvrdil záväzok pomôct afgánskym bezpečnostným silám.

summite sľúbil


Všade, kde bola zavedená rovná daň, tak krajiny rástli rýchlejšie ako krajiny, kde nemali zavedenú rovnú daň.

V prípade Ruska, Slovenska, Rumunska a Lotyšska je možné na základe údajov OECD potvrdiť, že tieto krajiny rástli rýchlejšie ako priemer európskych v OECD. Výrok však nevieme overiť pre Estónsko, Litvu, Gruzínsko a Ukrajinu, z dôvodu chýbajúcich dát. Od roku 1990 zaviedli rovnú daň postupne Estónsko (1991), Lotyšsko (1994), Litva (1994), Rusko (2001), Srbsko (2003), Ukrajina (2003), Slovensko (2003), Gruzínsko (2004) a Rumunsko (2005). Podľa údajov Eurostatu a OECD sme zostavili nasledujúci graf, porovnávajúci rast HDP v období pred a po zavedení rovnej dane v niektorých z týchto krajín: Nepodarilo sa nám z verejne dostupných zdrojov získať žiadne informácie o Gruzínsku, Srbsku a Ukrajine. Z krajín, ktoré sú uvedené v grafe, máme neúplné informácie o Estónsku (rovnú daň zaviedlo v roku 1991, dáta sú iba od roku 1994) a Litve (zaviedlo v roku 1994, dáta až od 1996). Výrok Ivana Štefanca teda môžeme overiť iba pre prípady Lotyšska, Ruska, Slovenska a Rumunska. Z týchto krajín môžeme jednoznačne usúdiť, že po prijatí rovnej dane rástol HDP danej krajiny rýchlejšie než predtým, iba v prípade Lotyšska a Slovenska. Lotyšsko po zavedení rovnej dane prekonalo i priemer Európskch krajín, môžeme teda povedať, že po zavedení rovnej dane rástlo rýchlejšie než väčšina krajín Európy z ktorých väčšina mala progresívne zdanenie. Slovensko európsky priemer prekonalo ešte pred prijatím rovnej dane, no po jej prijatí ďalej rástlo a "náskok" pred európskym priemerom sa zvyšoval. Rusko i Rumunsko po prijatí rovnej dane nerástli výrazne rýchlejšie, než dovtedy. Ich medziročný rast však taktiež naďalej prekonával Európsky priemer. Dátum zverejnenia analýzy: 28.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

zaviedli Eurostatu OECD


Sa nedokázal predseda samosprávneho kraja (Trenčianskeho samosprávneho kraja, pozn.) dohodnúť s poslaneckým zborom, so zastupiteľstvom na rozpočte na rok 2013, pretože je to v súčasnosti v rozpočtovom provizóriu

Trenčiansky samosprávny kraj skutočne doposiaľ nemá schválený rozpočet na roky 2013 až 2015, a to z dôvodu, že po uznesení z dňa 24. júna 2013 boli podané pozmeňujúce poslanecké návrhy, ktoré však neboli prerokované v žiadnom z poradných orgánov Trenčianskeho samosprávneho kraja, ktorý teda doposiaľ je v rozpočtovom provizóriu. Túto informáciu prináša TSK na svojom webe . Ešte stále aktuálny predseda Trenčianskeho samosprávneho kraja Pavol Sedláček, nedosiahol dohodu s poslancami, ktorí podali dodatočné pozmeňujúce návrhy. Na zasadnutiach Trenčianskeho samosprávneho kraja od júna ( október , august ) sa rozpočet neprerokovával. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

webe október august


...ešte ho tam (funkcia prezidenta Združenia podnikateľov Slovenska, pozn.) dosadil pán Mikloš za prvej, za druhej Dzurindovej vlády a keďže to bolo obdobie, keď zastupoval na ministerstve hospodárstva...

Ján Oravec bol do funkcie prezidenta Združenia podnikateľov Slovenska zvolený prvý krát v roku 2003. Odvtedy bol zvolený ešte 6-krát po sebe. Avšak informáciu, že ho na tento post dosadil Ivan Mikloš sa nám overiť nepodarilo. Ako uvádza archív SPW z roku 2003, Oravec bol vysokým úradníkom tej vlády – šéf sekcie stratégie na ministerstve hospodárstva počas druhej Dzurindovej vlády. Prezidenta ZPS volí generálna rada, pričom Členov radu volí a odvoláva snem. Rolu Ivana Mikloša sme v tomto overiť nevedeli.

archív


Pán Kočner so Sklenkom ešte nadávajú na môjho syna (Branislav Harabin, pozn.), ktorý im jediný napísal, že zmeny, ktoré urobili na rozvrhu práce na súde Bratislava I, sú neústavné.

Podľa zverejnených správ z aplikácie Threema kritizoval syn Štefana Harabina Branislav - tiež sudca - nezákonné zmeny svojho nadriadeného sudcu Sklenku. Či bol však jediný, kto Sklenku kritizoval, nevedno. Tvrdenie Štefana Harabina preto hodnotíme ako neroveriteľné. Podľa DenníkaN si Marián Kočner cez aplikáciu Threema písal aj so sudcom Okresného súdu I. Vladimírom Sklenkom. Od novembra 2017 do mája 2018 si mali vymeniť tisíce správ. Sklenka musel kvôli tomu odovzdať svoj mobil polícii. Sklenka bol na súde zodpovedný za obchodný úsek, pod ktorý patril aj syn Štefana Harabina Branislav - tiež sudca. Podľa komunikácie, ktorú zverejnil DenníkN, kritizoval Branislav Harabin spôsob, akým Sklenka robil rozvrh práce. Sklenka sa mal Kočnerovi sťažovať, že „sprostý je ako bakanec. Že v rozpore s ústavou, už mu j..e ako starému, a to ani nezačal… Inak nové, čo teraz chodí, tak to nemá kúska slušnosti, pokory a sebazáchovy!!!!!!!“ V decembri 2019 sa Sklenka vzdal funkcie sudcu.

písal mali musel patril mal vzdal


Je tam Oto Žarnay (…) ktorý ušetril svojej vlastnej škole tisíce eur a vyhodili ho z práce, a ktorý je trojka na našej kandidátke (OĽaNO, pozn.).

Oto Žarnay je skutočne na kandidátke OĽaNO, a to na treťom mieste.

kandidátke
Ota Žarnaya
tomto
PLUSKA


Elektrina. Ľudia dnes platia 80 eur ročne navyše, len kvôli tomu, že dotujeme uhlie v Prievidzi, že dotujeme výrobu, (...) výrobu elektriny z (...) z obnoviteľných zdrojov, a tak ďalej (...).

Inštitút ekonomických a spoločenských analýz v auguste 2018 zverejnil revidovanú verziu k publikácii. Elektrická daň, v ktorej skúmal zásahy štátu ovplyvňujúce ceny elektriny na Slovensku. Podľa INESS: " Elektrická daň dosiahla v prvej polovici roka 2018 okrúhlych 31 €/MWh, čo je o 17% viac ako hodnota 26,5 €/MWh z roku 2015. Referenčná domácnosť tak ročne zaplatí 71,3 €, v roku 2015 to bolo 60,8 € ."

verziu
2018
T1, str.5
Tab. 1, str.4
tab.3, str.25


... že v tom čase, keď oni útočili (USA, Veľká Británia a Francúzsko proti Sýrii, pozn.), tak už v Bejrúte boli tí experti (zo strany Organizácie pre zákaz chemických zbraní, pozn.), ktorí mali posúdiť, či je to obvinenie oprávnené (...).

Výrok hovorí o chemickom útoku na Sýrske mesto Dúma a medzinárodnom vyšetrovacom tíme. Podľa agentúry Reuters , sýrska vláda pozvala 10. apríla 2018 vyšetrovací tím z Organizácie pre boj proti chemickým zbraniam, aby vyšetrili údajný chemický útok na mesto Dúma. Ako informoval sýrsky zástupca ministra zahraničných vecí Ayman Soussan, medzinárodný vyšetrovací tím z Organizácie pre boj proti chemickým zbraniam prišiel do Damasku v sobotu, 14. apríla 2018 a bol pripravený vyraziť do mesta Dúma nasledujúci deň. Organizácia pre boj proti chemickým zbraniam vyhlásila, že bude pokračovať v rozmiestnení vyšetrovacieho tímu aj napriek náletom, ktoré sa konali v noci z 13. na 14. apríla 2018. V čase leteckých útokov sa vyšetrovací tím nachádzal v meste Damask a nie v meste Bejrút. Výrok napriek nesprávneho uvedenia mesta, kde sa experti zdržali počas útoku hodnotíme ako pravdivý.

