Prečo je dôležité, aby generálny prokurátor bol vymenovaný? Napríklad pre to, že v jednej z káuz bývalej vládnej koalície megakáuz v Nástenkovom tendri, bolo podané obvinenie zo strany ministerstva vnútra a vyšetrovateľov, voči poslancovi súčasnému, za Slovenskú národnú stranu a bývalému ministrovi a prokuratúra to blokuje.

Denník SME 9. marca 2011 informoval o kauze, ktorá sa dotýkala verejného obstarávania a verejnej dražby: "V tendri za 3,6 miliardy korún mal byť bývalý minister výstavby Štefanov hlavným organizátorom toho, že protizákonne uspel vopred dohodnutý uchádzač, konzorcium firiem Avocat a Zamedia." Priebeh tohto nástenkového tendra zverejnilo aj sme.sk : Ministerstvo výstavby v máji 2007 vyhlásilo tender za 3,6 miliardy korún na propagáciu eurofondov a právne služby iba na nástenke. Vyhralo konzorcium firiem Avocat a Zamedia. Išlo o jediného uchádzača, ktorý sa do súťaže prihlásil. Na konci roku 2008 sa o tento prípad začali zaujímať médiá a zverejnili, že tender bol vyhlásený iba na nástenke. Pri niektorých faktúrach, ktoré ministerstvo zaplatilo išlo až o stopercentne predražené sumy. Tender začal preverovať Úrad pre verejné obstarávanie, ktorý v apríli 2009 skonštatoval, že v tendri bol porušený zákon. SME uvádza , že: " Premiér Robert Fico sa po oboznámení s výsledkami kontroly rozhodol odvolať ministra výstavby Mariána Janušeka z funkcie. V tom čase už tender hradený z eurofondov skúmala aj Európska komisia. Fico síce odvolal Janušeka, ale súhlasil s tým, že ho nahradí Igor Štefanov, ktorý celý tender pripravoval. Fico to odôvodňoval tým, že za kauzu je politicky zodpovedný minister, nie úradník, ktorý ho pripravoval." V apríli 2009 boli tieto zmluvy zrušené a následne v septembri polícii v tejto veci začala oficiálne trestné stíhanie. Po druhej kontrole Najvyššieho kontrolného úradu (marec 2010 pozn.) Fico odvolal aj Štefanova. Podľa SME v marci 2010: " Polícia rozhodla o obvinení konkrétnych páchateľov. Urobila tak aj na základe znaleckého posudku, ktorý skúmal počítače jednotlivých úradníkov. Prokuratúra teraz rozhodne, či podá do parlamentu návrh na zbavenie imunity Igora Štefanova." Generálna prokuratúra zatiaľ nepodala návrh na zbavenie imunity Štefanova, čo potvrdil aj Daniel Lipšic pre bratislava.sk . a zároveň dodal: "Už som viackrát povedal, že je neprijateľné, aby sme na Slovensku mali triedu ľudí, ktorí stoja nad zákonom a ktorí si vždy nájdu niekoho, kto ich v tom ich výlučnom postavení podporí. A dnes to, žiaľ, robí generálna prokuratúra."

informoval

sme.sk

uvádza

Podľa SME

bratislava.sk


No nie je to v poriadku, pretože stručne k tej daňovej prognóze, ktorá bola zverejnená výborom pre daňové prognózy, hovoríme tam o nejakom ekonomickom raste približne okolo 3 % v tomto roku.

Podľa správy Výboru pre daňové prognózy Ministerstva financií (.pdf, Komentár, s.4) sa očakáva nárast ekonomiky o 2,9%. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

správy


...pre to porozumenie pomerom na Ukrajine, je pozrieť si volebnú mapu Ukrajiny, v podstate že kde sú voliči Strany regiónov a Viktora Janukovyča a kde sú voliči povedzme ešte Júlie Tymošenkovej a súčasnej opozície. No tak jasne je tá Ukrajina rozdelená na tú východnú časť, aj viac rusky hovoriacu a tú západnú časť, ktorá, kde sú aj tie túžby pričleniť sa k západnej Európe silnejšie.

Na volebnej mape Ukrajiny je zreteľne vidieť, že voliči Janukovyča (Strana Regiónov - Party of Regions) sú zastúpení predovšetkým na východe Ukrajiny (modrá). Výnimkou je najzápadnejší cíp krajiny. Voliči opozície - strana Vlasť ( Fatherland ) a strany Sloboda ( Freedom ) sa nachádzajú z väčšej časti na západnej strane. Ďalšia významná opozičná strana V. Klička UDAR , nie je v infografike. Na východe a juhu krajiny sa hovorí zväčša po rusky. Vzhľadom na to, že západ krajiny volí proeurópsku opozíciu (východ naopak Janukovičovú stranu), možno hodnotiť pravdivo aj časť výroku, že západ Ukrajiny sa viac chce pričleniť k EÚ. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

mape Fatherland Freedom UDAR krajiny


Tento sľub hodnotíme ako splnený, pretože novelizácia zákona o sociálnom poistení prebehla.

zákona
materského
1260 eur
zvýši
zákona
Rodičovský príspevok


My tvrdíme, že vaša alternatíva, o ktorej ste hovorili veľmi otvorene viacerí, bola len alternatíva zvýšenia DPH...  Ale veď povedal pán Mikloš a povedal aj ďalší predstaviteľ opozície.

Podobný výrok Róberta Fica sme už viackrát overovali, naposledy 10.2. 2013 v relácii O 5 minút 12 . Výrok opäť hodnotíme ako zavádzajúci, pretože napriek tomu, že pravicoví politici pripúšťali zvyšovanie daní a DPH ako jednu z variant v prípade nutnosti, nikdy sme nenašli žiadnu správu kde by predstaviteľ opozície otvorene pred voľbami povedal, že DPH sa budú zvyšovať, tak ako to opakovane tvrdí premiér.

O 5 minút 12
SME
Mikloša


A dnes zbrane zo Slovenska rovnako idú na Ukrajinu v rozpore s tým, čo tu Fico s Pellegrinim sľubovali pred voľbami, alebo aj Danko. A Ukrajina platí priamo tým firmám, ktoré tie zbrane na Ukrajinu vyvážajú, čiže zo Slovenska zbrane náboje naďalej prúdia na Ukrajinu, len vtedy to boli teda naše staré zásoby, veľakrát také, že boli kvázi pred zárukou trvanlivosti a odišli vlastne stariny na Ukrajinu. A dostali sme za to zaplatené, dnes idú nové zbrane.

Pred voľbami sa koaliční lídri na čele s Robertom Ficom vyjadrovali k dodávkam zbraní skôr odmietavo. Po voľbách však vládna koalícia zaujala postoj, že komerčným dodávkam zbraní na Ukrajinu brániť nebude. Slovenské zbrojovky tak môžu naďalej pokračovať v dodávkach nových zbraní na Ukrajinu. Za predchádzajúcej vlády pritom na Ukrajinu prúdila vojenská pomoc aj zo skladov slovenskej armády. Išlo najmä o vojenskú techniku na konci životnosti a bez perspektívy do budúcnosti. Výrok Igora Matoviča preto hodnotíme ako pravdivý.

Robert Fico pred voľbami v septembri 2023 zaujal kritický postoj k posielaniu vojenskej pomoci Ukrajine. Na sneme Smeru-SD ešte v novembri 2022 oznámil svoj zámer ukončiť vojenskú pomoc. Fico prisľúbil, že ak bude Smer-SD vo vláde, tak podporí len humanitárnu pomoc a nepošlú na Ukrajinu ani jeden náboj. Tento prísľub Fico odvtedy viackrát zopakoval .

Predseda SNS Andrej Danko sa otvorene a dlhodobo vyjadroval proti akýmkoľvek dodávkam zbraní na Ukrajinu. V relácii Na hrane ešte v marci 2022 povedal , že Slovensko nesmie dodávať zbrane na Ukrajinu. Aj na priamu otázku tesne pred voľbami odpovedal , že vo vojenskej pomoci Ukrajine nechce pokračovať. Danko sa dokonca vyjadril proti „darovaniu“ húfnic Zuzana, tie však neboli súčasťou vojenskej pomoci, ale boli dodané na základe kontraktu na komerčný predaj . Výrobu ďalších 16 húfnic následne financovali Dánsko, Nemecko a Nórsko, ktoré na tento účel vyčlenili 92 miliónov eur.

Predseda strany Hlas-SD Peter Pellegrini sa pred voľbami vyjadroval , že Slovensko do budúcna nemôže výraznejšie pomôcť Ukrajine, pretože už toho veľa nemá. Na druhú stranu označil Ruskú agresiu na Ukrajine za príležitosť pre Slovensko v oblasti zbrojného priemyslu a podporoval komerčné dodávky zbraní. „Nikdy nepoviem vetu, že zo Slovenska neodíde ani náboj, pretože Slovensko má fabriky, ktoré vyrábajú muníciu,“ povedal predseda strany Hlas.

Po voľbách sa postoj koalície najviac priblížil k vyjadreniam predsedu Hlasu. Predseda SNS Andrej Danko síce trval na stanovisku, že okrem vojenskej pomoci by zastavil aj súkromné objednávky vojenskej techniky. Róbert Fico však svoje dovtedajšie tvrdenia korigoval, keď v novembri 2023 upresnil , že jeho odmietavý postoj sa týka len prípadných dodávok zbraní a munície zo zásob slovenskej armády a povedal, že nová vláda nebude brániť podnikom pri výrobe a dodávkach zbraní odberateľom.

Tieto tvrdenia potvrdil aj minister zahraničných vecí za Smer-SD Juraj Blanár, keď oznámil , že vojenská pomoc Ukrajine, ktorá funguje na komerčnom základe, bude pokračovať.

Fico ešte pred týmito vyhláseniami podporil vojenskú pomoc Ukrajine na summite EÚ v Bruseli. V záveroch rokovania, ktoré Fico schválil, sa okrem iného spomína aj urýchlenie poskytovania vojenskej podpory.

„Európska únia bude Ukrajine a jej obyvateľom naďalej poskytovať významnú finančnú, hospodársku, humanitárnu, vojenskú a diplomatickú podporu, a to tak dlho, ako to bude potrebné,“ píše sa v záverečnom dokumente , ktorý bol schválený všetkými hlavami štátov EU.

Za toto hlasovanie ho kritizoval aj Andrej Danko, ktorý je dlhodobo proti dodávkam zbraní na Ukrajinu.

Z dát Úradu vlády vyplýva, že od februára 2022 Slovensko poskytlo Ukrajine pomoc vo výške približne 671 miliónov eur. Najvýznamnejšiu časť tejto pomoci tvorili systém PVO S-300 a stíhačky MiG-29.

Slovensko dostalo za pomoc Ukrajine refundácie z Európskeho mierového nástroja či viaceré kompenzácie od našich spojencov.

V prípade dvoch najväčších položiek pomoci Ukrajine išlo navyše o techniku na konci životnosti a bez perspektívy do budúcnosti. Systém S-300 nemal od roku 1991, slovenskí technici naň nemali dostatok náhradných dielov a systém by bol v prípade potreby schopný prevádzky len niekoľko mesiacov, ak nie týždňov.

Z jedenástich dostupných stíhačiek typu MiG-29 v slovenskej armáde boli k decembru 2022 plne letu schopné iba štyri. Kvôli vojne na Ukrajine vznikol problém s dodávkami náhradných dielov, čím bola ich oprava znemožnená. Zároveň odišli aj ruskí technici , ktorí sa starali o ich údržbu. V reakcii na to sa ministerstvo obrany rozhodlo stíhačky v auguste 2022 uzemniť . Prevádzka ruských stíhačiek MiG-29 v slovenských ozbrojených silách bola už aj predchádzajúcimi vládami považovaná za neperspektívnu , a preto výcvik nových pilotov neprebiehal.

oznámil
viackrát
zopakoval
povedal
odpovedal
komerčný predaj
vyčlenili
vyjadroval
trval
upresnil
oznámil
záveroch
dokumente
schválený
kritizoval
dát Úradu vlády
kompenzácie
nemal
nemali
MiG-29
problém
ruskí technici
uzemniť
neperspektívnu


Ministra zdravotníctva som opakovane vyzýval, aby odmeňovanie zdravotníkov riešil, pretože o lekárov a sestry bojujú všetky krajiny v Európe. Minister však neurobil nič.

Richard Raši už v minulosti vyzýval , aby ministerstvo zdravotníctva odmenilo zdravotníkov, nielen na covidových oddeleniach. V auguste 2020 upozorňoval na nárast platov zdravotníkov vo zahraničí: „Kdekoľvek si na akýchkoľvek pracovných portáloch nájdete ponuky do rozličných nemocníc alebo súkromných kliník v celej Európe, naozaj sú to platy, ktoré sú výrazne vyššie ako u nás.”

Ako ukazuje portál Politico, odliv zdravotníkov zo Slovenska do iných krajín Európy je dlhodobý problém. Z približne 15 000 lekárov, ktorí ordinovali na Slovensku v roku 2004, sa za obdobie 12 rokov hlásilo do zahraničia 3 800 doktorov. Najčastejšími krajinami mali byť podľa štatistík Európskej komisie Česko, Nemecko a Veľká Británia.

Na odchode zdravotníckeho personálu do zahraničia sa podpísala aj pandémia . Od začiatku roka do augusta opustilo zdravotnícky systém viac ako 1000 zdravotných sestier. Sestry majú dávať prednosť pozíciám v Česku, v Maďarsku, či v Poľsku.

Nedostatok lekárov a zdravotníkov bol je v Európe problém už pred pandémiou. Počet zdravotných sestier od začiatku pandémie klesá aj v Nemecku , lekári im chýbali čoraz viac už v minulosti. Rakúsko v roku 2021 zjednodušilo prístup na pracovný trh zahraničným zdravotným sestrám. Francúzsko v októbri 2020 zvyšovalo financovanie pre verejné nemocnice, aby zabránilo nedostatku zdravotníckeho personálu .

Súčasný minister zdravotníctva komunikuje so zdravotníckymi zväzmi ( pdf , s. 5). Podľa hovorkyne MZ SR chystá ministerstvo valorizáciu platov zdravotníkov. 14. októbra ohlásil Lengvarský zvýšenie platov zdravotníkov a zadanie analýzy platov zdravotníkov v okolitých štátoch, na základe ktorej plánuje rokovať s premiérom a ministrom financií, analýza však zatiaľ zverejnená nebola. Podľa bývalého šéfa Inštitútu zdravotníckej politiky Martina Smatanu však rozpočte na rok 2022 nie sú alokované zdroje na skokové navýšenie miezd zdravotníkov.

vyzýval
dlhodobý
pandémia
Nedostatok lekárov
Nemecku
chýbali
zjednodušilo
nedostatku zdravotníckeho personálu
pdf
valorizáciu
ohlásil
nie sú


Ona (Denisa Saková, pozn.) hneď od začiatku niekoľkokrát odmietla odpovedať novinárom, keď pýtali si ten zoznam tých cestujúcich na palube (lietadla, kde údajne sedel unesený Vietnamec, pozn.).

Zoznam cestujúcich na palube vládneho špeciálu prevážajúceho vietnamskú delegáciu nebol oficiálnymi orgánmi zatiaľ zverejnený. Infožiadosti médií, ktoré žiadali od ministerstva údaje o zapožičiavaní vládneho špeciálu alebo o osobách na letke, ktorá sa podľa predpokladov podieľal na únose vietnamského občana, nebolo kvôli rôznym dôvodom vyhovené. O tom, že by ministerka odmietla odpovedať na otázky novinárov ohľadom zoznamu pasažierov sa nám nepodarilo nájsť žiadne relevantné informácie. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Ešte začiatkom máji 2018, kedy vypukla kauza únosu vietnamského občana, Denník N priniesol informáciu, že ministerstvo vnútra odmietlo zverejniť zoznam pasažierov s odvolaním sa na medzinárodné vyšetrovanie vedené Nemeckom. Následne denník požiadal na základe infozákona Ministerstvo vnútra SR o podrobné údaje o zapožičiavaní vládneho špeciálu. Táto žiadosť bola zamietnutá s odôvodnením, že ministerstvo nemá čas ani kapacitu na vypracovanie takéhoto zoznamu. Ministerstvo taktiež odmietlo odpovedať na otázku Denníka N, či bol na palube lietadla aj exminister Kaliňák. V máji 2018 žiadal o zápisník letov štátnej letky a zoznam subjektov, ktorým bola zapožičaná, aj Inštitút pre rozvoj Bratislavského kraja. Inštitút od ministerstva dostal zoznam subjektov, ktorým špeciálom v rokoch 2015 až 2017 letku sprístupnili. Nešlo však o konkrétne zoznamy cestujúcich na palube, tie ani požadované neboli. K zoznamu cestujúcich na palube lietadla sa neoficiálnym spôsobom dostali Hospodárske noviny a Aktuality . Napriek tomu, že zoznam nikdy nebol zverejnený, ministerka Saková a aj premiér Pellegrini tvrdili , že na zozname nefigurovalo meno uneseného vietnamského občana. Dátum zverejnenia analýzy: 08.10.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

priniesol požiadal zamietnutá Inštitút Hospodárske Aktuality tvrdili


A skutočne napríklad tá donecká časť, ľudia z Donecka, ktorí tvoria v podstate tých mocných v rámci Janukovyčového režimu, boli označení napríklad americkým diplomatom za akúsi kombináciu mafiánov proste a oligarchov.

Je pravdou, že americký velvyslanec oznacil Stranu Regiónov V. Janukovyca za doneckých gangstrov a oligarchov. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vladimír Horbulin - ukrajinský politický stratég a bývalý prezidentský poradca, povedal v roku 2006 americkému velvyslancovi pre Ukrajinu, že Strana regiónov, ktorá je z velkej casti financovaná miliardárom Rinatom Achmetovom, sa skladá z “cistých zlocincov” a “kriminálnych a anti-demokratických osôb.” Táto informácia sa nachídzala v diplomatickej korešpondencii zverejnenej portálom Wikileaks . V americkej diplomatickej korešpondencii z 3. februára 2006 sa americký velvyslanec John Herbst vyjadruje o Achmetovovej Strane regiónov ako o “dlhodobom útocisku mafiánov a oligarchov v Donetsku” a nazýva Achmetova “krstným otcom” donetského klanu. Wikileaks , Kiev, 2006: "As part of an effort to transform itself its image into that of a democratic political force, Ukraine's Party of Regions -- long a haven for Donetsk-based mobsters and oligarchs -- is in the midst of an "extreme makeover." Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Vladimír Horbulin
Wikileaks
John Herbst
Wikileaks


Pozrieme si štát Izrael, ktorý je jedna z najzaočkovanejších krajín na svete, a nárast počtu covidov prípadov je enormný.

Izrael je síce jedna z najzaočkovanejších krajín, napriek tomu eviduje výrazný nárast nakazených koronvírusom - to je však len jedna časť pravdy. Dôvodom je nový variant vírusu delta, ktorý je infekčnejší než predošlé. Zároveň, krajina napriek vysokej zaočkovanosti stále nedosiahla kolektívnu imunitu potrebnú pre vrátenie sa k bežnému fungovaniu spoločnosti. Spojeniu zaočkovanosti a nárastu nakazených taktiež chýba informácia, že práve na príklade Izraela vidno funkčnosť vakcín, ktoré účinne chránia pred ťažkým priebehom ochorenia a hospitalizáciou. Keďže tvrdenie Ladislava Kamenického budí dojem, akoby očkovanie pri ochorení Covid-19 nepomáhalo alebo pomáhalo málo a vynecháva dôležitú informáciu o ochrane proti ťažkým priebehom, hodnotíme ho ako zavádzajúce. (Kamenický sa vo tvrdení ďalej pýta na potrebu očkovania ďalšími dávkami: „čiže ja sa pýtam, viete, tu by sme sa mali začať zaoberať alebo zamýšľali už aj nad tým, že keď teda koľko tých očkovaní si máme dať? 10, 20, aby sme boli akože ochránení? Lebo sú tu rôzne mutácie, je tu Delta variant, už sa hovorí o mí variante, na ktorého to očkovanie nefunguje, čiže koľko tých očkovaní si máme dať?“) K 5. septembru 2021 dostalo v Izraeli dve dávky registrovanej vakcíny proti ochoreniu Covid-19 približne 62 % populácie. Krajina tak patrí k medzi štáty s nadpriemernou mierou zaočkovanosti. Napriek tomu bol 7-dňový priemer počtu nakazených v čase výroku v Izraeli približne 9600 prípadov denne. Koncom minulého a začiatkom tohto roka dosahovali denné priemerné prírastky 8600 prípadov. Dôvodom vyšších čísel je delta variant koronavírusu, ktorý je infekčnejší než jeho predchodcovia. Ako uvádza portál euractiv , začiatkom júla 2021 bolo až 90 percent nových prípadov nákazy typu delta. Odvtedy sa tento podiel ešte zvýšil . To však nespochybňuje užitočnosť či funkčnosť vakcín. Správa izraelského Ministerstva zdravotníctva síce konštatuje nižšiu účinnosť vakcín podaných v klasickom dvoj-dávkovom režime voči variantu Delta. Vakcína od Pfizeru v tomto režime dosahovala mieru účinnej ochrany proti nákaze vo výške 64 % (o 30 percent menej než pri predošlých variantoch). S vakcínou je však stále výrazne menšia šanca, že sa človek nakazí a bude mať symptomatický priebeh choroby. 'Navyše, čísla z Izraela ukazujú , že nezaočkovaný majú šesťkrát vyššie riziko ťažkého priebehu ochorenia a hospitalizácie ako zaočkovaní. Americké centrum pre kontrolu a prevenciu chorôb odhaduje toto riziko pre nezaočkovaných až desaťnásobne vyššie. Navyše, Izrael začal očkovať svojich obyvateľov treťou tzv. „posilňujúcou“ dávkou vakcíny. Organizácia pre udržiavanie zdravia (angl. HMO) vo výsledkoch svojej štúdie uviedla, že je tretia dávka vakcíny umožňuje očkovanému dosiahnuť vyššiu mieru ochrany proti delta variantu. Zdravotnícke organizácie v Izraeli hodnotia podanie tretej dávky ako „účinný prostriedok na obmedzenie dopadov Delta variantu koronavírusu“ v tejto fáze pandémie.

62 %
štáty
9600
8600
euractiv
zvýšil
Správa
menej
ukazujú
odhaduje
štúdie
hodnotia
Delta


Ak SaS neoprávnene používala moje meno, meno prezidenta, prakticky do všetkých schránok na Slovensku išli letáky, ktoré hovorili o našej účasti a my sme jasne deklarovali, že do referenda ako takého nejdeme.

Na základe príspevku čitateľa v diskusii, podľa ktorého takýto leták dostal, hodnotíme výrok ako pravdivý.


Reálne predpokladám, že by sa veci mohli pozitívne začať uberať hlavne v roku 2014. Prečo, z akých dôvodov? No ubezpečuje ma v tom aj prognóza Európskej únie, ktorá vzišla minulý týždeň, ktorá predpokladá, že tento rok bude ešte zložitý ale v roku 2014 by sa tá pozícia Slovenskej republiky vrámci Európskej únie, eurozóny mala zlepšovať z hľadiska vývoja ekonomiky.

Hospodárska prognóza Európskej únie na roky 2012-2014 bola zverejnená Komisiou 22. februára 2013.

zverejnená
dokument
Európskej únie


...pán prezident mal problém s Jožom Rážom.(...) určite nemá skúsenosti s bezpečnosťou, to by nebol až taký problém, jedine je problém, že bol prepojený na pána Kaliňáka.

Jozef Ráž bol nominovaný na post ministra vnútra počas tvorby vlády Petra Pellegriniho, potom ako podala demisiu predošlá vláda pod vedením Roberta Fica. Cieľom tejto nominácie bolo navrhnúť na túto pozíciu človeka ktorý nebol súčasťou strany Smer - SD. Prezident Andrej Kiska odmietol návrh vlády na základe informácie, že Jozef Ráž mal pravdepodobne kontakt s bývalým ministrom vnútra, Robertom Kaliňákom. Ešte v deň nominácie sa objavila na portále plusky fotografia z roku 2011 na ktorej sú spoločne obaja odfotený počas oslavy 40tich narodenín Roberta Kaliňáka. Taktiež Jozef Ráž priznal v rozhovore s Denníkom N, že sa poznajú vďaka motorkám. Andrej Kiska počas vyjadrenia , kde ohlásil, že odmietne návrh vlády, explicitne nepovedal ani jedno z mien, ale podotkol, že posledné čo potrebujeme je riešiť kto bol na koho oslave narodenín alebo na motorkách. Preto považujeme tento výrok za pravdivý.

nominovaný objavila priznal vyjadrenia vymenoval


Našťastie sa mi v mestskom zastupiteľstve  podarilo presadiť, aby sa Bratislava prihlásila s týmto projektom (TEN-T, pozn.) do nového operačného programu na roky 2014-2020...

Projekt TEN-T je projektom Európskej Únie, ktorého cieľom je vytvoriť lepšie vlakové prepojenie členských štátov EÚ. V súvislosti s Bratislavou sa tento projekt spomína od roku 2007, jeho realizácia však bola viackrát spochybnená a odložená . V Bratislave mal byť na tento projekt naviazaný i projekt regionálnej železničnej dopravy. Posledné informácie ohľadne projektu datujúce sa na august a november 2013 hovoria o tom, že projekt TEN-T bol ešte v roku 2012 zastavený na základe zistení vyplývajúcej zo štúdie realizovateľnosti tohto projektu v jeho terajšej podobe. Problémom bolo práve naviazanie projektu na projekt regionálnej železničnej dopravy v Bratislave a okolí a teda na trasy, ktoré neboli súčasťou projektu TEN-T a tým pádom by ich výstavba ani nebola preplatená EÚ. Ministerstvo dopravy však tvrdí, že Bratislava je stále súčasťou plánov projektu TEN-T, nie však v navrhovanej podobe. Na obdobie 2014-2020 však ministerstvo dopravy plánuje náhradný projekt riešenia bratislavskej dopravnej situácie železničnou dopravou a "projekt novej regionálnej stanice v tejto lokalite je zahrnutý aj v Strategickom pláne rozvoja dopravnej infraštruktúry SR do roku 2020" , nejedná sa však už o projekt TEN-T. Keďže projekt TEN-T bol na teraz zastavený, nemohol o ani Nesrovnal presadiť v mestskom zastupiteľstve pre obdobie 2014-2020. Je síce možné, že Nesrovnal hovorí o projekte regionálnej dopravy; v tomto prípade sa však už nejedná o projekt TEN-T. Výrok preto hodnotíme ako nepravdivý.

TEN-T spochybnená odložená zastavený náhradný projekt


Každý podnikateľ v Čechách dostal 25.000 Kč, tzn. asi 1.000 EUR, aby nejakým spôsobom zachoval tú výrobu.

25-tisíc korún dostal každý podnikateľ v Čechách - mohli ich dostať len tí, ktorých biznis utrpel pandémiou. Tvrdenie Petra Žigu preto hodnotíme ako nepravdivé. Česká vláda pomáha podnikateľom zasiahnutým koronavírusom rôznymi spôsobmi . Jedným z nich sú priame platby pre živnostníkov, tzv. kompenzačný bonus. Je vo výške 25-tisíc korún - t.j. 928,64 eur. Nárok naň má ktokoľvek, koho podnikanie bolo zasiahnuté pandémiou koronavírusu resp. opatreniami vlády - bez ohľadu na výšku ušlých tržieb. Živnostník však o pomoc musí požiadať, splnenie toho mála podmienok dokladuje čestným vyhlásením. Od konca mája môžu o príspevok žiadať aj firmy, ktoré mali vlani obrat aspoň 180-tisíc korún Aj pri nich však platí, že činnosť firmy musela byť negatívne ovplyvnená pandémiou koronavírusu.

spôsobmi dokladuje môžu


... pripravili sme iný balík, ako podiel, podiel ta naša ponuka občanom ako podiel na dobrom vládnutí, tiež za štvrť miliardy..

Koalícia zavádza nový sociálny balíček. Na tieto účely bolo do všeobecnej pokladnice vyčlenených 106 miliónov, to však nie je konečná suma, ktorú štát zaplatí. Zatiaľ sa ku konečnej sume vyjadril len minister financií Peter Kažimír, ktorý odhaduje konečnú sumu sociálneho balíčku na štvrť miliardy eur. Vzhľadom na nedostupnosť oficiálneho zdroja hodnotíme výrok ako neoveriteľný.

sume balíček


Frontex v rámci Európskej únie vyčlenil nejakých 845 miliónov EUR, keď dobre hovorím tú sumu na práve riešenie týchto, na ochranu Schengenu na ochranu vonkajších hraníc Európskej únie.