Reuters informoval


Pravicová vláda súčasne plánovala zvýšiť do roku 2014 zadlženie krajiny viac, ako to bolo za vlády R. Fica v čase hospodárskej krízy.

Podobný výrok sme už v minulosti overovali ( O 5 minút 12 , 12. júna 2011) 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HDP (mld. eur) 55,08 61,56 67,01 63,05 65,91 70,17 75,30 81,20 87,50 Dlh (mld. eur) 16,77 18,05 18,62 22,33 27,00 30,97 34,08 36,73 39,58 Dlh (%HDP) 30,45% 29,33% 27,78% 35,42% 40,97% 44,13% 45,26% 45,23% 45,23% Zdroj: ŠÚ SR, Program stability SR na roky 2011 až 2014 SMER-SD počítala nárast verejného dlhu ako rozdiel v nominálnych absolútnych číslach (v mld. euro) medzi rokmi 2010 a 2006, čo je 10,23 mld. euro a pre Radičovej vládu rovnakou metódou ako rozdiel medzi rokmi 2014 a 2010, čo je 12,58 mld. euro. Inými slovami je pravdou, že pri výpočte touto metódou zadĺženia v mld. euro vláda I. Radičovej plánovala zadĺžiť krajinu viac ako vláda R. Fica. Napríklad INEKO k takémuto výpočtu, ktorý používa Smer, uvádza : " Takýto výpočet (v nominálnych absolútnych číslach, pozn.) je ale zavádzajúci. Ekonomicky správne je porovnať reálne, nie nominálne čísla. Jednou možnosťou je pozrieť sa na verejný dlh vyjadrený ako % HDP. Ako vidno z predchádzajúcej tabuľky, v % HDP dlh v rokoch 2006 až 2010 stúpol z 30,45 na 40,97% HDP, čiže o 10,52%-ných bodov, kým v rokoch 2010 až 2014 stúpne podľa Programu stability z 40,97 na 45,23% HDP, čiže o 4,26%-ných bodov. Inými slovami, v percentách HDP nás predošlá vláda (vláda R. Fica, pozn.) zadlžila viac než dvojnásobne viac v porovnaní s plánom tej súčasnej (vláda I. Radičovej, pozn.) ." Strana SMER-SD by mala presne uvádzať pri akej metóde výpočtu plánovala zadĺžiť vláda I. Radičovej Slovensko viac ako vláda R. Fica. Takto uvedené tvrdenie je zavádzajúce. Dátum zverejnenia analýzy: 05.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minút 12

Programu stability


My sme jedinú chybu urobili v tom, že tá súťaž prebehla spôsobom, aký nastavila vláda Roberta Fica a ten spôsob bol zákonný.

Denník SME : "Pokial viem, boli tam štyria uchádzaci a toto boli relevantné dve ponuky,' poznamenal v pondelok Mikulcík o firmách Nitra Invest a VSH." Avšak z dokumentov, ktoré riaditelstvo zverejnilo, vyplýva, že vlani vyhodnocovali ponuky na prenájom od štyroch firiem – VSH development, Immo V., Cassovar Bussiness Center a Columba. Ako vidíme Nitra Invest v zozname nefiguruje. Podla týchto informácií nebola Nitra Invest vybratá na základe minulej sútaže, organizovanej vedením dosadeným minulou vládou a je zavádzajúce tvrdit, že firma vyhrala v sútaži organizovanej minulým vedením. Je pravda, že súcasné vedenie vybralo vítaza na základe typovo podobnej verejnej sútaže, ale rozhodne neboli takýmto typom sútaže viazaný. Podla zákona c.25/2006 o verejnom obstarávaní (.pdf) § 24 Postupy vo verejnom obstarávaní existujú následovné: "(1) Postupy vo verejnom obstarávaní sú a) verejná sútaž, b) užšia sútaž, c) rokovacie konania, d) sútažný dialóg."

Denník SME


Ten tím (tím Kuciak, pozn.) bol rozpustený vo chvíli, kedy bola podaná obžaloba, tzn. v tej chvíli, keď ten tím povedal, že toto sú naše materiály, na základe ktorých ideme teraz odsúdiť pána Kočnera.

Prokurátor podal obžalobu v prípade vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej 21. októbra 2019. Policajný prezident Milan Lučanský rozpustil vyšetrovací tím Kuciak o deň na to, teda 22. októbra. Podľa Lučanského tím už nemal opodstatnenie, pretože v prípade bola podaná obžaloba. Tvrdenie Ľuboša Blahu hodnotíme ako pravdivé.

podal rozpustil


To, čo podľa mňa vychádza nielen z tých nominácií, ale aj z toho memoranda, ktoré je základom tej koalície, je podľa mňa absolútna rezignácia na riešenie problémov Slovenska. Je tam zmienka o trestnom práve a o zmene v tejto oblasti. Ani slovo o tom, čo strana Smer alebo aj strana Hlas alebo aj SNS hovorili v kampani. Nie je tam nič o lacnejších potravinách, nie je tam nič o pomoci dôchodcov, je tam trestné právo, lebo to je to, čo v skutočnosti spája túto koalíciu a potom je tam nejaká garancia, že nevystúpime z Európskej únie a z NATO.

Predsedovia strán Smer, Hlas a SNS podpísali v stredu 11. októbra Memorandum o porozumení, v ktorom sa dohodli na vytvorení spoločnej vládnej koalície. Memorandum hovorí o reforme trestného systému, ako aj o garancii zahranično-politickej orientácie na základe členstva v EÚ a NATO. Dokument síce explicitne nespomína lacnejšie potraviny alebo pomoc dôchodcom, uvádza však cieľ zvyšovať životnú úroveň či garanciu zachovania sociálneho štandardu obyvateľov, pod ktoré sa tieto sľuby môžu zaradiť. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako zavádzajúci.

Predsedovia strán Smer-SD, Hlas-SD a SNS podpísali v stredu 11. októbra v historickej budove Národnej rady SR takzvané Memorandum o porozumení. Toto memorandum malo spečatiť dohodu strán na spoločnej koalícii po predčasných parlamentných voľbách. V dokumente sa predstavitelia strán dohodli, že spoločne uzatvoria koaličnú zmluvu, na základe ktorej vytvoria vládu. Predsedom vlády sa podľa dokumentu má stať nominant strany Smer-SD, predsedom parlementu zase nominant strany Hlas-SD.

Memorandum o porozumení obsahuje okrem zámeru reformy trestného systému a mechanizmu ochrany ľudských práv, či garancie členstva SR v EÚ, NATO a ďalších významných medzinárodných organizáciách aj vyjadrenie spoločného presvedčenia, že „cieľom novej vládnej koalície bude zvyšovanie životnej úrovne obyvateľov Slovenskej republiky“. V dokumente sa taktiež uvádza vyjadrenie záruky, „že konsolidácia verejných financií nepôjde na úkor dosiahnutého sociálneho štandardu obyvateľov SR a umožní prijatie mnohých opatrení na zabezpečenie vyššieho štandardu ako predikovaného hospodárskeho rastu“.

podpísali
Memorandum o porozumení


Bolo naplánované mestské zastupiteľstvo na 20. novembra ešte predtým, ako bol vyhlásený termín volieb.

Je pravdou, že ešte pred vyhlásením komunálnych volieb predsedom parlamentu bolo naplánované zasadnutie mestského zastupiteľstva, nakoľko bol celý časový harmonogram zasadnutí schválený v máji 2014.

Rozhodnutie zápisnici


Rovnako vás prosím, už nikomu nesľubujte zatvárať atómové elektrárne, ako ste to sľúbili Európskej únii, pretože dva zdravé jadrové bloky atómovej elektrárne sa museli zatvoriť a my teraz musíme stavať, našťastie ta výstavba atómových elektrární má obrovsky pozitívny vplyv na hospodársky rast....

Prvá Dzurindova vláda sa v rámci predvstupových rokovaní do EÚ zaviazala odstaviť dva reaktory Jadrovej elektrárne V1 Bohunice. Tento záväzok bol súčasťou 14. kapitoly (doc.) Energetika.

14. kapitoly


Nech netvrdí, však pán prezident príde do parlamentu. Áno, príde, odreční niečo a odíde. Ani opýtať sa nemôžte.

Podľa rokovacieho poriadku, nie je rozprava po vystúpení prezidenta SR. Rozprava by mohla teoreticky nastať, jedine keby predseda parlamentu navrhol umožniť rozpravu k prezidentovmu vystúpeniu. Rokovací poriadok § 27 (1) O prerokúvanej veci po vystúpení navrhovateľa a spravodajcu, ak bol určený, predsedajúci otvorí rozpravu. § 28 (1) Predsedovi národnej rady, podpredsedom národnej rady, prezidentovi republiky a členom vlády sa udelí slovo, kedykoľvek o to požiadajú. Z uvedeného vyplýva, že rozpravu otvorí predsedajúci o prerokúvanej veci. I. Gašparovič môže vystúpiť kedykoľvek to uzná za vhodné, pričom sa nejedná o prerokovávanie veci vystúpením navrhovateľa. Z toho dôvodu, po vystúpení prezidenta nie je otvorená rozprava. Je preto pravdou, že poslanci by v prípade vystúpenia prezidenta nemali možnosť, otázok a reakcií na jeho vystúpenie. SITA , (10. januára 2013): "K vystúpeniu hlavy štátu v parlamente podľa rokovacieho poriadku nie je rozprava, a teda sa na neho nedá reagovať. Chovanec nekonkretizoval, či predseda národnej rady Pavol Paška navrhne umožniť rozpravu po Gašparovičovom vystúpení. " Dátum zverejnenia analýzy: 14.01.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Rokovací poriadok
SITA


Máme elektornické trhovisko kde sa urobili nákupy za 350 miliónov eur a ušetrilo sa 54 miliónov eur

Elektronické trhovisko za svojej činnosti ušetrilo 54 miliónov. Jeho zazmluvnená cena je však 270 miliónov, a nie 350, ako trvdí Fico. Z oficiálnych stránok môžeme vidieť, že predpokladaný celkový objem bol 330 miliónov eur, čo je stále menej ako Ficov údaj. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

ušetrilo
oficiálnych stránok


Janko (Budaj, pozn.), 20 rokov si sa pokúsal dostať do parlamentu, bol si v každých parlamentných voľbách.

V roku 1990 Ján Budaj kandidoval ako líder VPN, avšak posledný deň pred voľbami z kanditátky odstúpil na základe informácie, že sa jeho meno nachádzalo v spisoch ŠtB. V roku 1994 bol Ján Budaj podpredsedom DÚ, ktorá bola zvolená do NRSR. V roku 1998 Ján Budaj kandidoval do parlamentu za SDK a bol zvolený. Od roku 2000 je Ján Budaj členom Demokratickej Únie Slovenska. V roku 2002 táto strana kandidovala do parlamentu, tesne pred voľbami však odstúpila a svojim voličom odporučila voliť SDKÚ. V roku 2006 Ján Budaj kandidoval neúspešne na kanditátke Slobodného Fóra. V roku 2010 Ján Budaj kandidoval neúspešne na post bratislavského primátora. Nepodarilo sa nám nájsť žiadne zmienky o kandidatúre Jána Budaja do NRSR vo voľbách v rokoch 2010 a 1992, v roku 2000 a 1990 síce kandidoval, ale ešte pred voľbami svoju kandidatúru stiahol. Rovnako sa nám nepodarilo nájsť informácie, či Ján Budaj v roku 1994 skutočne kandidoval do NRSR. Výrok Františka Mikloška hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.02.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

kandidoval zvolená kandidoval kandidoval kandidoval


A vyjadril som presvedčenie ako predseda hnutia, že takéto prípady sa nesmú opakovať, je to v našom jednotlivom aj spoločnom záujme.

O tom, že sa to nesmie opakovať sa Figeľ naozaj zmienil na sneme.

zmienil


A keď zoberiete tak renomované časopisy ako Economist, mimochodom, pán minister Mikloš sa stále odvoláva na Economist. Tam už silnie tendencia návratu k rastu. Odísť od tej reštrikcie, pretože upozorňujú ekonómovia, že je to cesta do pekla. Ďalší prepad, strata zamestnanosti, strata spotreby. Je to začarovaný kruh. A že musia krajiny aj v Európe začať hľadať spôsoby, ako naštartovať rast.

Pavol Paška neklamal, keď tvrdil, že redaktori týždenníka The Economist kritizujú tvrdé šetrenie a škrty v štátnych rozpočtoch, ku ktorým dnes viaceré vlády pristupujú.

The world economy: Be afraid
Europe’s currency crisis:
How to save the euro


Viete koľko ľudí zarába na Slovensku 33 000 eur ročne a viac? 25 000.

Toto číslo sa nedá presne overiť, ale pokúsime sa tento výrok ohodnotiť na základe aproximácie a dostupných údajov ŠÚSR. Počet pracujúcich v SR v roku 2010 bol 2 317 500. ŠÚSR ďalej uvádza, že počet zamestnancov, ktorí majú viac ako 2300 eur mesačne je 2,45% z celkového počtu. Tzn., že tých ktorí zarábajú 2300 eur a viac je cca 57 000 ľudí. Avšak, ako uvádza P. Kažimír, 25 000 ľudí by malo byť tých, ktorí zarábajú viac ako 33 000 eur ročne, pričom 2300*12 (mesačný plat*počet mesiacov) je 27600 eur ročne. Z toho vyplýva, že existuje 57 000 ľudí, ktorí zarábajú 27 600 eur ročne a viac. Odhadnúť z toho, či 25 000 z nich zarába 33 000 eur ročne a viac nie je z dostupných údajov možné, hoci toto tvrdenie môže byť pravdivé.

Počet pracujúcich
viac ako 2300


Urobilo sa severo-južné prepojenie slovensko-maďarské, ktoré som otváral s Viktorom Orbánom.

Róbert Fico s maďarským premiérom slávnostne otvorili 27. marca 2014 slovensko-maďarské prepojenie siete plynovodov, ktoré je súčasťou plánovaného severojužného koridoru. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

otvorili TASR


Ak raz je firma, ktorá má doplatok, ak dneska robí to isté bez doplatku, tak štát platí to isté, to znamená to, za čo za pacienta platí, platí vlastne poisťovňa a p Všeobecnej zdravotnej poisťovni najväčšie peniaze dáva štát, je to to isté. Jediné, kto nebude platiť je, že pacient nebude platiť doplatok, ale v prípade, že tá firma GSK, o ktorej sa tu hovorí už bola s touto vakcínou na trhu je jasné, že by ľudia platili bez doplatku jej vakcínu a preto aby, aby umožnil vrátiť firmu Pfizer do hry naspäť, aby aj jej vakcína sa mohla kupovať,

pre vysvetlenie - najskôr bola na trhu očkovacia látka od firmy Pfizer, až potom od GSK a šlo o to, že teraz sú obe bez doplatku, hoci tá od Pfizeru mala byť po uvedení konkurenčnej od GSK s doplatkom, ale vďaka ministerskej výnimke nie je, takže "Overiť či doplatok za obe vakcíny je po zavedení vakcíny od pfizeru rovnaký, to je veľmi dôležité." je irelevantné. A nie je vôbec jasné, o čo Kaliňákovi ide, preto dávam, že je to neoveriteľné. Podľa Zoznamu liečiv a liekov plne uhrádzaných alebo čiastočne uhrádzaných na základe verejného zdravotného poistenia platného od 1. januára 2011 je na vakcínu Synflorix od spoločnosti GSK doplatok od 0,00 do 3,35 eura v závislosti od druhu balenia a na vakcínu Prevenar firmy Pfizer od 0,00 do 4,51 eura (za väčšie balenia nie je doplatok). Podľa zoznamu platného predtým, bol doplatok za Prevenar aj Synflorix 0,00 eur. Dátum zverejnenia analýzy: 24.01.2011 Naspäť Nahlásiť chybu


Minimálne jedna vec sa potvrdila. Potvrdil a potvrdilo ju ministerstvo zahraničných vecí, aj ministerstvo vnútra, že sme klamali našim partnerom, klamali sme teda aj Nemcom, ale hlavne klamali sme Poliakom, že na palube lietadla je minister vnútra, ktorý tam nebol.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, hoci ministerstvo zahraničných vecí netvrdí priamo , že Slovenská republika klamala svojim partnerom ale, že podľa oficiálnych dokumentov sa na palube vládneho špeciálu mal nachádzať vtedajší minister vnútra Robert Kaliňák . V konflikte s viacnásobnými vyjadreniami exministra vnútra, že sa na palube nenachádzal, teda možno tvrdiť , že Slovensko klamalo poľskej strane.