Rozpočet Frontexu pre rok 2023 počíta s výdavkami na úrovni približne 845 miliónov eur. Aj keď niektoré z týchto výdavky priamo nesúvisia s ochranou hraníc, sú určené pre plynulý chod agentúry, ktorej hlavnou úlohou je bezpečnosť a ochrana Schengenského priestoru. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Európska agentúra pre pohraničnú a pobrežnú stráž – Frontex bola založená s cieľom pomáhať členským štátom EÚ a krajinám pridruženým k schengenskému priestoru pri ochrane vonkajších hraníc EÚ. Medzi hlavné úlohy agentúry patrí okrem ochrany hraníc aj boj proti cezhraničnému zločinu, monitoring, analýza rizík či výskum a vývoj v tejto oblasti.

Rozpočet Frontexu pre rok 2023 predpokladá, že výdavky agentúry budú na úrovni 845 432 752 eur. Finančné prostriedky pochádzajú z veľkej väčšiny práve z príspevkov Európskej únie (788 936 752 eur) a od krajín pridružených k Schengenu (56 496 000 eur).

Výdavky organizácie sa skladajú z troch hlavných častí, a to: personál, administratívne výdavky a výdavky na operatívne aktivity. Najmä v prvých dvoch spomenutých častiach sa nachádzajú položky, ktoré viac súvisia s chodom organizácie a zabezpečením jej administratívnych povinností. Najväčšia časť rozpočtu, viac ako 585 miliónov eur, však smeruje práve do aktivít na ochranu vonkajších hraníc Schengenského priestoru.

Frontex úlohy Rozpočet


Keď si zoberiete, že od nás z Prešovského kraja, odkiaľ ja pochádzam, je najčastejšia, čiže mediánova mzda niekde okolo 800 - 900 EUR a ten lekár v tej štátnej nemocnici dostane vyše 4.000 EUR, tak si myslím, že je to veľmi, veľmi slušná ponuka.

Obyvatelia prešovského kraja dlhodobo zarábajú menej v porovnaní so zvyškom Slovenska. Za rok 2021 dostane priemerný prešovčan podľa štatistického úradu hrubú mzdu vo výške 1157 eur. Mediánová mzda v prešovskom kraji bola 991 eur, teda približne o 10 percent vyššia, než rozmedzie, ktoré spomína Peter Pčolinský.

Lekári počas rokovaní s vládou dostávali ponuky na zvýšenie platov v rôznej výške. Nakoniec sa dohodli na zvýšení, ktoré im podľa zdravotného analytika Martina Smatanu zabezpečí priemerný plat približne 4500 eur. Táto výška sa však netýka každého nemocničného lekára. Plat lekára závisí od viacerých faktorov, ako sú atestácia, odpracované roky, kolektívna zmluva, odpracované nadčasy a príplatky. Napríklad nástupný plat neatestového lekárom by mal po novom dosahovať výšku „len“ 1816 eur. Treba taktiež zdôrazniť, že sa jedná o priemernú hrubú mzdu spolu s príplatkami za nadčasy, ktorých musia lekári odpracovať výrazne viacej ako iné povolania. Platí však tvrdenie, že plat niektorých lekárov bude oveľa vyšší, ako je mediánový či najčastejší plat v chudobnejších regiónoch Slovenska.

hrubú mzdu
dohodli
plat
nástupný plat


Pokračovanie v konsolidácii verejných financií je kľúčové najmä z dôvodu udržania dôveryhodnosti Slovenska na finančných trhoch, keďže len v roku 2012 bude Slovenská republika emitovať takmer 8 mld. € dlhopisov.

Podľa Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (.pdf , ARDAL ) plánuje Slovensko v roku 2012 otvoriť najmenej tri nové línie dlhopisov. S ohľadom na fungovanie finančných trhov a na dopyt budú v prípade vhodných podmienok otvorené:

Plus majú byť vydávané Štátne pokladničné poukážky:

"Počas roka 2012 budú vydané dve emisie ŠPP so splatnosťou jeden rok. Prvá 18.1.2012 a druhá 11.7.2012, každá v celkovej hodnote 2 mld. EUR. "

, ARDAL


Ešte raz chcem povedať, Slovensko alebo táto vláda, ktorá tu vládla práve jediná dokázala dostať nezamestnanosť pod 10% historicky,...

Nezamestnanosť pod desiatimi percentami bola jedine v roku 2008.


Pán premiér hovoril po návrate z Bruselu, že sa mu podarilo vyrokovať financie väčšie ako sa uvažovalo, čo sa týka do infraštruktúry vrátanie napríklad do rekonštrukcie škôl, vo vzťahu k budúcemu finančnému obdobiu, tak treba povedať, že sme toto navýšenie najmä získali 2 štáty, Slovenská republika a Estónsko.

Dňa ôsmeho februára dosiahla Európska rada dohodu o viacročnej finančnej perspektíve (inými slovami rozpočet EÚ) na obdobie 2014-2020.

dohodu
tu
približne jednej miliardy
Euroskop.sk


Richard Sulík už jednu rozbil (vládu, pozn.).

Pád vlády Ivety Radičovej bol dôsledkom krokov strany SaS, a teda aj predsedu Richarda Sulíka - no nielen ich. Druhou podstatnou okolnosťou, ktorá umožnila takýto vývoj udalostí, bolo spojenie hlasovania o eurovale s vyjadrením dôvery vláde, pre ktoré sa rozhodla Iveta Radičová a podľa nej aj zvyšok vtedajšej koalície SDKÚ, Most-Híd a KDH. Nebola to teda len strana SaS, ktorá „rozbila" vládu. Keďže Jaroslav Naď nehovorí celú pravdu, takto podaná situácia skresľuje skutočnosť a budí dojem, akoby strana SaS niesla ako jediná zodpovednosť za okolnosti vedúce k pádu vlády Ivety Radičovej, hodnotíme jeho tvrdenie ako zavádzanie. Demagóg.SK rovnako v minulosti hodnotil obdobné tvrdenia Roberta Fica a Róberta Madeja. Premiérka Iveta Radičová spojila v roku 2012 hlasovanie o navýšení tzv. eurovalu (Európsky stabilizačný finančný mechanizmus) s hlasovaním o dôvere vlády. Koaličná SaS na čele s Richardom Sulíkom s eurovalom nesúhlasila. Sulíkovi poslanci preto pri hlasovaní (okrem Martina Fecka) vytiahli hlasovacie karty zo zariadení, boli teda vedení ako neprítomní. Dôveru vláde vyjadrilo len 55 poslancov, čo vyústilo do pádu vlády a predčasných volieb. ----- *** UPDATE: 12.4. 0:29 Výrok sme pôvodne hodnotili ako pravdivý. Po upozornení na chybu v hodnotení sme ho upravili a zosúladili s doterajšími - vecne správnejšími a primerajšími - hodnoteniami Demagóg.SK***

rozhodla hodnotil Róberta spojila hlasovanie vyústilo


Tento výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože príprava výstavby rýchlostnej cesty R7 prebiehala od roku 2005 do roku 2015. V tomto roku má dôjsť k podpísaniu zmluvy a začatiu s výstavbou. Rýchlostná cesta R7 , je plánovaná rýchlostná cesta na Slovensku, ktorá sa bude začínať v Bratislave, a pokračovať bude cez mestá Dunajská Streda, Nové Zámky, Veľký Krtíš a končiť bude pri Lučenci. Jej celková dĺžka by mala byť 218,91 km. Prípravu projektu rýchlostnej cesty schválila Národná rada Slovenskej republiky v roku 2003, následne v roku 2005 boli vypracované technické štúdie a podklady pre posúdenie jednotlivých úsekov rýchlostnej cesty na životné prostredie. Stanoviská pre prvé úseky boli vydané v roku 2009. Výstavba prvých úsekov má prebiehať od roku 2016 a druhá etapa výstavby je naplánovaná od roku 2020. S výstavbou D4 a rýchlostnej cesty R7 sa môže začať v tomto roku, ak vláda schváli projekt a následne podpíše zmluvu.

Rýchlostná cesta R7
Výstavba
schváli


A týmto návrhom chcem uložiť, že cenové návrhy na úrad budú môcť podávať len valné zhromaždenia akcionárov, pretože nám sa stávalo, najmä v SPP, kde síce štát má väčšinu, ale menšinoví akcionári majú 4 zo siedmych predstaviteľov predstavenstva. Prakticky na mesačnej báze podávali rôznorodé návrhy na zvyšovanie cien plynu. Tento návrh zákona za našej vlády platil a bol veľmi efektívny. Vláda Ivety Radičovej ho okamžite zrušila...

Podstatu výroku, ktorá hovorí o cenový návrhoch, ktoré boli za vlády I. Radičovej zrušené, hodnotíme ako pravdivú. Nehodnotíme či bol Ficov návrh v predchádzajúcom období efektívny. To je skôr jeho hodnotiaci úsudok. Vláda R. Fica v prvom volebnom období v skrátenom legislatívnom procese schválila zákon č. 429/2008. (pdf) o podávaní cenových návrhov obchodných spoločností a o zmene a doplnení zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov. Išlo o právomoc Valného zhromaždenia (VZ) podávať návrh ceny na ÚRSO. Zákon v podstate zabezpečil, aby ceny na ÚRSO navrhovalo VZ kde má väčšinu štát a nie predstavenstvo s väčšinou súkromného akcionára. Týmto spôsobom vláda mohla účinne zablokovať zvyšovanie cien energií. § 1 z. č. 429/2008 Z.z.:" Obchodná spoločnosť môže podať návrh ceny podľa osobitného predpisu a iné návrhy v cenovom konaní Úradu pre reguláciu sieťových odvetví iba na základe uznesenia valného zhromaždenia." Je pravdou, že obchodná spoločnosť môže predkladať návrhy ÚRSO iba na základe uznesenia valného zhromaždenia, kde má štát väčšinu. Tento zákon sa môže interpretovať ako vytvorenie väčšieho tlaku na monopoly. Zákon č. 429/2008 Z.z bol 29.marca 2011 zrušený vládou I. Radičovej. Ako povedal v tom čase minister hospodárstva J. Miškov (Energia.sk) : Zrušenie zákona by malo odstrániť podnikateľskú záťaž, náklady obchodných spoločností, a v konečnom dôsledku zlepšiť podnikateľské prostredie. Zrušením zákona č. 429/2008 Z.z. sa predstavenstvám firiem vrátila právomoc schvaľovať cenové návrhy energií. Tým de facto odobrali možnosť vlády zablokovať zvyšovanie cien energií. Čo sa týka predstavenstva SPP to tvorí sedem členov. Slovensko má zastúpenie tromi členmi , a to: Štefanom Slezákom, Vladimírom Klimešom a Jurajom Ondrisom

zrušený

(Energia.sk)

tromi členmi


Mimochodom kolega to mal (výstavbu aquaparku, pozn.) vo volebnom programe ako prvý bod.

Demagog.SK nezistil úplné znenie volebného programu Bystríka Stanka na primátora mesta v roku 2010. Pôvodnú stránku trnavamamenaviac.sk, ktorá bola oficiálnou stránkou Stanka pre rok 2010, je nahradená trnavadosiahlaviac.sk . Demagog.SK preto nevie zistiť, či bol zámer aquaparku prvým bodom programu v roku 2010. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný. Dátum zverejnenia analýzy: 06.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

programu Stanka trnavadosiahlaviac.sk


Mne vadí, že pán Bugár chce predať Slovenské elektrárne.

Občianska vízia , ktorú predstavila strana Most-Híd v rámci svojho programového vyhlásenia, obsahuje pokračovanie privatizácie štátnych podnikov, vrátane strategických (okrem SEPS, železničné trate, Eustream a Transpetrol). Z privatizácie tak strana vylučuje elektrizačnú prenosovú sústavu ( SEPS ), ale nie Slovenské elektrárne , v ktorých je štát 34% vlastník. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Podľa Občianskej vízie:

" Navrhujeme prehodnotiť podnikateľské aktivity štátu. Štát nemá podnikať, ale vytvárať dobré podnikateľské prostredie. Preto navrhujeme uskutočniť dôsledný audit štátnych aktív a preskúmať možnosti predaja zvyšných podielov štátu, okrem prirodzených monopolov (SEPS, železničné trate, podiel v podnikoch Eustream a Transpetrol). Odštátnenie musí byť čo najviac transparentné, buď formou priameho predaja, kde o víťazoch sa rozhodne v medzinárodnej súťaži na základe najlepšej ponuky, alebo formou predaja akcií podnikov na burze. Príjmy z privatizácie odporúčame použiť na zníženie verejného dlhu a na výpadky v Sociálnej poisťovni v dôsledku existencie druhého piliera " (. pdf , s.9).

Občianska vízia
privatizácie
SEPS
Slovenské elektrárne
pdf


Tam (Výbor NRSR pre nezlučiteľnosť funkcií, pozn.) majú väčšinu (vláda, pozn.)...

Výbor Národnej Rady Slovenskej republiky pre nezlučiteľnosť funkcií (ďalej len výbor) sa skladá z 15 členov, z ktorých deväť je koaličných poslancov a šesť opozičných. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

skladá
Rokovací poriadok
vláda
vláda
vláda
vláda
vláda


Všade v Európe, aj v západných krajinách, starých krajinách, aj nových krajinách Európskej únie sú odborári najbližší partner sociálnej demokracie. Je to úplne prirodzené, dokonca sú krajiny, kde členstvo v odboroch je automaticky aj členstvom sociálnej demokracie.

Výrok je pravdivý. Viaceré zdroje potvrdili silné prepojenia medzi odbormi a sociálne demokratickými stranami má skutočne vo vybraných štátoch západnej Európy historické korene. Napríklad v prípade Švédska , ktoré je charakteristické silnou sociálne demokratickou základňou.

LO (pozn. The Swedish Trade Union) has, since its foundatio n, had strong links to the Social Democratic Party. These links used to be both personal and organisational. The formal organisational links do not exist any longer. The personal connections between trade unionists and the party stay strong. This goes for all levels of society. The president of LO is traditionally a member of the Executive Committee of the Social Democratic Party – elected by the Party Congress. At regional and local levels, trade union members also hold positions as members in the Social Democratic Party.

Tieto korene nachádzame vo vačšine priestore severozápadnej Európy ,

In northern Europe, the pattern of labour movement development was marked by an organic relationship between a dominant socialist or social democratic party and the trade unions.