Minister zahraničných vecí Miroslav Lajčák v písomnej odpovedi zaslanej poslancom Zahraničného výboru NR SR uvádza, že v deň preletu vládneho špeciálu ponad územie Poľska, bol upravený jeho oficiálny dôvod. Už nemalo ísť o „prepravu ministra pre vnútornú bezpečnosť Vietnamu“ ale o „prepravu ministra vnútra Slovenskej republiky s delegáciou na pracovnú cestu do Ruska“. Ministerstvo však na explicitnú otázku, či sa na palube exminister nachádzal, odpovedalo, že bol uvedený v žiadosti a nie je vecou ministerstva zahraničných vecí kontrolovať obsah podkladov, pretože pri žiadosti o prelet sa uvádza len hlavná osoba, v tomto prípade exminister vnútra. Nie je pritom potrebný menný zoznam pasažierov. Ministerstvo zahraničných vecí zverejnilo tento list na svojej oficiálnej facebookovej stránke .

Robert Kaliňák viackrát tvrdil, že na palube vládneho špeciálu nebol a v rozhovore pre Aktuality.sk sa vyjadril, že nebol ani len na letisku. V tomto bode by bolo možné tvrdiť , že Slovenská republika klamala svojho poľského partnera, pretože podľa vlastných slov ale i oficiálneho vyjadrenia rezortu sa tohto preletu exminister vnútra nezúčastnil, hoci poľská strana dostala oficiálnu žiadosť o prelet jeho osoby.

V tomto prípade máme k dispozícii dve oficiálne stanoviská, ktoré sa navzájom vylučujú. Preto možno tvrdiť, že Slovensko nehovorilo Poliakom pravdu o preprave exministra vnútra. Ministerstvo zahraničných vecí potvrdzuje, že oficiálne šlo z pohľadu Poľska o prelet slovenského ministra vnútra. Pokiaľ teda vychádzame z viackrát opakovaného stanoviska, že exminister Kaliňák na palube nebol, potom naozaj bola Poľská strana oklamaná.

Vyhlásenie ministerstva vnútra, ktoré by potvrdzovalo, že Slovenská republika klamala poľskej alebo nemeckej strane neexistuje. Existujú vyhlásenia ministerstva vnútra a exministra vnútra, v ktorých sa tvrdí, že unesený Vietnamec sa nenachádzal na palube nášho vládneho špeciálu. Práve toto sú tvrdenia, ktoré nemecká strana spochybňuje . Nemecké média rovnako spochybňujú vyhlásenie ministerky vnútra, že o únose sa Slovenská republika oficiálne dozvedela v januári tohto roka. Žiadosť o právnu pomoc v tomto prípade totiž nemecká strana poslala už v septembri 2017.

stránke
Aktuality.sk
z pohľadu
ministerstva vnútra
spochybňuje
spochybňujú


Celý svet, pani redaktorka, všetkých 17 krajín v eurozóne, 27 štátov v EÚ, G20, MMF, ECB, USA, Ázia, Rusko, Čína. Všetci hovoria, že musíme prijímať ochranné opatrenia na záchranu eura.

Otázka je, čo ma R. Fico na mysli pod "ochrannými opatreniami". Identický výrok sme však hodnotili 2.októbra v relácii O5M12, keď R. Fico hovoril konkrétne o eurovale, budeme tak predpokladať, že je tomu tak aj v tomto prípade. Euroval 2 (European Stability Mechanism) je mechanizmus, ktorý bol schválený Európskou Radou 11. júla 2011. Postoj Európskej Komisie, ktorá bude rozhodovať o schválení pôžičiek, je súhlasný a je viditeľný napríklad z tohto vyhlásenia jej komisára Olli Rehna.

2.októbra v relácii O5M12,
schválený
vyhlásenia
vyhlásenia
G20
tu
tu
tu
správy
zúčastňuje


Tak jednoznačne plus je to, že sme získali skoro o dve miliardy viac do rozpočtu z eurofondov pre Slovenskú republiku z podporných fondov Európskej únie ...

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O5M12 , 10. februára 2013 a V politike , 30. júna 2013) Slovensku sa podarilo vyrokovať nárast finančných prostriedkov v programovacom období 2014-2020 v kohéznom fonde o približne 1,2 mld. eur., resp. v cenách z roku 2011 a po inflácii ide o navýšenie 2,8 mld. eur. Pri schválenom rozpočte na roky 2014 - 2020 má Slovensko možnosť čerpať z rozpočtu Európskej únie prostriedky vo výške približne 20 mld. eur. Pre Slovensko bolo najväčšou prioritou pri vyjednávaní nového finančného rámca EÚ udržanie financií pre politiku súdržnosti (kohéznu politiku), čo predstavuje najobjemnejší zdroj príjmov Slovenska z EÚ. Zo zdrojov na politiku súdržnosti pre zotieranie rozdielov medzi európskymi regiónmi, ktorá tvorí najväčší zdroj príjmov Slovenska z rozpočtu EÚ, dostaneme približne 13,1 mld. eur v cenách z roku 2011 (14,7 mld. po inflácii). V súčasnom období 2007 – 2013 je alokácia na úrovni približne 11, 9 mld. eur. Túto informáciu sumarizuje na svojom webe aj denník Pravda : "Brusel v utorok odsúhlasil, že Slovensko dostane z eurofondov na najbližších sedem rokov v čistom po zaplatení odvodov vyše 13,5 miliárd eur. Je to o 2 miliardy eur viac ako v terajšom sedemročnom období na roky 2007 až 2013." Dátum zverejnenia analýzy: 25.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O5M12
V politike
2014 - 2020
politiku súdržnosti
dostaneme
Pravda


13 dôchodky viete koľko stáli? 2,7 miliardy.

Suma 2,7 miliardy predstavuje deficit Sociálnej poisťovne, ktorý musí štát dofinancovať z rozpočtu. Na 13. dôchodky bolo v skutočnosti v minulom roku vyčlenených 830 miliónov eur. Výrok Viliama Karasa preto hodnotíme ako nepravdivý.

Podľa údajov Sociálnej poisťovne bolo v decembri 2024 na 13. dôchodky vyčlenených približne 830 miliónov eur. Tieto finančné prostriedky boli rozdelené medzi takmer 1,5 milióna poberateľov dôchodkových dávok. V roku 2025 by to malo byť až 911 miliónov eur.

Suma 2,7 miliardy eur, ktoré sa v tvrdení objavuje, v skutočnosti pravdepodobne odkazuje na potrebu dofinancovanie Sociálnej poisťovne štátom na pokrytie jej deficitu. V minulom roku ju štát musel dofinancovať sumou 2,72 mld. eur, čo je o 1,12 mld. eur viac rok pred tým. S podobnou sumou počíta rozpočet na nasledujúce roky.

Celkové výdavky Sociálnej poisťovne na dôchodky v roku 2024 dosiahli približne 12,63 miliardy eur. Táto suma zahŕňa starobné, predčasné, sirotské, vdovské či vdovecké dôchodky, ako aj 13. dôchodky.

Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť ide o historicky najvyššie transfery, ktoré sú dôsledkom najmä nových výdavkových politík prijatých v posledných rokoch. „Ide najmä o trináste dôchodky, rodičovské dôchodky alebo uvoľnenie podmienok pre predčasné dôchodky,“ zhodnotil situáciu analytický tím kancelárie Rady.

údajov dofinancovať Celkové zhodnotil


Sme skutočne na druhom mieste v Európskej únii s niektorými ďalšími štátmi a skutočne je tých sviatkov veľa.