Celkovo odborná literatúra zaoberajúca sa problematikou vzťahu odborov a sociálne demokratických strán, preberá najmä 3 veľké štáta západnej Európy so silou tradíciou sociálnej demokracie i odborov . Potvrdzujú s ilné vývojové puto medzi odbormi a sociálnou demokraciou ale pripúšťajú zmenu ich postavenia vo vývoji od 2. svetovej vojny do súčasnosti.

Social democratic parties have historically been “mass membership” movements, and trade unions formed a key part of their original support base. With the rise of “Third Way” social democracy and the supposed decline of organised labour, however, these party-union ties have been weakened. In many countries there is a growing coolness between parties and trade unions

Táto zmena je pripisovaná rôznym vplyvom, napríklad i globalizácií alebo i v prípade Španielska silným otrasom ekonomickej krízy.

Švédska

severozápadnej Európy

globalizácií


...a čo je podstatné zrušuje sa zákon 191/1994 o označovaní tzv. Tabuľový zákon a viete prečo? Pretože ten obsahuje v § 3 odd. 3, ktorý nepripúšťa legalizáciu takých označení obcí, ktorých názov pochádza z roku 1867-1918 alebo počas maďarizácie ´38 a ´45 teda okupácie po Viedenskej arbitráži.

Či je motivácia na zrušenie tabuľového zákona práve taká, ako uvádza Rafaj nevieme, pravdou ale je, že Zákon 191/1994 o označovaní obcí v jazyku národnostných menšín obsahuje aj ustanovenia:

Zákon 191/1994


Sme zvládli aj zlikvidovanie vlastne poslednej bariéry v slobodnom cestovaní a to bola vlastne vízová povinnosť voči Spojeným štátom, ktorú sme tiež dokázali premietnuť na to, že dnes sa už cestuje do Spojených štátov slobodne.

Vízová povinnosť pre turistické a služobné cesty slovenských občanov do USA sa skončila 17. novembra 2008, kedy bol pri moci SMER a Robert Fico. Po tomto dátume totiž stačí, aby záujemcovia o pobyt v USA vyplnili americký dotazník ESTA a mali by mať novší typ cestovného pasu s biometrickými údajmi, teda čip a digitálnu fotografiu. Okrem Slovenska sa toto zrušenie vízovej povinnosti dotklo aj Česka, Lotyšska, Litvy, Estónska, Maďarska a Kórejskej republiky. Je však dôležité podotknúť, že sa to týka len pobytov nie dlhších ako 90 dní. Robert Kaliňák teda hovorí pravdu, aj keď neuvádza toto časové obmedzenie.

Vízová ESTA


Takže ten deficit sme preberali z úrovne skoro 5%, 4,9% za rok 2011.

Eurostatu


Ta jednání (o alokaci prostředků na příští programové období, pozn.) byla složitá a velmi dlouhá, České republice se postupně podařilo zvýšit prostředky na kohezi o 400 milionů eur ve srovnání s tím, kolik bylo v prvotních návrzích.

Výrok Oldřicha Vlasáka hodnotíme na základě tiskového brífinku Petra Nečase po jednání Evropské rady v listopadu roku 2012 a článku z portálu EurActiv jako nepravdivý.


Keď si pozrieme, akým spôsobom, čo sa bude diať budúci rok. Poslanci schválili platbu štátu za poistencov štátu len o 4% pre budúci rok.

Poslanci NR SR dňa 30. novembra 2011 neschválili návrh na zvýšenie zdravotného odvodu na poistenca štátu zo súčasných 4% priemernej mzdy na 4,37%; výška daného odvodu teda bude v roku 2012 naďalej 4% (zdroj Pravda, 30. novembra 2011 ). Peter Pažitný teda hovorí pravdu.

Pravda, 30. novembra 2011


... pravdou zostáva to, že ta reforma ESO v podstate už dávno dávno nie je to, čo pôvodne bola, si pamätám ešte, že z 350 rozpočtových a príspevkových organizácií ste chceli urobiť nejakých možno 50, 60 a tak ďalej.

Čísla ktoré uvádza Ivan Švejna nie sú rovnaké s údajmi, ktoré uvádza dokument ESO - Reforma štátnej správy, ktorý bol sprístupnený v októbri 2012.

Tento dokument hovorí o 1093 Organizácii štátu vrátane VSS, fondov a 922 rozpočtových organizácií. Na týchto chce reforma ušetriť 70% výdavkov. O redukcii v zmysle konkrétneho želaného počtu sa hovorí len v prípade 619 orgánov, resp. úradov miestnej štátnej správy. Po skončení reformy ich má byť 79.

Švejnov výrok o redukcií 350 rozpočtových a príspevkoch organizácií na 50 alebo 60 nie je teda správny.

dokument


... po mojom nástupe do úradu sme spravili štúdiu, vypracovala ju spoločnosť EEI...

Primátorka Prešova Andrea Turčanová do úradu nastúpila po komunálnych voľbách v novembri 2014. Spomínaná štúdia nesie názov Koncepcia riešenia statickej dopravy v meste Prešov a v decembri 2015 ju publikovala spoločnosť EEI s. r. o., " ktorá sa venuje riešeniu statickej dopravy v rámci mestských dopravných systémov a inteligentných dopravných systémov a v súčasnosti je najväčším správcom v rámci Slovenskej republiky " ( s. 4 ). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

komunálnych
s. 4


...30 % celkovej spotreby v Európskej únii tvorí plyn z Ruskej federácie.

Vo väčšine krajín EÚ stúpla spotreba plynu z Ruska v porovnaní s rokmi 2009-2012. Ruský plyn v súčasnosti tvorí 34% z celkového dovozu a 30% z celkového dopytu a teda i spotreby . Výrok hodnotíme ako pravdivý.

EÚ spotreby


A keď sa pýtate na celoživotné snahy obrany demokracie, môžete sa opýtať na moje snahy, kedy som bol v štrajkovom výbore 17. novembra. Pamätám si tri základné body, ktoré sme mali v každej rezolúcii, ktorú sme vtedy vystavili. Prvá bola preskúmanie zásahu policajtov 17. novembra na Národnej triede, druhá bola /nezrozumiteľné/ KSS a tretia boli priame tajné voľby.

Nepodarilo sa nám overiť tvrdenie o troch základných bodoch štrajkového výboru.


Prezident môže vymenovať. Nemusí vymenovať.

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( Na telo , 9. júna 2013; O5M12 , 13. januára 2013) Premiérova interpretácia je zavádzajúca, pretože z rozhodnutia Ústavného súdu SR nevyplýva, že prezident môže ale nemusí vymenovať generálneho prokurátora, ktorého riadne zvolí NR SR. Naopak, prezident zvoleného generálneho prokurátora musí vymenovať, alebo oznámiť NR SR že ho nevymenuje, avšak iba za jasne určených podmienok. Robert Fico sa 27. augusta 2012 vyjadril , že poslanci SMERu mohli na prvej schôdzi NRSR po parlamentných voľbách zvoliť svojho kandidáta na generálneho prokurátora. Neurobili to však preto, lebo chceli počkať na rozhodnutie Ústavného súdu. Róbert Fico: "Najpodstatnejším rozhodnutím Ústavného súdu je konštatovanie, či prezident má právo alebo povinnosť vymenovať kandidáta, ktorého ponúka Národná rada." Avšak premiérova interpretácia rozhodnutia ÚS SR je zavádzajúca. ÚS SR nerozhodol, že prezident môže vymenovať generálneho prokurátora, ale uvádza, že ho musí buď vymenovať alebo, ak k tomu existujú zákonné dôvody, nevymenovať. Ústavný súd vydal 24. októbra 2012 uznesenie č. 390/2012, v ktorom uvádza (.pdf): "Prezident Slovenskej republiky je povinný zaoberať sa návrhom NRSR na vymenovanie generálneho prokurátora.....a v primeranej lehote buď vymenovať navrhnutého kandidáta, alebo oznámiť NRSR, že tohto kandidáta nevymenuje." Zároveň uznesenie ÚS uvádza dôvody nevymenovania: "Nevymenovať kandidáta môže len z dôvodu, že nespĺňa zákonné predpoklady na nevymenovanie, alebo z dôvodu závažnej skutočnosti vzťahujúcej sa na osobu kandidáta..." Dátum zverejnenia analýzy: 01.07.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

Na telo
O5M12
vyjadril
uvádza


Odhad populácie na Slovensku s akýmkoľvek obmedzením, zdravotným postihnutím je 939 000 ľudí (17,3 %) a celková populácia s ťažkým alebo hlbokým obmedzením je 346 000 ľudí (6,4 %).

Na stretnutí 75. diskusného klubu ( 26.septembra) Slovenského ekonomického fóra (SEF), na tému: „Dlhodobá starostlivosť - jej problematika a dôležitosť v národnom a európskom kontexte“ (je potrebné legislatívne upraviť dlhodobú starostlivosť?; zložky dlhodobej starostlivosti; zdravotnícke systémy a dlhodobá starostlivosť v starostlivosti o ľudí) sa zúčastnila aj štátna tajomníčka MPSVaR Lucia Nicholsonová. Tá vo svojej prezentácii na tému- Je potrebné legislatívne upraviť dlhodobú starostlivosť? ( .ppt ), uviedla:

75. diskusného klubu
.ppt


Čiže vražda naozaj sa udiala v dôsledku investigatívnej činnosti pána novinára Kuciaka.

Polícia SR označila za hlavný motív zavraždenia novinára Jána Kuciaka jeho prácu investigatívneho novinára. Rovnako kolegovia Jána Kuciaka označili za jeden z možných motívov vraždy novinárov článok, ktorý sa venoval kauze Donovaly . Aj podľa prokuratúry bola motívom vraždy Jána Kuciaka jeho práca.

Prezidentka Zuzana Čaputová tiež o motíve vraždy pove povedala : „Boli zabití preto, že Ján sa venoval odhaľovaniu korupcie a zneužívaniu moci. Boli zabití preto, že sa venoval veciam, ktoré sa týkajú nás všetkých.“

Napriek tomu, že doteraz nebol za objednávku vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej nikto právoplatne odsúdený, neexistujú pochybnosti o tom, že motívom vraždy bola práca investigatívneho novinára. Tvrdenie preto hodnotíme ako pravdivé.

hlavný motív
Donovaly
prokuratúry
povedala
objednávku


No, jednoducho nemôže minister obrany o svojich ľuďoch hovoriť, no však nebojte sa, nebudú mať dôchodky, lebo my ich budeme po 7-8 rokoch po skončení kontraktu vyhadzovať, tak neviem koho bude chcieť rekrútovať do profesionálnej armády...

Na podobné vyjadrenie sme nenarazili, nevieme teda či, a v akom kontexte odznelo.


Čaplovič ako minister sľúbil 1100-eurové platy učiteľom.

Je pravdou, že počas ministrovania Dušana Čaploviča bol prijatý v Správe o stave školstva v roku 2013 záväzok, v ktorom Ministerstvo sľubovalo do roku 2016 učiteľom plat v hodnote 1,2 násobku priemerného platu v národnom hospodárstve, čo podľa vtedajších prepočtov vychádzalo na približne 1090 eur. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR predložilo na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 374 z 13. decembra 2012 Správu o stave školstva na Slovensku na verejnú diskusiu . Verejné pripomienkovanie sa skončilo 30. júna 2013. Na jeho základe MŠVVaŠ SR pripravilo modifikovanú verziu materiálu, ktorú predložilo na medzirezortné pripomienkovanie 23. septembra 2013 ako Správu o stave školstva na Slovensku a o systémových krokoch na podporu jeho ďalšieho rozvoja. V Správe sa píše (. pdf , s.32), "že priemerný plat pedagogických a odborných zamestnancov dosiahne do roku 2016 hodnotu 1,2 násobku priemerného platu v národnom hospodárstve" . Podľa vtedajších odhadov vývoja priemernej mzdy v národnom hospodárstve v rokoch 2013 - 2016 zverejnených v materiáloch k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2014 - 2016 ministerstvom financií sa v roku 2016 očakával priemerná mzda v národnom hospodárstve na úrovni 910 €. To znamená, že priemerná mzda pedagogického zamestnanca mala v roku 2016 dosiahnuť hodnotu približne 1090 € ( Pluska ).

predložilo pdf Pluska


Je pravdou, že z veľkej miery sa pod rast cien potravín či už zoberieme len pečivo, ale nie len pečivo. Čokoľvek iné. Kakao a ďalšie komodity sa podpisuje nárast svetových cien komodít.

Ako informuje HN príčiny rastu cien potravín sú viaceré. Predovšetkým je to spôsobené vyššími cenami agrárnych komodít na svetových trhoch . " V polovici februára sa sója obchodovala o 50 percent drahšie ako pred rokom, pšenica o 75 percent a kukurica dokonca takmer o 95 percent. Je logické, že takéto nárasty komodít musíme pocítiť aj pri každodenných nákupoch potravín v obchodoch už dnes, “ hovorí Eva Sádovská, analytička Poštovej banky. Päťdesiatpercentný nárast trhovej ceny pšenice by mohol zdražieť mlieko o 12 percent, chlieb a mäso o 15 percent, alkohol o 5 percent a cestoviny a vajcia dokonca o 25 až 35 percent. To sú však hrubé odhady a v každej krajine bude na ceny vplývať aj mnoho iných faktorov. Tieto vysoké nárasty cien spôsobila aj vysoká cena ropy, ktorá vplýva aj na cenu potravín, ale aj veľká likvidita v rukách maklérov na komoditných burzách. Aj vplyv počasia, záplavy a neúrody zvýšili ceny poľnohospodárskych komodít.

HN


Hovoríme o udržateľnosti penzijného systému ako celku. A v rámci toho, tvrdíme, že keď po siedmych rokoch fungovania druhého piliera, alebo koľkých, tak máme 5 miliárd eur, odišlo z účtov zamestnancov, ale čistá dôchodková hodnota je necelých 4,750 miliardy. To znamená čistá strata 280 miliónov eur. Tuším do konca roku 2011.

Druhý pilier je upravený zákonom č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. januára 2005. Ako uviedla agentúra SITA , k 15. júnu 2012 dosiahol majetok sporiteľov v druhom dôchodkovom pilieri hodnotu vyše 5,06 mld. eur. Výrok však hodnotíme ako neoveriteľný, vzhľadom na to, že sa nám nepodarilo nájsť údaj o tom, či je druhý pilier v strate a ak áno, tak v akej výške.

Druhý pilier
SITA


Štátnu občiansku agendu v zmysle zákona kompetenčného má vo svojej gescii ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, a aj preto je štátny tajomník súčasťou zmiešanej komisie slovensko-maďarskej, na riešenie všetkých problémov, ktoré vzniknú.