Slovensko bolo na druhom mieste spolu s ďalšími krajinami, ktoré mali 15 sviatkov, ktoré boli dňami pracovného pokoja, až do zrušenia Dňa ústavy ako dňa pracovného pokoja. Aktuálne má Slovensko 14 sviatkov, ktoré sú dňami pracovného pokoja, čo ho radí na tretie miesto. Na prvom mieste je Litva so 16, na druhom Bulharsko, Rumunsko a Cyprus s 15. Ak by sme nepočítali s dňami pracovného pokoja ale so všetkými sviatkami Slovensko by bolo spolu s Litvou na prvom mieste so 16 sviatkami, keďže Deň ústavy 1. september aj Deň vzniku samostatného česko-slovenského štátu 28. október sú štátnymi sviatkami ale nie sú dňami pracovného pokoja. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

Zdroj: Pravda /EURES

Najviac štátnych sviatkov má podľa EURES, európskych služieb zamestnanosti, Litva 16. Na oficiálnej stránke je ešte pri Slovensku 15 štátnych sviatkov, keďže je tam uvedený aj Deň ústavy, avšak nie je tam 28. október, čo by naznačovalo, že stránka pracuje s dňami pracovného pokoja, ale ešte nebola aktualizovaná o zrušenie Dňa ústavy. 15 dní pracovného pokoja je na stránke uvedených aj pri Bulharsku, Rumunsku a Cypre. S 13 dňami pracovného pokoja nasleduje Rakúsko a Česko. Najmenej 9 dní pracovného pokoja majú v Dánsku, Holandsku a Španielsku.

Slovensko má aktuálne 6 štátnych sviatkov, z ktorých 4 sú dňami pracovného pokoja, keďže 1. september a 28. október nie sú dňami pracovného pokoja a 10 ďalších dní pracovného pokoja. Deň Ústavy Slovenskej republiky (1. september) nie je dňom pracovného pokoja od roku 2024. 28. október je štátnym sviatkom od roku 2021, nikdy ale nebol dňom pracovného pokoja.

Aktuálne chce vládna koalícia v rámci konsolidácie verejných financií zrušiť aj Deň boja za slobodu a demokraciu 17. november ako deň pracovného pokoja. Získať by na tom mohla až 155 miliónov eur.

Pravda
má
je
má
nie je
je
zrušiť


... do roku 2010, keď bol celkový dlh mesta 47 percent, a potom v roku 2014 je pravda, že 29 percent, ale našťastie nás zachránili peniaze od Národnej diaľničnej spoločnosti 8 miliónov eur, a potom mesto Prešov takisto za pozemky pod bývalým Tescom dostalo peniaze...

Dlh mesta Prešov dosiahol v roku 2010 skutočne 47 % a v roku 2014 klesol na 29,1 %. Na konci roka 2013 sa takisto objavila správa, že na rokovaní mestského zastupiteľstva prešovskí poslanci schválili zámer predaja pozemkov Národnej diaľničnej spoločnosti, na ktorých sa bude stavať úsek diaľnice D1 Prešov západ – Prešov juh. Za predaj mesto podľa záverečného účtu za rok 2014 získalo 7 928 950,23 eur ( .pdf , s. 21). Odpredaj pozemkov pod obchodným domom Tesco však mesto schválilo už v roku 2006 za približne 3 880 369 eur (116,9 mil. Sk). Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

pozemkov

.pdf

Tesco


A čo je najpodstatnejšie, môže Ústavný súd rozhodnúť o tom, že je nelegitímny (Gen. prokurátor zvolený verejnou voľbou pozn.).

V článku sme.sk , týkajúceho sa sťažnosti na tajnú voľbu prokurátora, počas ktorej bol vyhotovený fotografický záznam hlasovacieho lístka, sa píše: "Sťažnosť podanú skupinou poslancov za Smer označil Ústavný súd SR ako podanú zjavne neoprávnenou osobou a zjavne neopodstatnenú . Ústavný súd Slovenskej republiky odmietol podanie poslancov NR SR za stranu Smer pre porušenie ich ústavných práv pri výkone poslaneckého mandátu pri tajnej voľbe generálneho prokurátora 2. decembra minulého roka." V článku pravda.sk sa píše: "Smer žiada predsedu parlamentu, aby pri opakovanej voľbe generálneho prokurátora na budúci utorok zabezpečil riadny výkon tajnej voľby poslanca a aby do nej nikto nezasahoval. Upozornil, že ak by sa situácia vyvíjala naďalej protiprávne, Ústavný súd SR môže o pár mesiacov vyniesť verdikt, že takto zvolený prokurátor bol do funkcie ustanovený v rozpore s Ústavou SR . "Bude to mať ďalekosiahle následky na výkon práce generálnej prokuratúry," dodal." Keďže ide o špekuláciu o možnom rozhodnutí Ústavného súdu SR, hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

sme.sk

pravda.sk


Povedzte mi jedného politika, ktorý povedal a dal čestné slovo, že ten byt predá a dá finančné prostriedky na charitu. Povedzte mi jedného.

Okrem Figeľa sa nám nepodarilo nájsť vyjadrenie iného politika, ktorý by sa chystal byt po vznesení pochybností o jeho nadobudnutí predať a venovať peniaze na charitu, prípadne takého, ktorý by to aspoň sľúbil. Niektoré podobné prípady pridelenia bytov politikom uvádza portál sme.sk .

sme.sk


Veď 3 mesiace, 2 mesiace, mesiac pred výpoveďami lekárov, aj 2 dni pred výpoveďami lekárov, 29.11. pán minister povedal, že akútna aj plánovaná starostlivosť bude zabezpečená.

Podarilo sa nám nájsť nasledovné informácie o vyjadreniach Uhliarika:

29. septembra 2011
SITA zo 4. októbra 2011
SITA z 29. novembra 2011


V rokoch 2002 až 2004 na Slovensku niekoľkým podnikateľským subjektom a fyzickým osobám bola odňatá bezpečnostná previerka práve vzhľadom na kontakty týchto ľudí na scientologickú sektu. Pretože bezpečnostný úrad (NBÚ, pozn.) považoval takéto kontakty za mimoriadne bezpečnostné riziko pre Slovenskú republiku.

Demagog.SK cituje ustanovenia Vyhlášky Národného bezpečnostného úradu č.331/2004 Z.z. o personálnej bezpečnosti a o skúške bezpečnostného zamestnanca :

§ 26

Ukončenie bezpečnostnej previerky

(2) Ak úrad bezpečnostnou previerkou zistí, že navrhovaná osoba nespĺňa predpoklady na vznik oprávnenia podľa § 10 ods. 1, vydá o tom rozhodnutie.

(3) V rozhodnutí podľa odseku 2 musí byť uvedené ustanovenie, podľa ktorého úrad rozhodol o tom, že sa osoba nemôže oboznamovať s utajovanými skutočnosťami , skutočnosti, ktoré boli podkladom na rozhodnutie, akými úvahami bol vedený úrad pri hodnotení dôkazov a poučenie o možnosti podať odvolanie.

V zmysle Zákona NR SR č. 215/2004 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov bol vydaný Zoznam utajovaných skutočností v pôsobnosti Národného bezpečnostného úradu .

Do tohto zoznamu patria aj Súhrnné zoznamy osôb, ktorým bol vydaný certifikát o bezpečnostnej previerke a vybrané údaje osôb,ktorým bol vydaný certifikát o bezpečnostnej previerke (stupeň utajenia Dôverné,oblasť utajenia podľa § 1 písm.i) Nariadenia vlády SR č.216/2004 Z.z.,ktorým sa ustanovujú oblasti utajovaných skutočností s odôvodnením, že by mohlo prísť k poškodeniu štátnych záujmov,verejných záujmov alebo právom chránených záujmov štátneho orgánu, a tým k jednoduchej ujme na záujmoch Slovenskej republiky .

Z tohoto dôvodu nemá Demagog.SK prístup ku Súhrnnému zoznamu osôb,ktorým bol vydaný certifikát o bezpečnostnej previerke a preto celkom jasne ani ku Rozhodnutiu o ukončení bezpečnostnej previerky , ktoré môže byť vydané len vo vťahu k osobe,ktorá bezpečnostnú previerku logicky už mala.


...každý deň sa o zdravie našich pacientov stará okolo 20 000 sestier.