Ako uvádza §11 písmeno b), kompetenčného zákona ( 575/2001 Z. z. ) Ministerstvo vnútra SR je o.i. ústredným orgánom štátnej správy pre štátne občianstvo. Štatút Slovensko-maďarskej zmiešanej medzivládnej komisie hovorí: "3. Predsedovia národných zastúpení Zmiešanej komisie vymenúvajú v súlade s vnútorným právnym poriadkom svojho štátu podpredsedu, vedúcich jednotlivých pracovných skupín, členov Zmiešanej komisie a tajomníka. V návrhoch na členov komisie musí byť zohľadnený princíp odbornosti. V prípade neprítomnosti niektorého z predsedov národného zastúpenia Zmiešanej komisie zastupuje ho podpredseda. Predsedovia Zmiešanej komisie sa navzájom priebežne informujú o personálnych zmenách v zložení Zmiešanej komisie." V súčasnosti by mal Ministerstvo vnútra SR zastupovať v tejto komisii štátny tajomník M. Žilinka .

575/2001 Z. z.

M. Žilinka


Totiž zákon o... zhromažďovaní... paragraf 12 hovorí o tom, že zástupca obce, ktorý vydal povolenie(na zhromaždenie, pozn.), má priamo v určitých...ale paragraf 10, odstavec 1 hovorí, obec, ktorej sa zhromaždenie oznámilo, ho zakáže, ak by oznámený účel zhromaždenia smeroval k výzve popierať alebo obmedzovať osobné, politické, iné práva občanov pre ich národnosť, pohlavie, rasu, pôvod, politické zmýšľanie a náboženské vyznanie alebo na roznecovanie nenávisti a neznášanlivosti, dopúšťa sa násilia alebo hrubej neslušnosti. Podľa paragrafu 12, odstavec 5, zhromaždenie môže byť rozpustené, ak v jeho priebehu nastali okolnosti odôvodňujúce to, čo som teraz čítal. A odstavec 6 hovorí, zhromaždenie môže zástupca obce rozpustiť a v jeho neprítomnosti môže urobiť náčelník príslušného útvaru policajného zboru alebo veliaci príslušník.

Béla Bugár cituje zákon č.84/1990 o zhromažďovacom práve. Keďže zákon cituje pomerne presne, jeho výrok hodnotíme ako pravdivý.

84/1990 Zb


Ja len dúfam, že to nedopadne tak, že Slovensko tam bude prezentovať názory, aké prezentovalo na WHO, kde sme si urobili mega hanbu, sú krajiny ako Afganistan, Papua Nová Guinea, a vôbec ktokoľvek, ktorý hlasovali za to (za aktualizované zdravotné predpisy na zasadnutí v Ženeve, pozn.).

Aktualizované zdravotnícke predpisy boli na júnovom zasadnutí WHO v Ženeve prijaté konsenzom. Slovensko sa však ako jediná krajina od týchto predpisov disasociovala. Rusko a Argentína si vyhradili právo na prípadné rozhodnutie o implementácií vzhľadom na národnú suverenitu. Ostatné krajiny, vrátane Papui Novej Guinei a Afganistanu, implementáciu predpisov na národnej úrovni neodmietli, ako to urobilo Slovensko. I keď sa o predpisoch nehlasovalo, Slovensko ako jediná krajina svojim verbálnym postojom odmietla implementáciu aktualizovaných predpisov na národnej úrovni. Výrok preto hodnotíme ako ešte pravdivý.

Medzinárodné zdravotnícke predpisy (IHR) sú právne záväzné predpisy, ktoré vydáva Svetová zdravotnícka organizácia (WHO). Vznikli v reakcii na svetové pandémie a ich hlavným cieľom je zabezpečiť medzinárodnú spoluprácu pri prevencii a kontrole šírenia chorôb, ktoré môžu predstavovať riziko pre verejné zdravie.

Na zasadnutí WHO v Ženeve, ktoré sa koná pravidelne každý rok, tentokrát členské štáty prijali kľúčové zmeny IHR z roku 2005. Na stretnutí 1. júna sa členské štáty zároveň zaviazali dokončiť rokovania o globálnej pandemickej dohode do jedného roka, najneskôr do roku 2025, s možnosťou schválenia už v roku 2024.

Zmeny IHR boli prijaté konsenzom , teda bez hlasovania. Slovenská republika sa ako jediná krajina od týchto aktualizovaných predpisov verbálne disasociovala , teda dištancovala od ich prijatia. „Máme za to, že po dohode na finálnom znení balíka revidovaných článkov IHR nebol pre krajiny dostatočný časový priestor na podrobné preštudovanie zmien zapracovaných priamo na stretnutí,“ uvádza ministerstvo zdravotníctva na svojej webovej stránke.

Ministerka zdravotníctva Zuzana Dolinková v rozhovore Naživo poznamenala, že v predpisoch bolo „mnoho nástrah, ktoré sme nemali vysvetlené, nemali sme ich odsúhlasené, nevedeli sme k ním zaujať stanovisko“ a uplatnili sme si výhradu, ktorú je potrebné do osemnástich mesiacov písomne potvrdiť. Podľa ministerky sme „viacej opatrní“ ako zvyšných vyše 190 krajín.

Rusko a Argentína si vyhradili právo rozhodnúť o implementácii predpisov s ohľadom na národnú suverenitu. Ďalšie výhrady či verbálnu disasociáciu iných krajín oficiálne dokumenty zo zasadnutia nespomínajú.

Medzinárodné zdravotnícke predpisy
zasadnutí
stretnutí
konsenzom
disasociovala
uvádza
rozhovore
vyhradili


Viete, pán Švejna, že napríklad posledné 4 roky sa nám zvyšuje počet firiem, ktoré si zakladajú sídla na Cypre? To znamená nehýbal sa daňový systém, napriek tomu v mene toho slovenského, že keď je koze dobre, tak sa ide kĺzať na ľad, odchádzajú proste do týchto offshoreových centier.

Od roku 2008 sa zvyšuje počet firiem, ktoré si zakladajú sídla na Cypre a aj v iných tzv. daňových rajoch.


Viete je paradoxné, že práve Igor Matovič iba prichádza s návrhmi na znižovanie platy politikov iba vtedy, keď nenesie zodpovednosť, keď je v opozícii, keď vládol, tak neprišiel s ničím iným.

Igor Matovič predložil do Národnej rady návrhy na zníženie alebo zmrazenie platov politikov až po ukončení svojho pôsobenia na pozícii predsedu vlády a ministra financií, preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

Hnutie Slovensko predložilo 26. septembra do Národnej rady návrh zákona, ktorý upravuje platové pomery ministrov a predsedu vlády. Zákon má zrušiť zvýšenie paušálnych náhrad členom vlády (. pdf , s. 1), ktoré vláda schválila začiatkom roka 2024. Vláda si začiatkom roka nezvýšila platy v zákone o platových pomeroch verejných funkcionárov, ale navýšila si paušálne náhrady. Toto zvýšenie bolo preto prijaté vládnym uznesením a nemuselo prejsť schvaľovacím procesom v parlamente. Platy členov vlády sú zmrazené kvôli zákonu o rozpočtovej zodpovednosti.

Pred zvýšením paušálnych náhrad zarábal premiér mesačne 6527 eur. Základný plat tvoril 4590 eur a k nemu sa priemiérovi pridával príplatok 746 eur a paušálne náhrady 1191 eur. Paušálne náhrady boli uznesením zvýšené na 5868 eur, čím sa mesačný plat predsedu vlády zvýšil na 11 204 eur. Radový minister mal pred zvýšením paušálnych náhrad základný plat, ako predseda vlády, na úrovni 4590 eur, ale mal nižšie paušálne náhrady. Po ich zvýšení má radový minister mesačný plat vo výške 8623 eur, z toho 4590 tvorí základný plat a 4042 eur navýšené paušálne náhrady.

V minulom volebnom období podal Igor Matovič dva návrhy týkajúce sa platov poslancov. Prvý , podaný 14. februára 2023, upravoval spôsob akým sú poslanci odmeňovaní. Výška platu poslanca by bola znížená na výšku nominálnej priemernej mzdy a politická strana, za ktorú bol poslanec do parlamentu zvolený, by mu bola oprávnená vyplácať odmeny podľa jeho aktivity v parlamente. Návrh neprešiel do druhého čítania.

Druhý návrh z 2. mája 2023 zmrazoval platy poslancov a prezidentky na rovnakú úroveň ako v roku 2022, keďže vďaka nízkemu deficitu verejných financií mali podľa Igora Matoviča skokovo vzrásť. Platy poslancov mali vzrásť približne o 800 eur mesačne a plat prezidentky približne o 2 600 eur. Návrh neprešiel do druhého čítania.

upravuje pdf schválila navýšila uznesením zmrazené zarábal pridával zvýšil zvýšení Prvý Druhý skokovo vzrásť


Majú sa zrušiť pokuty a penále pre zamestnávateľa za nepravdivé čestné vyhlásenie zamestnanca, ktorý pracuje na dohodu o brigádnickej práci študentov.

Sľub bol vyslovený v rámci predstavenia série opatrení Ministerstva hospodárstva, ktorými sa má zlepšiť a zjednodušiť podnikanie na Slovensku. Tieto opatrenia majú byť súčasťou rokovania vlády v júni. Z tohto dôvodu je zatiaľ sľub aktívny. 4. mája 2017 predstavilo Ministerstvo hospodárstva pod vedením Petra Žigu balík 34 opatrení, ktorý ma pomôcť zlepšiť podnikateľské prostredie znížením byrokratickej záťaže, zjednodušením podnikania a znížením jeho nákladov. Tieto opatrenia sú výsledkom Medzirezortnej pracovnej skupiny na najvyššej úrovni pre Doing Business, ktorú ustanovilo ministerstvo s cieľom identifikovať kritické miesta slovenského podnikateľského prostredia. Chce tým plniť programové vyhlásenie vlády, ktorým sa zaviazalo "vytvoriť predpoklady na systematické zlepšovanie postavenia SR voči krajinám OECD a EÚ v hodnoteniach podnikateľského prostredia." Výsledným materiálom skupiny by mali byť „Opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia“, ktorý je súčasťou Plánu práce vlády SR na rok 2017 na mesiac jún. Medzi opatreniami figuruje aj návrh na zrušenie pokuty a penále, ktoré má zamestnávateľ platiť v prípade, že zamestnanec pracujúci na dohodu o brigádnickej práci študenta predloží nepravdivé čestné vyhlásenie. Ide o zmenu Zákona o sociálnom poistení ( 461/2003 Z. z. ). Študent pracujúci na dohodu o brigádnickej práci študentov má podľa zákona právo uplatniť si výnimku z platenia odvodov, ak jeho mesačný príjem nepresiahne 200 eur, avšak najviac na jednu dohodu v danom mesiaci. Podmienkou je predloženie písomného čestného vyhlásenia zamestnávateľovi, že si v tom istom mesiaci neuplatňuje výnimku u iného zamestnávateľa. Zamestnávateľ je povinný prihlásiť do Sociálnej poisťovne všetkých zamestnancov okrem tých, ktorí si uplatňujú odvodovú výnimku. Ak študent predloží nepravdivé čestné vyhlásenie, zamestnávateľ zaňho nebude platiť odvody a vznikne mu dlh v Sociálnej poisťovni. Podľa § 239 hrozí zamestnávateľovi v tomto prípade pokuta až do výšky 16 596,96 eur. § 240 pripúšťa možnosť predpísania penále zamestnávateľovi vo výške 0,05 % z dlžnej sumy za každý deň omeškania odo dňa splatnosti poistného a príspevkov na starobné dôchodkové sporenie. Problematický je fakt, že zamestnávateľ nemá ako zistiť, že študent predložil nepravdivé čestné vyhlásenie, resp. že si odvodovú výnimku uplatňuje aj u iného zamestnávateľa. Naopak, Sociálna poisťovňa vie tento fakt zistiť v momente, kedy zamestnanca prihlási do registra poistencov a sporiteľov starobného dôchodkového sporenia a môže na to včas upozorniť. Nie je taktiež dôvod, aby zamestnávateľ platil za nečestné správanie svojho zamestnanca. Dátum zverejnenia analýzy: 07.05.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

Ministerstvo
skupiny
461/2003 Z. z.
Problematický


Však títo ľudia tu 3,5 roka proste ľudí zatvárali neoprávnene. Ústavný súd, Najvyšší súd porušil porušovanie všetkých možných práv občanov Slovenskej republiky a teraz vidíme, že to robia aj z opozície.

Ústavný a Najvyšší súd síce v niektorých prípadoch konštatovali porušenie práv obvinených osôb, išlo však najmä o procesné pochybenia v súvislosti s väzbou, nie o rozsiahle alebo systematické porušovanie práv, ktoré by viedlo k neoprávnenému odsúdeniu. Zároveň v tomto období bolo viac ako 40 ľudí odsúdených za korupciu, výrok preto hodnotíme ako zavádzajúci.

V rokoch 2020 až 2023 bolo podľa Denníka N odsúdených 42 ľudí v súvislosti s korupčnou trestnou činnosťou.

Počas bývalého volebného obdobia bolo obvinených a väzobne stíhaných viacero osôb z rôznych káuz. V niektorých prípadoch Ústavný súd a Najvyšší súd konštatovali porušovanie práv či nadužívanie väzby.

Napríklad v prípade Dušana Kováčika Ústavný súd v auguste 2022 rozhodol , že boli porušené jeho práva v oblasti zaistenia majetku. V ďalšom prípade však Kováčik so svojou sťažnosťou voči rozsudku Najvyššieho súdu, ktorý ho poslal na osem rokov do väzenia, neuspel .

V prípade podnikateľa Norberta Bödöra Ústavný súd v decembri 2012 rozhodol o porušení jeho práv pri predĺžení väzby Najvyšším súdom. V tomto prípade súd vyhovel Bödörovi iba čiastočne.

Ústavný súd tiež konštatoval v decembri 2022 porušenie práv stíhaného Jaroslava Haščáka vo veci nedoručenia listov rodine a blízkym v čase kolúznej väzby.

V prípade Monike Jankovskej, ktorá sa sťažovala na zaujatosť špeciálneho prokuátora, Ústavný súd túto sťažnosť prijal a rozhodol v jej prospech . Nevyslovil však nevinu, prípad len vrátil na pôvodný súd.