Národné centrum zdravotníckych informácií informuje o počte zdravotných sestier na Slovensku - celkovo 31 166. Číslo sa značne odlišuje od skutočnosti, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.


Ja som odchovaný na dvojtisícročnej židovsko-kresťanskej tradícii a ich učení a toto (registrované partnerstvá, pozn.) jednoducho presahuje tento rámec .

Napriek protestným hlasom mnohých predstaviteľov, cirkev vo svojom oficiálnom učení vyjadruje konzistentný a opakovaný nesúhlas s registrovanými partnerstvami pre osoby rovnakého pohlavia. Kvôli týmto skutočnostiam hodnotíme výrok poslanca Gyimesiho ako pravdivý. Je ale potrebné pripomenúť, že tá istá tradícia, ktorú spomína poslanec Gyimesi nebránila mnohým iným vysokým predstaviteľom cirkví vyjadriť svoju podporu registrovaným partnerstvám a to vrátane samotného pápeža Františka.

Diskusia o registrovaných partnerstvách je v kontexte kresťanských cirkví živá a postoje sa líšia naprieč jednotlivými denomináciami ako aj krajinami. Oficiálne stanoviská Konferenice biskupov Slovenska aj stanovisko Evanjelickej cirkvi augsburského vyznania na Slovensku hovoria proti uznávaniu zväzkov pre páry rovnakého pohlavia. Konferencia biskupov Slovenska vo svojom staršom stanovisku hovorí, že sa nemôže stotožniť so zrovnoprávnením spolužitia homosexuálov s rodinami založenými na manželstve. V novšom stanovisku zase hovorí, že právne uznávanie a ekonomická podpora zväzkov pre páry rovnakého pohlavia vysiela “dezorientujúce posolstvo”. Pastorálne stanovisko Evanjelickej cirkvi sa zase vyjadruje explicitný nesúhlas so zriadením inštitútu registrovaného partnerstva, s právom uzatvárať manželstvo pre homosexuálne páry a s možnosťou adopcie detí homosexuálnymi pármi.

Mnoho vysokých predstaviteľov týchto cirkví sa však v minulosti vyjadrilo pozitívne voči možnosti zavedenia registrovaných partnerstiev či dokonca manželstiev. Medzi najznámejších advokátov LGBTI+ ľudí na Slovensku patrí evanjelická farárka Anna Polcková, ktorá sa dlhodobo vyjadruje podporne voči LGBTI+ témam, alebo evanjelický kňaz Jakub Pavlus, ktorý podporil manželstvá LGBTI+ a prišiel pre svoje názory o prácu farára. Vo svete tiež nie je podpora predstaviteľov cirkvi zriedkavou záležitosťou. V Nemecku sa napríklad vyše 100 katolíckych predstaviteľov prihlásilo ku komunite LGBTI+ a v Belgicku flámski biskupi povolili požehnanie zväzkov pre páry rovnakého pohlavia. Najvýznamnejšia podpora pre registrované partnerstvá prišla od najvyššieho predstaviteľa Katolíckej cirkvi, pápeža Františka.

V dokumentárnom filme s názvom Francesco sa pápež na adresu registrovaných partnerstiev vyjadril nasledovne: "Homosexuáli majú právo byť súčasťou rodiny. Sú to božie deti... Čo potrebujeme, je zákon o registrovaných partnerstvách, aby týmto spôsobom boli právne krytí," Pápež ďalej uviedol, že sa registrovaných partnerstiev aj v minulosti "zastával". K pápežovým vyjadreniam o registrovaných partnerstvách zaujal neskôr postoj aj Vatikánsky štátny sekretariát, ktorý rozoslal pápežským nunciom list, v ktorom sú citované pápežove výroky označené za vytrhnuté z kontextu. Dokument zároveň zdôrazňuje, že na oficiálnom odmietavom postoji cirkvi voči akýmkoľvek homosexuálnym zväzkom sa nič nemení.

Proti zväzkom párov rovnakého pohlavia hovoria aj oficiálne cirkevné dokumenty, upozornil na to cirkevný analytik Imrich Gazda pre Denník N : V roku 2003 vydala Kongregácia pre náuku viery dokument týkajúci sa registrovaných partnerstiev, v ktorom sa priamo píše, že akokoľvek je cirkev pre “gejov a lesby” prijímajúca, civilné zväzky dvoch mužov alebo dvoch žien neschvaľuje. „Cirkev učí, že rešpekt voči homosexuálnym osobám v nijakom prípade nemôže viesť k schvaľovaniu homosexuálneho správania alebo k právnemu uznaniu homosexuálnych zväzkov.“píše sa v dokumente.

Výkonný sekretár Konferencie biskupov Slovenska Kňaz Ziolkovský sa hovorí , že pápežové vyjadrenia nemenia katolícke učenie cirkvi a náuka katolíckej cirkvi aj k tejto téme sa nachádza v katechizme. Katechizmus katolíckej cirkvi síce hovorí, že homosexuálne vzťahy treba prijímať s úctou, súcitom a jemnocitom a vyhýbať sa akémukoľvek náznaku nespravodlivej diskriminácie voči nim, v tej istej časti odkazuje na tieto vzťahy ako veľmi závažnú zvrátenosť, homosexuálne úkony označuje za nezriadené a proti prirodzenému zákonu a hovorí, že ich v nijakom prípade nemožno schvaľovať.

Výrok o „tradícii” by sa dal vysvetliť aj ako pochopenie historického postoja kresťanstva v jeho dvoj-tisícročnej existencii, počas ktorej boli homosexuálne zväzky v takmer absolútnej väčšine odmietané, avšak inštitút registrovaných partnerstiev je historicky úplne nová vec. Na druhej strane mnohé krajiny v európe s rovnakou židovsko-kresťanskou tradíciou majú dnes registrované partnerstvá uzákonené, ako napríklad prevažne katolícke krajiny ako Írsko alebo Portugalsko .

stanovisku
stanovisku
stanovisko
vyjadruje podporne
manželstvá LGBTI+
prihlásilo ku komunite LGBTI+
požehnanie zväzkov
vyjadril
postoj
Denník N
hovorí
Katechizmus katolíckej cirkvi
Írsko
Portugalsko


Bolo zistené, je to verejný register, ktorý podávajú a vlastne vypĺňajú sami sudcovia, že každá piata osoba na súde je v rodinnom vzťahu. V blízkom vzťahu. A tie ostatné osoby sú vo vzťahu. Je to myslím rok 2012 od 2004. Transparentcy zisťovala aj spätne.

To ci je alebo nie je sudca v príbuzenskom vztahu s iným sudcom sa dá zistit len na základe majetkových priznaní sudcov, ktorí sú v nich povinní zaznacit mená blízkych osôb v justícii. Tieto údaje z majetkových priznaní sudcov spracoval portál otvorenesudy.sk . Citujeme zistenia, ktoré publikovali prostredníctvom blogu : "Zo sudcovských priznaní za minulý rok vyplýva, že z 1383 aktívnych sudcov, ktorí minulý rok podali majetkové priznanie, má blízky rodinný vztah k inému sudcovi ci zamestnancovi na súdoch 277 z nich, ciže každý piaty . " Blog Transparency International uvádza, že " Z deklarovaných 276 rodinných vztahov ide v 55 percentách prípadov o vztah k dalšiemu sudcovi . Dalšia pätina vztahov sa týka vyšších súdnych úradníkov. Zvyšok sú najmä vztahy k administratívnych pozíciám ako sú asistenti ci súdni tajomníci.". Taktiež ja pravda,že sudcovia sami vyplnajú tieto údaje " Blízke osoby sa nahlasujú v každorocných majetkových priznaniach . Sudcovia majú uviest osoby, ktoré sú sudcami, zamestnancami súdov alebo ministerstva ci organizácií v pôsobnosti ministerstva (napr. aj väznice). Za blízku osobu sa považujú príbuzní v priamom rade (rodicia, deti, vnúcatá) ako aj súrodenec ci manžel. Respektíve osoby, ktoré sú v podobne blízkom vztahu. Sudcovia vo výkazoch ale nemusia konkrétne uviest, aký presne vztah príbuznosti to je." Dátum zverejnenia analýzy: 03.02.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

otvorenesudy.sk
blogu
Transparency
každorocných majetkových priznaniach


a napokon treba povedať, že KDH v parlamente, keď sa tento zákon (zákon o štátnom jazyku, pozn.) schvaľoval, táto novela zákona schvaľovala, tak hlasoval za túto novelu zákona,

Podľa vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (tlač 982) - tretie čítanie. Hlasovanie o návrhu zákona ako o celku : Z KDH sa 6 poslancov zdržalo hlasovania a traja poslanci hlasovali proti.