V prípade bývalej štátnej tajomníčky Jankovskej Ústavný súd v náleze zo 14. októbra 2021 konštatoval porušenie práva na osobnú slobodu Krajským súdom v Trnave. Ústavný súd tiež zrušil predchádzajúce rozhodnutie Krajského súdu, ktorý Jankovskú poslal do väzby. "ÚS konštatoval, že rozhodnutie KS v Trnave je nezákonné a porušuje jej základné práva z toho dôvodu, že dôvody kolúznej väzby tak, ako boli konštatované, nie sú postavené na konkrétnych, zrozumiteľných a vnútorne konzistentných argumentoch, a teda nie je možné toto rozhodnutie preskúmať, je arbitrárne a rovnako dôvody väzby sú čisto všeobecné. Zároveň ÚS aj konštatoval, že takéto odôvodnenie a takéto rozhodnutie je ústavne neakceptovateľné," vysvetlil obhajca Jankovskej Erdős.

Ústavný súd tiež odmietol sťažnosť Roberta Kaliňáka, ktorý namietal porušenie základného práva na zákonného sudcu a argumentoval údajnou zaujatosťou senátu, ktorý ho neskôr pustil na slobodu.

V prípade bývalého štátneho tajomníka Ministerstva financií SR Radka Kuruca sa rozhodnutie Ústavného súdu týkalo porušenia práva nebyť stíhaný z iných ako zákonných dôvodov. V tom čase však už bol Radko Kuruc prepustený Špeciálnou prokuratúrou na slobodu, keďže sa pominul dôvod kolúznej väzby.

Ústavný súd tiež rozhodol o porušení práva na slobodu v prípade bývalého sudcu Lindtnera.

V roku 2021 Najvyšší súd zrušil väzobné stíhanie Jozefovi Brhelovi, ktorý bol obvinený v kauze Mýtnik. Najvyšší súd tak zrušil rozhodnutie sudkyne Špecializovaného trestného súdu, ktorá mu väzbu pôvodne predĺžila.

Ústavný súd konštatoval nezákonnú väzbu aj v prípade Mariána Gogu. Dôvody väzby boli podľa Ústavného súdu vyjadrené zmätočne a príliš všeobecne. Podľa Ústavného súdu boli porušené Gogove ústavné aj občianske práva. Gogu do väzby poslal až Najvyšší súd v kaude Rezervy 2.

V kauze Búrka Ústavný súd konštatoval porušenie práva na zákonného sudcu pre bývalého sudcu Richarda Molnára, kedy sudca Najvyššieho súdu Juraj Kliment odmietol konať o námietke zaujatosti.

Tvrdenie Richarda Takáča o tom, že opozícia „neoprávnene zatýka“, zaznelo v kontexte parlamentnej diskusie o odvolaní poslankyne Veroniky Remišovej. Odvolanie inicioval minister obrany Robert Kaliňák, ktorý tvrdí, že Remišová zneužila svoju právomoc a zverejnila informácie z utajenej časti jeho majetkového priznania, týkajúce sa údajného vlastníctva nehnuteľnosti v Chorvátsku.

Remišová v rozhovore pre denník Postoj uviedla , že Kaliňák by sa mal v tejto veci ospravedlniť a zaplatiť pokutu v rámci Ústavného zákona o ochrane verejného záujmu. Jej zámerom tak nie je Kaliňáka stíhať väzobne, ako navodzuje minister Takáč.

odsúdených
rozhodol
neuspel
rozhodol
konštatoval
nedoručenia listov rodine
sa sťažovala
prospech
konštatoval
vysvetlil
odmietol
rozhodnutie Ústavného súdu
prepustený
rozhodol o porušení práva
zrušil
konštatoval
porušenie
Odvolanie
zneužila
uviedla


Dzurinda povedal, že naše vzťahy s Maďarskom sú excelentné. (po stretnutí s maďarským ministrom zahraničných vecí Mártonyim, pozn.)

Mikuláš Dzurinda na tlačovej besede po stretnutí s maďarským ministrom zahraničných vecí Jánosom Mártonyim vyjadril potešenie, že slovensko-maďarské vzťahy napredujú v duchu politiky služby občanom. Vymenoval rôzne spoločné kroky, ktoré Slovensko a Maďarsko spravili a plánujú spraviť. Zároveň však obe strany priznali, že sú otázky, v ktorých si nerozumejú (kolektívne práva v maďarskej ústave, volebné právo, zákon o dvojitom občianstve). Dzurinda tak vyjadril pozitívny trend vo vzájomných vzťahoch, avšak aj vzhľadom na odkaz na problémy, to nie je možné interpretovať ako označenie "excelentných" vzťahov. Záznam tlačovej besedy môžte nájsť tu .

tu


Približne 13-tisíc pracovných miest bolo vytvorených cez projekty zamestnávania mladých ľudí, pričom projekt dosiahol približne 80 % udržateľnosť pracovných miest.

Výrok hodnotíme ako neoveriteľný, nakoľko údaje o počte pracovných miest ako aj udržateľnosti takto vytvorených pracovných miest potvrdzuje jedine oznam Ministerstva práce z apríla 2015. Informácia hovorí o 13 400 mladých osobách, ktorí si ako nezamestnaní dokázali nájsť prácu v poslednom roku. 80 % ľudí, ktorým uplynula minimálna doba udržateľnosti, u zamestnávateľa naďalej pracujú. Tieto údaje sa nám však nepodarilo potvrdiť zo žiadnych iných zdrojov a ani ministerstvo okrem tohto oznamu nevydalo podrobnejšiu správu.

oznam


... zatiaľ v niektorých úsekoch to bude skôr monitorovanie od 1.1. ... Takže aj teraz vláda, podľa mňa, v tomto smere sa rozhodla správne na základe požiadaviek samosprávnych krajov, že v niektorých úsekoch bude sledovať kamiónovú dopravu a následne na to sa rozhodne neskôr, asi v júni alebo v júli dôjde k prehodnocovaniu v tejto situácii.

Výrok hodnotíme ako pravdivý, pretože podľa dostupných údajov pude skutočne prebiehať monitorovanie pohybu kamiónov na cestách II. triedy.

auto.sme.sk


Ja si myslím, že treba sa pozreť na to aká kampaň bola vedená ako Lucia Žitňanská bola jeden z top lídrov, ktorí obchodili celé Slovensko. Ja som robil kampaň len v bratislavskom kraji ...

To, kto koľko obišiel krajov počas kampane, sa nám overiť nepodarilo.


Banky mali za 3 štvrťroky, v roku 2010 o 50% vyšší zisk ako v roku 2009 za to isté obdobie.

V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka sa zisk bánk zvýšil o 47,86%, uvádza to agentúra TASR.

uvádza


A aj v tejto televízii ste klamali, ktorá si kúpi letenku za 6500 preto, že sa nedostane do štátneho lietadla (pozn.: Martina Šimkovičová) a všetci hovoríte o nejakých 16-tisícových letenkách. (...) Šesť a šesť. Pani ministerka mala letenku za 6 a predpokladám. Ale bol v Amerike aj pán Šaško, ktorý mal ± za takú istú cenu letenku, bol tam pán Drucker, bol tam ďalší minister.

Podľa oficiálneho dokumentu ministerstva kultúry, v ktorom sú uvedené objednávky ministerstva za rok 2025, bola cena spiatočných leteniek do New Yorku pre ministerku Šimkovičovú a hovorkyňu Demkovú 15 940 eur. Minister školstva Tomáš Drucker za spiatočnú letenku do New Yorku v tom istom období zaplatil 6317 eur a minister zdravotníctva Kamil Šaško 2453 eur. Tvrdenie podpredsedu parlamentu Andreja Danka preto hodnotíme ako nepravdivé.

Ministerka kultúry Martina Šimkovičová letela 20. septembra do New Yorku spolu so svojou hovorkyňou Petrou Demkovou. Obe predstaviteľky ministerstva kultúry cestovali v business triede. Spolu s nimi absolvovali cestu do Spojených štátov aj dvaja ochrankári, ktorí cestovali v ekonomickej triede.

V objednávkach ministerstva kultúry zo septembra 2025 je uvedená položka „letenky New York Šimkovičová, Demková P” so sumou 15 940 eur. Za letenky do New Yorku pre dvoch ministerských úradníkov Tanáča a Kakaša ministerstvo podľa zoznamu objednávok zaplatilo 4330 eur. Na ceny leteniek upozornila 19. septembra Nadácia Zastavme korupciu.

V rovnakom čase letel do New Yorku aj slovenský vládny špeciál, ktorý viezol slovenskú delegáciu na Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov. Na otázku médií prečo ministerstvo kultúry nevyužilo možnosť letieť vládnym špeciálom odpovedala hovorkyňa ministerstva Petra Demková: „Naša žiadosť však bola zamietnutá. Preto musela pani ministerka zvoliť iný spôsob dopravy. Snaha o šetrenie tu bola.“ Predseda Slovenskej národnej strany Andrej Danko sa za ministerku Šimkovičovú verejne postavil a na sociálnej sieti Facebook 23. septembra uverejnil status, v ktorom vyzval prezidenta Pellegriniho, aby neodmietal slovenských ministrov na palube vládneho špeciálu.

Prezident Pellegrini v odpovedi na videu kritizoval ministersku kultúry Martinu Šimkovičovú za nákup leteniek do New Yoku v hodnote takmer 16-tisíc eur. Prezident ďalej vo videu, ktoré zverejnil na sociálnej sieti Facebook, uviedol : „Každý minister, ktorý má oficiálny program počas zasadnutia OSN, je na palube špeciálu vítaný.“ Ministerka kultúry však podľa neho neuverejnila, aký bol účel jej cesty do Spojených štátov a na zasadnutí OSN v New Yorku podľa jeho slov nebola prítomná. Zároveň vyzval Andreja Danka aby sa vyjadril, aký bol pracovný účel cesty ministerky (v čase od 1:20) .

Riaditeľka odboru komunikácie ministerstva kultúry Petra Demková sa vyjadrila : „Finálna cena jednej letenky, ktorá sa bude hradiť, je 6470 eur. Ministerka kultúry a riaditeľka odboru komunikácie cestovali na tzv. flexibilné (stornovateľné) letenky s príplatkom približne 400 eur za kus, aby v prípade nepredvídaných zmien mohli operatívne reagovať bez rizika straty verejných financií.“ Dokopy tak malo ministerstvo za obe osoby zaplatiť letenky v maximálnej hodnote 13 740 eur, čo sa nezhoduje so sumou so sumou 15 940 eur uvedenou ministerstvom v zozname objednávok.

Podľa Nadácia Zastavme korupciu využili ministri Šaško a Drucker let do USA spoločným vládnym špeciálom. Za spiatočnú letenku podľa denníka SME zaplatil minister zdravotníctva Kamil Šaško sumu 2453 eur a minister školstva Tomáš Drucker sumu 6317 eur. U Šimkovičovej to bolo až takmer 8000 eur pre ňu, a rovnaká suma aj pre Petru Demkovú.V rovnaký deň objednali letenky aj pre dvoch úradníkov z ministerstva, ktorí leteli za 4330 eur ( 0:53) .

letela cestovali absolvovali uvedená zaplatilo upozornila letel odpovedala uverejnil kritizoval zverejnil uviedol 1:20) vyjadrila uvedenou využili zaplatil 0:53)


My ponúkame, aj sme to urobili, to sa volá, že Open Season, urobili sme dvakrát Open Season smerom na Ukrajinu a tam nebola odozva. Tak prečo nás tlačia politicky do toku plynu späť na Ukrajinu, keď na druhej strane nie je záujem o tento plyn.

Spoločnosť Eustream robila v roku 2012 oficiálny prieskum záväzného záujmu trhu o vybudovanie plynovodného prepojenia medzi Slovenskom a Ukrajinou pod názvom Open Season. Tento prieskum sa však uskutočnil len jeden krát, nie dva krát, ako tvrdí Robert Fico. Navyše je otázne aj to, či na Ukrajine “nie je záujem o tento plyn”, pretože podľa agentúry SITA, Ukrajina prejavila v januári 2014 záujem o reverzné dodávky plynu. Výrok preto považujeme za zavádzajúci.

Eustream na svojej stránke oficiálne vyhlasuje výzvu na záväzné zapojenie sa do výstavby plynovodného prepojenia SK-UA:

“Začiatok procesu Open Season pre plynovodné prepojenie SK-UA s cieľom alokovať a predávať prepravné kapacity bude oficiálne vyhlásený 20. júna 2012. Registrovaní účastníci procesu môžu predložiť svoje požiadavky do 19. septembra 2012. Jedným z najdôležitejších kritérií pri vyhodnocovaní Open Season budú rezervované prepravné kapacity, ktoré by mali garantovať ekonomickú životaschopnosť projektu. Ak bude proces Open Season vyhodnotený ako úspešný (začiatkom novembra), bude nasledovať uzatváranie finálnych zmlúv o preprave medzi Eustreamom a zákazníkmi/shippermi.”

V marci 2013 o neúspechu tohto procesu informovala aj agentúry SITA :

“Slovenský prevádzkovateľ prepravnej plynovej siete, spoločnosť Eustream, v minulosti uvažoval nad výstavbou nového plynovodného prepojenia medzi Ukrajinou a Slovenskom.

Projekt však bol vtedy podľa zisťovania Eustreamu nerentabilný. “V minulom roku sme zrealizovali zisťovanie záväzného záujmu trhu, takzvaný Open Season, o vybudovanie nového plynovodného prepojenia medzi Slovenskom a Ukrajinou. Open Season však nepotvrdil postačujúci záväzný záujem účastníkov trhu o nové kapacity a naznačil, že ekonomická návratnosť projektu nie je zaručená,“ povedal koncom januára pre agentúru SITA hovorca Eustreamu Vahram Chuguryan.”

Eustream však neuverejňuje žiadne ďalšie informácie o druhom kole Open Season. V dvoch kolách robil Eustream prieskum trhu Open Season o prepojení Slovenska a Maďarska.

Agentúra SITA tiež informuje o tom, že v januári 2014 Ukrajina prejavila záujem o reverzné dodávky plynu:

“Ukrajina podpísala návrh dohody o reverzných dodávkach plynu a poslala ho na Slovensko. Informoval o tom ukrajinský minister energetiky a uhoľného priemyslu Eduard Stavickij.”

(...)

Slovenský prepravca zemného plynu, spoločnosť Eustream, ešte v polovici decembra uviedol, že v otázke podpisu memoranda o porozumení o možnom riešení prepravy plynu v smere zo Slovenska na Ukrajinu čaká na kroky Ukrajiny. Podpísanie memoranda ešte neznamená, že projekt dodávania plynu zo Slovenska na Ukrajinu sa stane realitou. Cieľom dokumentu totiž má byť vyjadrenie úmyslu a preskúmanie možnosti vybudovania technického riešenia pre reverzný tok plynu smerom na Ukrajinu.”

Ako píše Euractiv :

„Som vcelku optimistický, že k dohode by sme mohli dospieť do konca apríla," uviedol v stredu (19.3.) eurokomisár pre energetiku Günther Oettinger po diskusii s ukrajinským ministrom energetiky Jurijom Prodanom.

„Neviem, o čom pán komisár rozpráva,“ reagoval premiér Robert Fico počas cesty na bruselský Summit „Nemyslím si, že má k tomu toľko informácii ako ja.“

Aj po summite premiér poukázal na to, že dosiaľ sa nepodpísalo ani memorandum o spolupráci, ktoré malo byť právnym základom tohto projektu.”

svojej stránke
agentúry SITA
prepojení
Agentúra SITA
Euractiv
Summit


Osemnástka bude v budúcej sezóne hrávať po dvoch rokoch v prvej lige, v juniorskej lige vlastne tú svoju kategóriu...

Výber hráčov do 18 rokov skutočne dve sezóny pôsobil v prvej lige. V máji tohto roku sa rozhodlo , že ich nahradí Humenné, a hráči do 18 rokov budú hrať vo vlastnej juniorskej extralige. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

pôsobil rozhodlo


Predseda vlády Robert Fico pozval politické strany opozície na rokovanie. 7 hodín, pani redaktorka, 7 hodín sa hádali na tom, či prijmú pozvanie premiéra alebo nie. Výsledkom ich hádky bolo, že pozvanie predsedu vlády na riešenie týchto vážnych otázok neprijali.

Podobný výrok overoval Demagog.sk už niekoľko krát ( O5M12 5.mája 2013, V politike 16. júna 2013)

Oficiálne predložený návrh, ktorým premiér Fico pozýva opozičné strany na spoločné rokovanie, sa nám nepodarilo zistiť. O tomto pozvaní však informovali viaceré médiá práve v súvislosti s opozičnými nezhodami, ktoré vyvolalo. O sedem hodinovom dohadovaní sa opozície, ohľadom prijatia Ficovho pozvania informovalo SITA a TASR . Mimoriadne rokovanie sa malo týkať riešenia situácie na Ústavnom súde a voľby predsedu Najvyššieho kontrolného úradu (NKÚ).

Podľa dostupných informácií na rokovanie pozval R. Fico tri strany opozície.

" Fico tri strany, KDH, Most a SDKÚ, pozval na rokovanie o situácii na ústavnom súde a voľbe predsedu Najvyššieho kontrolného úradu (NKÚ)."

Riaditeľ Tlačového a informačného odboru Úradu vlády SR Erik Tomáš komentoval odmietnutie Ľudovej platformy rokovať s Ficom takto: „To, čo predviedli SDKÚ, KDH a Most-Híd pri diskusii o tom, či majú alebo nemajú ísť na schôdzku s predsedom vlády, je verným obrazom stavu dnešnej opozície – teda obrazom vzájomnej nedôvery a hašterenia sa. Berieme na vedomie, že opozícia takýmto prístupom preberá zodpovednosť za neriešenie súčasného stavu na Generálnej prokuratúre SR a NKÚ,“ napísal Tomáš s tým, že strana Smer-SD považuje takúto situáciu za dlhodobo neudržateľnú.

O5M12
V politike
SITA
TASR


Musíme ozdravovať verejné financie, pretože aj po tejto vláde máme o 900 mil. € vyšší deficit

Podobný výrok sme overovali už v minulosti ( O 5 minút 12 , 4. marca, 2012). Vtedy R. Fico hovoril o sekere 800 miliónov eur na deficite.

O 5 minút 12
uvádza
posledných


To je úradný záznam (o tom, že na vyšetrovateľku v kauze financovania strany Smer-SD, pozn.). A teraz chcem povedať podľa mňa jednu, jednu zásadnú otázku. Bol vypracovaný 9. decembra.

Kedy presne bol vypracovaný záznam nie je možné overiť.


Máme teraz čerstvo nový zákon o verejnom obstarávaní ...

Výrok hodnotíme ako pravdivý, nakoľko od 18. apríla platí nová verzia zákona o verejnom obstarávaní, ktorý je kvôli niektorým opatreniam nazývaný aj protischránkový zákon. Ministerka v súčasnej dobe plánuje spraviť z protischránkového zákona samostatný zákon. Zákon o verejnom obstarávaní je platný od 25.01.2006. Jeho posledná aktualizácia je účinná od 18.04.2016. Návrh na prostischránkový zákon a prísnejšie majetkové priznania navrhli už v roku 2015 Miroslav Beblavý a Martin Fedor . Týkal sa nielen firiem vo verejnom obstarávaní, ale aj zdravotných poisťovní, súkromných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti či veriteľov v konkurze a reštrukturalizácii. Tento návrh bol zamietnutý. V roku 2015 prišla so svojím vlastným návrhom taktiež strana Smer, ktorý bol 2 krát vrátený na prehodnotenie prezidentom SR a tiež kritizovaný opozíciou. Nakoniec ho strana Smer po drobných úpravách znova schválila . Návrh , ktorý aktuálne navrhla ministerka Žitňanská je pozmenený návrh už existujúceho protischránkového návrhu Most-u. Podľa nej by mal byť tzv. protischránkový zákon vyňatý zo zákona o verejnom obstarávaní a mal by byť samostatným zákonom. Dátum zverejnenia analýzy: 02.05.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

Zákon o verejnom obstarávaní
Miroslav Beblavý a Martin Fedor
schválila
Návrh


Priemerné mzdy učiteľov v porovnaní s priemernými mzdami vysokoškolsky vzdelaných ľudí v iných zamestnaniach sú v niektorých regiónoch výrazne nižšie, v Bratislave je to okolo 85 %.

Platy učiteľov sú v porovnaní s ostatnými vysokoškolskými zamestnancami dlhodobo nižšie. Najvýraznejší je tento rozdiel v Bratislavskom kraji. Podľa údajov Inštitútu vzdelávacej politiky aj ministerstva školstva v Bratislavskom kraji zarábajú učitelia len 66 % z toho, čo iní vysokoškolsky vzdelaní zamestnanci, teda nie 85 %, ako to hovorí Tomáš Drucker. Toto číslo nesedí ani z jeho skorším vyjadrením, podľa ktorého dosahuje tento pomer 62 %. Výrok Tomáša Druckera preto hodnotíme ako nepravdivý.

Učitelia na Slovensku dlhodobo zarábajú menej v porovnaní s ostatnými vysokoškolsky vzdelanými ľuďmi. Podľa dát OECD z roku 2015 dostávali učitelia a učiteľky na Slovensku iba 62 % priemerného platu vysokoškolsky vzdelaného človeka, zatiaľ čo priemerná hodnota v krajinách OECD bola 88 % ( .pdf , s. 360). V roku 2018 Útvar hodnoty za peniaze (ÚHP) vo svojej publikácii konštatoval, že na Slovensku tvoria mzdy vysokoškolských učiteľov iba 85 % priemernej mzdy VŠ vzdelaných zamestnancov (. pdf s. 61).

Tieto rozdiely sa výrazne líšia v závislosti od regiónu Slovenska. V bohatších krajoch sú tieto rozdiely omnoho vyššie, zatiaľčo v chudobnejších krajoch môžu učitelia zarábať v priemere viac ako ostatní vysokoškolsky vzdelaný zamestnanci. Podľa publikácie ÚHP a Inštitútu vzdelávacej politiky (IVP) zarábali učitelia v školách financovaných priamo zo štátneho rozpočtu v Bratislavskom kraji iba 68 % mzdy ostatných vysokoškolsky vzdelaných ľudí v danom kraji, zatiaľčo v Prešovskom kraji to bolo až 105 %. ( .pdf s. 3). Publikácia pochádza z roku 2022 a používa údaje z roku 2020.

Zdroj: ÚHP, IVP

Podľa novších údajov IVP, ktoré publikovali v októbri 2023, bol pomer platov učiteľov k platom vysokoškolsky vzdelaných v roku 2022 v Bratislavskom kraji na úrovni 66 %, pričom priemer na Slovensku dosiahol 80 %. V Prešovskom kraji dokonca zarábali učitelia v priemere viac ako vysokoškolsky vzdelaní zamestnanci.

Ministerstvo školstva sa aj preto rozhodlo zaviesť regionálne príspevky, ktoré by mali tieto rozdiely kompenzovať. Pri nastavovaní výšky príspevkov vychádzal rezort školstva z nákladov na bývanie, z fluktuácie učiteľov, voľných pracovných miest na školách v jednotlivých regiónoch a aj z porovnania priemerných miezd vysokoškolsky vzdelaných ľudí v danom regióne s priemernými mzdami učiteľov. Keďže tieto rozdiely sú najväčšie v Bratislavskom kraji najviac dostanú práve títo učitelia, ktorí si prilepšia o 145 eur na mesiac.

Ministerstvo pri analýze nákladov v jednotlivých regiónoch vyčíslilo , že v Bratislave si môže učiteľ dovoliť 66 % z toho, čo iní vysokoškolsky vzdelaní zamestnanci. Oproti tomu učiteľ v Prešove zarába až 101 % v porovnaní s ostatnými vysokoškolskými zamestnancami. Tomáš Drucker v skoršom vyjadrení uviedol , že v Bratislave dosahuje priemerná mzda učiteľa v porovnaní s priemernou mzdou vysokoškolsky vzdelaného učiteľa 62 %.

Ministerstvo školstva na otázku portálu Demagog.SK poskytlo nasledujúce vyjadrenie: „V Bratislave dosahovali v roku 2022 platy pedagogických a odborných zamestnancov 65 % priemernej mzdy vysokoškolsky vzdelaných zamestnancov. V roku 2020 to bolo 66 %. Vo všeobecnosti dosahovali v roku 2021 podľa OECD údajov platy učiteľov na Slovensku v nižšom sekundárnom vzdelávaní 76 % a vo vyššom sekundárnom vzdelávaní 80 %.“

Vyjadrenie Tomáša Druckera pre Demagog.sk z 6. 5. 2024: „Ospravedlňujem sa, správne číslo je 66% - pomer platu PZ/OZ k VŠ vzdelaným. Tak to aj uvádzam vo svojej komunikácii v predchádzajúcich mediálnych výstupoch. V tomto prípade som uviedol zlé číslo. Zároveň som presvedčený, že to nespôsobuje zavádzanie v obsahu a pointe témy, ktorú sme diskutovali. Práve na základe rozdielnosti tohto ukazovateľa medzi jednotlivými regiónmi, som vysvetľoval, prečo je kompenzačný príspevok správny. Zároveň som uviedol aj ďalšie údaje podporujúce zavedenie kompenzačného príspevku. Zhodnotenie „nepravdivosti” výrokov v širšej podstate a úmysle pre nesprávnom vyjadrenie jedného čísla, ktoré som zároveň predtým viackrát správne verejne uviedol, nepovažujem celkom za objektívne hodnotenie.”

.pdf
publikácii
pdf
.pdf
ÚHP, IVP
bol
zaviesť
vyčíslilo
uviedol


… a tú pomoc, ktorú sme okamžite prijali a tu musím ale poďakovať všetkým aj opozičným poslancom, aj opozičným stranám, že v tejto pomoci, že bol konsenzus, že všetci sme to prijali, aby sme to mohli okamžite púšťať, ale museli sme zohnať aspoň nejaké peniaze a urobili sme to z tých eurofondov. Lenže to nie sú slovenské peniaze, ale to nám kontroluje Európska únia. Čiže my sme potrebovali v prvom rade požiadať Európsku úniu, aby nám uvoľnila možnosť, aby sme mohli presunúť tie nevyčerpané peniaze a presunúť to smerom na štát, aby sme to vedeli vyplácať.

Za sociálnu a ekonomickú pomoc firmám, podnikateľom občanom, ktorí sú zasiahnutí pandémiou, hlasoval takmer celý parlament. Veľkú časť z tejto pomoci štát zaplatí z eurofondov - na čo musel získať súhlas EÚ. Tvrdenie Borisa Kollára preto hodnotíme ako pravdivé. Za vládny návrh zákona , ktorý zaviedol prvú pomoc pre podnikateľov, zamestnancov a živnostníkov hlasovali všetci prítomní poslanci - vrátane opozičných. Európska komisia v reakcii na pandémiu koronavírusu schválila tzv. „Dočasný rámec pre opatrenia štátnej pomoci na podporu hospodárstva.” Chcela dať členským krajinám väčšiu flexibilitu pri poskytovaní pomoci zasiahnutej ekonomike. Na tomto základe EK posudzovala štátne pomoci jednotlivých štátov. Podpredsedníčka vlády pre investície a informatizáciu Veronika Remišová (Za ľudí) informovala , že vláda presunie z nezazmluvnených a nevyčerpaných eurofondových peňazí na boj s koronavírusom 1,2 miliardy eur. 505 miliónov eur z tohto balíka má ísť na udržanie zamestnanosti a pracovných miest. Slovensko muselo získať súhlas od Európskej komisie, aby mohlo použiť tieto peniaze na udržanie pracovných miest počas pandémie.

zákona hlasovali schválila informovala má muselo


Pán Maňka hovoril pred štyrmi rokmi, a tu citujem jeho rozhovor pre Aktualne.sk, 15. 10. 2009 „Rád by som riešil problémy nezamestnanosti, zlepšenie kvality života, zdravotníctvo.“ Na inom mieste: „Kandidatúru som prijal preto, pretože tento kraj sa neustále trápi s nezamestnanosťou a problémami.“

Ľudovít Kaník interpretuje vyjadrenia Muňka presne. Výroky v tomto zmysle padli v článkoch na aktualne.sk z 15.10.2009.

aktualne.sk


V tomto návrhu rozpočtu je historicky najvyšší deficit, deficit najviac zo všetkých štátov EÚ, 8,3 miliardy.

Deficit štátneho rozpočtu na rok 2023 je v pomere ku HDP najvyšší v Európskej únii, v nominálnej hodnote najvyšší od roku 1996. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Štátny rozpočet na rok 2023 počíta s deficitom verejných financií v hodnote 6,44 % HDP , čo znamená hotovostný schodok v hodnote 8,3 miliardy eur. Deficit alebo schodok vzniká v prípade, že výdavky sú vyššie ako príjmy štátu. Rozpočet na rok 2023 ráta s výdavkami v hodnote 35 miliárd eur a s príjmami 26,7 miliárd eur.