Hlasovanie o návrhu zákona ako o celku


Viete koľko ide na platy ľudí na Slovensku? Iba 39% (z HDP, pozn.), zbytok ide firmám a štátu.

Na základe údajov Eurostatu o tzv. Employee Compensation (kompenzácia zamestnancov) môžeme vypočítať aké sú celkové (hrubé) náklady na platy. Celková suma sa následne porovnáva voči celkovému HDP, čiže hodnote všetkých produktov a služieb vyprodukovaných v krajine. Pre rok 2016 bola pre Slovensko táto hodnota na úrovni 39,3 % HDP. Údaj potvrdzujú aj viaceré médiá, ktoré s takýmto číslom narábajú. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Eurostatu
Employee Compensation
Trend
komentoval


To je kompetencia národných štátov, chrániť tú časť hranice, ktorá je zároveň schengenská...

Článok 15 Kódexu (.pdf) schengenských hraníc hovorí, že " Členské štáty nasadia na vykonávanie kontroly vonkajších hraníc dostatočný počet vhodného personálu a zabezpečia dostatok zdrojov v súlade s článkami 7 až 14 tak, aby zabezpečili, že táto kontrola je účinná a má vysokú a jednotnú úroveň ". Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Schengenská dohoda bola podpísaná v roku 1985. Išlo o dohodu medzi Nemeckom, Francúzskom, Belgickom, Holandskom a Luxemburskom, ktorej cieľom bol " dosiahnuť zrušenie kontrol na spoločných hraniciach pri pohybe štátnych príslušníkov členských štátov Európskych spoločenstiev a uľahčiť pohyb tovaru a služieb ". ( Schengenská dohoda , (.pdf)) Dohoda sa vykonáva na základe Schengenského dohovoru (.pdf), ktorý vstúpil do platnosti v roku 1995. K Dohovoru sa postupne pripájali ďalšie európske štáty, členy Európksej únie, ale aj štáty ktoré členmi nie sú (Nórsko, Island, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko). Slovensko sa stalo členom Schengenu spolu s Českou republikou, Estónskom, Lotyšskom, Litvou, Maďarskom, Maltou, Poľskom a Slovinskom 21. decembra 2007. Schengen bol v roku 1999 začlenený do rámca EU. Príkladom toho, že členské štáty EU musia splniť kritérá, aby mohli byť plnohodnotnými členmi Schengenského priestoru sú Cyprus, Chorvátsko, Rumunsko a Bulharsko, ktoré zatiaľ v Schengene nie sú. K prijatiu štáty musia absolvovať schengenské hodnotenie správneho uplatňovania predpisov vo všetkých dotknutých oblastiach, ako je oblasť pozemných, vzdušných a morských hraníc, policajnej spolupráce, alebo ochrany osobných údajov. O rozšírení priestoru sa rozhodnú členské štáty, ktoré na zasadaniach Rady EU musia jednomyseľne schváliť žiadosť kandidujúcich štátov. Vonkajšie hranice Schengenského priestoru sú definované ako pozemné hranice členských štátov vrátane riečnych a jazerných hraníc, námorné hranice členských štátov a ich letiská, riečne prístavy, námorné prístavy a jazerné prístavy, ak nie sú vnútornými hranicami.

Kódexu
Schengenská dohoda
Schengenského dohovoru
členom Schengenu
plnohodnotnými členmi
hodnotenie
rozhodnú
Vonkajšie hranice


Keď strana (SaS, pozn.) vznikala bola tu ponuka, aby som vstúpil do strany, ja som povedal, že do strany nevstúpim.

Údaj o tom, že Andrej Kiska dostal takúto ponuku od strany SaS potvrdzujú vyjadrenia Kisku a osobne nám ich potvrdil aj asistent predsedu strany SaS Filip Vačko. Výrok na základe toho považujeme za pravdivý. Je pravdou, že A. Kiska sa už v období predchádzajúcom volebnej kampani profiloval ako nestranícky a občiansky kandidát. A. Kiska samotný udal za príklad jeho reakciu na ponuku zo strany SaS od R. Sulíka a ďalších dvoch strán v období roku 2010, kedy mu bolo ponúknuté významné členstvo v ich štruktúrach. A. Kiska na základe svojho presvedčenia tieto ponuky odmietol. Ohľadom prípadnej podpory z politických strán sa vyjadril, že ho ,,teší”, ale priamo ju nevyhľadával, ani nebude.( sme.sk , kiska.blog.sme.sk ). Dátum zverejnenia analýzy: 25.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

sme.sk

kiska.blog.sme.sk


(...) predsednícke miesta vo výboroch (..) tak z tých nedostali (ĽS Naše Slovensko, pozn.) žiadne (...)

Je pravdou, že ĽS NS so 14 mandátmi nezískala ani jedného predsedu výboru. Nižšie uvedený zoznam potvrdzuje slová Richarda Vašečku. Zoznam predsedov výborov NR SR Mandátový a imunitný výbor NR SR- Raši, Richard (SMER – SD) Výbor NR SR pre nezlučiteľnosť funkcií- Poliačik, Martin (SaS) Výbor NR SR pre európske záležitosti- Blaha, Ľuboš (SMER – SD) Ústavnoprávny výbor NR SR- Madej, Róbert (SMER – SD) Výbor NR SR pre financie a rozpočet- Kamenický, Ladislav (SMER – SD) Výbor NR SR pre hospodárske záležitosti- Kiššová, Jana (SaS) Výbor NR SR pre pôdohospodárstvo a životné prostredie- Csicsai, Gabriel (MOST-HÍD) Výbor NR SR pre verejnú správu a regionálny rozvoj- Kollár, Boris (SME RODINA) Výbor NR SR pre sociálne veci- Bašistová, Alena (-zvolená za stranu SIEŤ) Výbor NR SR pre zdravotníctvo- Zelník, Štefan (SNS) Výbor NR SR pre obranu a bezpečnosť- Hrnko, Anton (SNS) Zahraničný výbor NR SR- Šebej, František (MOST-HÍD) Výbor NR SR pre vzdelávanie, vedu, mládež a šport- Petrák, Ľubomír (SMER – SD) Výbor NR SR pre kultúru a médiá- Jarjabek, Dušan (SMER – SD) Výbor NR SR pre ľudské práva a národnostné menšiny- Jurinová, Erika (OĽaNO) Osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti NBÚ- Galko, Ľubomír (SaS) Osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti SIS- Lipšic, Daniel (OĽaNO) Osobitný kontrolný výbor NR SR na kontrolu činnosti Vojenského spravodajstva- Vašečka, Richard (OĽaNO) Výbor NR SR na preskúmavanie rozhodnutí NBÚ- Krajniak, Milan (SME RODINA) Dátum zverejnenia analýzy: 04.04.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Zoznam predsedov výborov NR SR


Máme zásoby plynu na 95 dní, čo je presne podľa smerníc EÚ.

Nariadenie (nie smernica ako hovorí Fico) o zaistení dodávok plynu hovoria o aspoň 30 dňoch. Fico hovorí o trojnásobku. Je však pravdou, že ak by teoreticky malo Slovensko zásoby plynu až na 95 dní, nariadenie EÚ by splnilo podľa požiadaviek. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

obsahujú
minimálne
nariadenie
uviedol
Amanda Paul
Štúdia
zverejnená


My sme pristúpili k zníženiu odvodov o 170 miliónov eur a dnes je reálne stav taký, že človek, ktorý má povedzme minimálnu mzdu alebo niečo nad minimálnu mzdu, tak vďaka zníženiu zdravotných odvodov, dostane prakticky 13-ty plat a vôbec sa to nedotkne ceny práce pre zamestnávateľa, ako takého.

Od nového roka sú zamestnanci so mzdou do 380 eur oslobodení od platby zdravotného poistenia. U zamestnancov s minimálnou mzdou môže úspora dosiahnuť zhruba 384 eur, teda približne jeden mesačný plat. Náklady tohto zákona boli vyčíslené v doložke vplyvov návrhu zákona na 146.2 milióna eur a nie ako uvádza Robert Fico 170 mil. Preto tento výrok nepovažujeme za pravdivý. Zdravotné odvody sa znižovali od 1. januára 2015, pričom vládny návrh zákona týkajúci sa zdravotného poistenia bol v Národnej rade SR schválený 28. novembra 2014. Pri súčasnej úrovni minimálnej mzdy na úrovni 380 € zamestnávateľ ani zamestnanec neplatia zdravotné odvody. Zamestnávateľ pri doterajších odvodoch 10 % z hrubej mzdy ušetrí 38€ a zamestnanec pri doterajšom odvode 4 % z hrubej mzdy ušetrí 15,2 €. Podľa Doložky vplyvov tohto zákona ( .rtf , s.4) sa predpokladá negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy v roku 2015 vo výške 146,2 milióna eur. Mesačný zárobok by sa po tejto úprave mal u nízkopríjmových zamestnancov do 570 € zvýšiť o 32 € , čo v prepočte na dvanásť kalendárnych mesiacov činí 384 €, čiže môžeme potvrdiť tvrdenie o tzv. trinástom plate. Podľa tohto zákona ( .rtf , s.3) sa odpočítateľná položka v plnej výške udeľuje zamestnancom so mzdou do 380 €. Pri zamestnancoch so mzdou medzi 380 € až 570 € sa odpočítateľná položka znižuje s rastom príjmu. Pokiaľ príjem vzrastie o jedno euro, odpočítateľná položka sa znižuje o dve eurá. Pri mzde nad 570 € je odpočítateľná položka nulová. Pri zamestnancoch so mzdou medzi 380 € - 570 € už platí odvody zamestnanec aj zamestnávateľ, avšak v nižšej výške, než doteraz. Zamestnávateľa sa táto úprava skutočne z hľadiska ceny práce nedotkne. Odpočítateľná položka sa týka len pracovníkov, ktorí vykonávajú pracovnú činnosť v pracovnom pomere, štátnozamestnaneckom pomere, služobnom pomere alebo obdobnom pracovnom vzťahu ( .rtf , s.2). Netýka sa dohodárov ani živnostníkov. Dátum zverejnenia analýzy: 13.04.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

schválený
.rtf
32 €
.rtf
.rtf


...časť opozície na základe aj toho zákona dáva podnet povedzme na Mizíka, na ďalších poslancov ĽS NS len kvôli vyjadreniam...

V januári 2017 sa stala účinnou novela trestného zákona známa i s prídomkom "protiextrémistická". Podľa dostupných informácii využil protiextrémistickú novelu opozičný poslanec Ondrej Dostál, ktorý podal trestné oznámenie na poslanca Uhríka. V iných prípadoch trestného stíhania poslancov ĽS NS pre extrémizmus sme sa k nejakým menám opozičných poslancov ako oznamovateľov trestných činov nedopátrali. Navyše Bugárom spomínané trestné stíhanie bolo začaté policajnými orgánmi ex offo. Trestné stíhania sa týkajú podozrení z extrémistických prejavov, pričom dochádza k naplneniu skutkových podstát rôznych trestných činov. V prípade Mizíka ide navyše o podozrenie z prečinu výroby extrémistického materiálu, čo už za vyjadrenie nemôžeme považovať. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. V marci 2017 podal na poslanca Uhríka (ĽS NS) poslanec Ondrej Dostál (SaS) trestné oznámenie za jeho výroky v relácii "O 5 minút 12". Dôvodom malo byť podozrenie z naplnenia skutkovej podstaty trestného činu založenia, podporovania a propagácie hnutia smerujúceho k potlačeniu základných práv a slobôd podľa Trestného zákona, alebo prejavu sympatie k hnutiu smerujúcemu k potlačeniu základných práv a slobôd podľa Trestného zákona. V máji 2017 policajný vyšetrovateľ obvinil poslanca ĽS NS Stanislava Mizíka z prečinu „výroby extrémistických materiálov v jednočinnom súbehu s prečinom hanobenia národa, rasy a presvedčenia.“ Vtedy však opozícia poukázala na spôsob, akým polícia vyzvala na „súčinnosť“ člena parlamentu. Nepáčilo sa im, že voči poslancovi zasiahla počas zasadnutia parlamentného výboru. Hovorkyňa Úradu špeciálnej prokuratúry Tökölyová sa vyjadrila , že „polícia začala konať ex offo koncom minulého týždňa pre podozrenie zo spáchania prečinu hanobenia národa, rasy a presvedčenia“. Polícia v máji tohto roka vzniesla obvinenie aj voči Milanovi Mazurekovi – za trestný čin podnecovania, hanobenia a vyhrážania sa osobám pre ich príslušnosť k rase, národu alebo etnickej skupine. Dôvodom sú jeho hanlivé výroky v žilinskom rádiu Frontinus na adresu Rómov. Najprv sa výrokmi zaoberala žilinská polícia, neskôr spis prebrala NAKA a v januári začala trestné stíhanie. Z verejných zdrojov nemáme informácie o tom, kto dal podnet polícii na trestné stíhanie, prípadne či začala konať ex offo. Mandátový a imunitný výbor NR SR už vlani v decembri rozhodol, že poslanci Milan Mazurek a Stanislav Mizík (obaja ĽSNS) sa musia ospravedlniť v pléne parlamentu za výroky, ktoré povedali ešte počas októbrovej schôdze. Podnet na poslancov už vtedy podal predseda parlamentu Andrej Danko (SNS), podľa ktorého sa poslanci výrokmi vysmievajú zo židovského národa. V týchto prípadoch, pravda, išlo o disciplinárne, nie trestné, stíhanie. Danko sa tiež odvoláva na protiextrémistickú legislatívu: " Poukázal, že hanobenie rasy a národa je trestný čin, ktorý by mal byť riadne potrestaný. Poslancovi však za výroky v pléne hrozí iba pokuta vo výške tisíc eur." Treba tiež dodať, že trestný čin hanobenia národa, rasy a presvedčenia nebol zavedený poslednou novelou (len sa rozšírila jeho aplikácia aj na prípady hanobenia osôb pre ich politické presvedčenie). Dátum zverejnenia analýzy: 05.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

podal opozícia vyjadrila verejných zdrojov Podnet odvoláva


Ja som aj na rozdiel od iných predsedov (Najvyššieho súdu SR, pozn.) pojednával. Teraz pani predsedníčka Švecová vôbec nepojednáva.

Súčasná predsedníčka Najvyššieho súdu SR JUDr. Daniela Švecová , ktorá je predsedníčkou od 2. októbra 2014, vyniesla 32 rozhodnutí a momentálne je evidovaná v jednom pojednávaní. Výrok hodnotíme ako nepravdivý.

JUDr. Daniela Švecová
32 rozhodnutí
jednom pojednávaní.


Snáď až na jednu stranu, ktorá to možno trochu spochybňuje, či euro nechať alebo nie, je to na komplet politickým spektrom máme zhodu.

Výrok hodnotíme ako zavádzajúci. P. Frešo má pravdepodobne na mysli stranu Sloboda a Solidarita , ktorá však priamo nespochybňuje, či euro ponechať. Hovorkyňa SAS sa pre agentúru SITA vyjadrila (4. 11. 2011): "SaS nie je ani proti EÚ, ani proti euru, ale sme za striktné dodržiavanie existujúcich pravidiel." Ostatné politické strany sa zhodujú v názoroch na zachovanie eura a podporujú aj stabilizačné mechanizmy, naprieč politickým spektorom, vrátane opozičnej strany SDKÚ, ktorej predsedom je P. Frešo.

Sloboda a Solidarita
SITA
politické strany


Dnes zo strany niektorých opozičných strán SaS, OĽaNO a Sme rodina padla verejná výzva k premiérovi Pellegrinimu, aby zvolal okrúhly stôl, kde by sme prediskutovali návrhy.

V deň odvysielania relácie vyzvali lídri opozičných strán OĽaNO, SaS a Sme rodina premiéra Petra Pellegrini, aby usporiadal okrúhly stôl a hľadal riešenia na zlepšenie situácie na polícii, prokuratúre a v súdnictve. Výrok Gábora Grendela preto hodnotíme ako pravdivý.

vyzvali