V roku 2010 sme mali rozpočet so schodkom na úrovni 7,9 % HDP, čo predstavovalo 5,2 miliardy eur ( .pdf , s. 4). V roku 2009 rozpočet dosiahol deficit 6,8 % HDP a 4,2 miliardy eur ( .pdf , s. 4). V nominálnej hodnote je 8,3 miliardy eur skutočne najvyšším deficitom od roku 1996:

Deficit verejných financií Slovenska v percentách HDP, 1996-2021, eurostat

Deficit verejných financií Slovenska v miliónoch eur, 1996 - 2022, eurostat

Spomedzi štátov eurozóny, ktorých rozpočty vyhodnocuje aj Európska komisia, plánuje Slovensko najvyšší schodok rozpočtu na rok 2023. Denník N tieto údaje prepočítal v pomere na HDP a Slovensko sa ocitlo na poslednom mieste:

Najvyšší nominálny deficit štátneho rozpočtu v eurozóne v roku 2023 bude mať Belgicko, a to v hodnote 17 miliárd eur . V prepočte ku HDP sa však jedná o 0,6 percenta nižší deficit. Spomedzi krajín Európskej únie, ktoré nie sú členmi eurozóny, plánovalo pomerne k HDP vyšší deficit Bulharsko , až 6,6 % HDP, resp. 5,2 miliardy eur, avšak nakoniec provizórna vláda tento rozpočet neschválila.

6,44 % HDP
8,3 miliardy eur.
35 miliárd eur
26,7 miliárd eur.
.pdf
.pdf
eurostat
eurostat
vyhodnocuje
Denník N
17 miliárd eur
Bulharsko


Kde pán generál (Ján Balciar, pozn.) na výbore odhalil komplet svoje príjmy, svoj majetok a dokonca opoziční poslanci, ktorí iniciovali to prešetrovanie (...) potvrdili, že predtým netušili, aké sú zárobkové možnosti pána šéfa vojenského spravodajstva a že jeho príjmy za posledné obdobie zodpovedajú naozaj tomu, v akej hodnote má svoj majetok.

Ján Balciar poslancom výboru skutočne vysvetľoval svoje majetkové pomery. No len jeden z opozičných poslancov potvrdil, že Balciarov majetok môže zodpovedať jeho príjmom. Navyše, aj on - spolu s ďalším opozičným kolegom z výboru - vyzval Balciara na odchod z funkcie. Výrok Petra Pellegriniho preto považujeme za zavádzajúci. V Osobitnom kontrolnom výbore NR SR na kontrolu Vojenského spravodajstva sedí 6 poslancov opozície. Rokovania výboru sú neverejné , všetky informácie preto známe nie sú. Podľa DenníkaN sa aj opoziční poslanci zhodli na tom, že Balciar prišiel na výbor dobre pripravený. Verejne sa k preverovaniu jeho majetkových pomerov vyjadrili dvaja. Ľubomír Galko (SaS) uviedol , že z Balciarovho mesačného platu sa dané nehnuteľnosti naozaj dajú kúpiť: „Je mimoriadne vysoký. Za dlhé roky dozadu, aj za tento rok, aj za minulý, aj pred piatimi, aj pred siedmimi rokmi.“ Podľa informácií Denníka N by malo ísť o sumu 10 000 eur mesačne. Podľa predsedu výboru Eduarda Hegera (OĽANO) však na podrobné skúmanie nebol dostatok času . Pri množstve dokumentov, ktoré Balciar predložil by výbor potreboval niekoľko mesiacov. Navyše, časť dokumentov poslancom neukázal - nemal súhlas spoluvlastníkov. „Ďalej sme sa už nedostali. Nemali sme možnosť zisťovať, či jeho rodinní príslušníci mohli zarobiť toľko peňazí, aby si tieto nehnuteľnosti mohli dovoliť.“ Hoci bol Balciar na výbore presvedčivý, Galko si myslí , že by na svojej pozícií nemal pokračovať: „Na človeka v jeho postavení musia byť kladené také nároky ako na vysokopostaveného ústavného činiteľa. V záujme Vojenského spravodajstva by mal odísť, aby nekazil jeho reputáciu.“ Na odchod z funkcie ho vyzval aj Heger. Balciar sa stal riaditeľom Vojenského spravodajstva po voľbách v roku 2016. Podľa denníka SME sa jeho meno objavilo v správe podozreniach z tunelovania Vojenskej spravodajskej služby, ktorú vypracoval Vladimír Suchodolinský. Podľa SME chceli na Balciara prepísať nehnuteľnosť, ktorá sa mala z evidencie služby vytratiť - nakoniec sa tak však nestalo. Polícia vyšetrovanie prípadu v roku 2015 zastavila so záverom, že skutok sa nestal.

sedí
sú neverejné
DenníkaN
uviedol
Denníka N
dostatok času
potreboval
neukázal
nemal
myslí
vyzval
objavilo
zastavila


Obmedzenie zisku sme urobili tak, že prísne sme stanovili percento, ktoré poisťovňa môže vynaložiť na svoju správu. Znížili sme ho. Druhá vec je, že sme zadali do zákona takú podmienku, že poisťovňa čo i len jedného pacienta bude mať na čakačke, nemôže si vyplatiť zisk za daný rok.

I.Uhliarik správne uvádza, že v zákone, ktorý prijali poslanci NRSR 8. júla 2011, kedy bol šéfom rezortu zdravotníctva, obsahuje podmienku stanovenia percenta, ktoré musia poisťovne vynaložiť na svoju správu. Našli sme aj podmienku vytvorenia technických rezerv na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti pre poistencov zaradených v čakacích zoznamoch. Treťou podmienkou je povinnosť zdravotných poisťovní z dosahovaného zisku platiť dane. Správa TASR v Hospodárskych novinách informuje , že "Tvorba zisku poisťovní má v súčasnosti dve podmienky, ktoré vlani stanovil kabinet Ivety Radičovej, čím mal reagovať na nález Ústavného súdu SR. Prvou z nich je povinné použitie zisku na tvorbu rezervného fondu a druhou povinná tvorba rezerv na úhradu starostlivosti pre pacientov v čakačkách." Zákon o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov Predpis č. 581/2004 Z. z. presne hovorí: 4. V § 6 sa za odsek 9 vkladá nový odsek 10, ktorý znie: „(10) Zdravotná poistovna vytvára technické rezervy podla odseku 9 písm. c) vo výške nevyhnutnej na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti. Technické rezervy podla odseku 9 písm. c) zahrnajú aj všetky predpokladané náklady spojené s vykonaním úhrady plánovanej zdravotnej starostlivosti; výška technickej rezervy sa stanovuje vo výške súctu násobkov poctu poistencov zaradených v zozname podla odseku 2 a ceny obvyklej za poskytovanú zdravotnú starostlivost podla jednotlivých chorôb.“. 17. V § 15 odsek 5 znie: „(5) Ak je v schválenej riadnej úctovnej závierke alebo mimoriadnej úctovnej závierke výsledkom hospodárenia bežného úctovného obdobia zisk, zdravotná poistovna je povinná použit tento zisk najmenej vo výške 20 % na tvorbu rezervného fondu, a to až do dosiahnutia výšky rezervného fondu urcenej v stanovách, najmenej do výšky 20 % splateného základného imania.“. Peter Markovič, vtedy poslanec NR SR a člen Výboru NR SR pre zdravotníctvo v správe pre TASR 8. júla 2011 píše : Uvedený zákon definuje jasné podmienky, za ktorých je možné, aby zdravotné poisťovne mohli dosahovať zisk v súlade s nálezom Ústavného súdu. Prvou z nich je povinné použitie zisku na tvorbu rezervného fondu až do výšky 20 % splateného základného imania. Druhou podmienkou je povinná tvorba technických rezerv na úhradu plánovanej zdravotnej starostlivosti pre poistencov zaradených v čakacích zoznamoch. Treťou podmienkou je povinnosť zdravotných poisťovní z dosahovaného zisku platiť dane, čo doteraz na základe rozhodnutia predchádzajúcej vlády nemuseli.

informuje hovorí: píše


Levoča, bol som tam osobne ma mítingu a sťažovali sa na to čo sa tam deje vo vzťahu k rómskym spoluobčanom...

O tom, čo sa na mítingu v Levoči odohrávalo, sme informácie nenašli.


Prečo o tom nehovoríte, že sme teraz, pokiaľ ide o dlhopisy, emitovali za historicky najnižšiu úrokovú sadzbu.

Podobne ako Róbert Fico sa vyjadril už aj P. Kažimír pre TASR : "Slovenská republika dnes úspešne umiestnila benchmarkovú emisiu štátnych dlhopisov denominovanú v eurách. Jedná sa o 12-ročné štátne dlhopisy v celkovom objeme 1,25 miliardy eur. Kupón dosiahol úroveň 3,375 % a výnos do splatnosti 3,421 %. "Je to najnižší úrok v histórii na dlhodobý dlhopis na Slovensku," informoval dnes na tlačovej konferencii minister financií Peter Kažimír (Smer-SD)." Podľa Agentúry pre riadenie dlhu a likviditu sa Slovensku podarilo v roku 2012 emitovať dlhopisy s 12-ročnou dobou splatnosti s doposiaľ najnižším úrokom. Dlhopis číslo 223 bol emitovaný za úrokovú sadzbu 3,375% p.a. Pri pohľade do histórie emtivoaných dlhopisov sme nenašli žiadny dlhopis v rovnakej dobe splatnosti vydaný za nižšiu úrokovú sadzbu. Dátum zverejnenia analýzy: 12.11.2012 Naspäť Nahlásiť chybu

TASR Agentúry


Pán Sulík, keď predkladal toto svoje nazvem to stranícke referendum pred voľbami, ako stranícku kampaň, mal tri dni pred voľbami to predložil pánovi prezidentovi...

R. Sulík odovzdal podpisové hárky prezidentovi 9. Júna 2010 teda 3 dni pred voľbami.

odovzdal


V konkrétnostiach by som rád dodal, že Anton Marcinčin nekandidoval (na podpredsedu KDH pozn.).

Nie je možno nájsť či sa A. Marcinčin uchádzal o nomináciu na podpredsednícky post. Nominácie následne schvaľovala Rada KDH , v týchto nomináciách (odporúčaniach pre Snem KDH) už A. Marcinčin nefiguruje.

Rada KDH


...mnohí starostovia povymieňali osvetlenie v obciach, znížili tak výrazne elektrickú, spotrebu elektrickej energie...

Zatiaľ posledná veľká vlna modernizácií verejných osvetlení v slovenských mestách a obciach prebiehala od roku 2015, kedy Ministerstvo hospodárstva vyhlásilo výzvu na predkladanie žiadostí o nenávratný finančný príspevok. Podľa dokumentov, ktoré nám zaslal Úrad podpredsedy vlád SR pre investície a informatizáciu, až 435 obcí dostalo finančný príspevok na modernizáciu, rekonštrukciu alebo výmenu osvetlenia v rámci tejto výzvy. Väčšina z týchto modernizácií sa realizovala v roku 2016, a preto sú zatiaľ dostupné iba odhady úspor, nie záverečné bilancie. Oprieť sa ale môžeme o staršie prípady z rokov 2011-2013, kedy taktiež prebiehala veľká vlna modernizácií. V rámci nej bolo modernizované aj verejné osvetlenie v Senci, kde sa prechádzalo od sodíkových výbojok na LED osvetlenie. Správa z roku 2015 spoločnosti O.S.V.O. comp, ktorá projekt v Senci realizovala, porovnáva pôvodnú ročnú spotrebu 836 250 kWh a novú spotrebu 342 209 kWh, čo predstavuje úsporu 67 % z pôvodnej spotreby. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Modernizáciou verejného osvetlenia si v posledných dvoch rokoch prešlo viacero slovenských miest a obcí, väčšina z nich financovaná z operačného programu konkurencieschopnosť a hospodársky rast Ministerstva hospodárstva. Obce, ktoré modernizáciou prešli, prechádzali zväčša od typovo rozdielnych, zastaralých svietidiel na úspornejšie LED osvetlenie. Najväčším mestom, ktoré sa do projektu zapojilo, bol Prešov, ktorý zaň dokonca získal ocenenie GPP Award 2016, cenu každoročne udeľovanú za najlepší projekt v oblasti zeleného verejného obstarávania. Prebojoval sa aj do európskeho kola súťaže, kde skončil štvrtý. Projekt v Prešove realizoval, podobne ako v Senci, O.S.V.O. comp.

V rámci projektu vymenili 1170 kusov svietidiel za nové LED svietidlá. Energetická náročnosť bola podľa tlačovej správy znížená z 83 W na 27 W, čo predstavuje opäť úsporu 67 % z pôvodnej spotreby. Ďalšími mestami, ktoré sa do výzvy zapojili boli napr. Trnava, Želiezovce, Nová Baňa, Malacky, Senica a mnohé menšie obce.

LED žiarovky, na ktoré obce prechádzajú, sa vyznačujú omnoho menšou spotrebou ako klasické žiarovky a žiarivky, vyššou životnosťou, a sú tiež ekologickejšie. Jedinou nevýhodou je vyššia vstupná cena.

výzvu Správa Award európskeho projektu


Západní politici vystupovali na Maidane pred týždňom a viacej vonkoncom nezodpovedne, však americkí politici napríklad John McCain, ale aj diplomati vystupovali a prichádzali na Maidan v podstatne huckali, no povzbudzovali tých účastníkov Maidanu do stále radikálnejších postojov, napríklad aj ktoré vyústili do nedodržaniu dohody, ktorú sprostredkovali ministri zahraničných vecí Poľska, Nemecka a Francúzska.

Je pravdou, že vo viacerých médiách Spojené štáty verejne podporili proeurópske protesty na Ukrajine, no v ich vyjadreniach vždy zazneli výzvy ku a nenásilnému a demokratickému riešeniu situácie zo strany vlády aj zo strany protestujúcich. Kedže Ján Carnogurský sa snaží vyvodit dojem, že americkí politici a diplomati priamo podporovali a podnecovali extrémistické kroky, jeho výrok považujeme za zavádzajúci.. John McCain, senátor USA, vystúpil na Majdane 15. decembra 2013. Nie sú však dostupné informácie o tom, že by povzbudzoval úcastníkov k radikálnym postojom. "McCain said that the two senators come to support the right of Ukraine to change its destiny freely, peacefully and democratically. Ukraine's destiny is in united Europe - Ukraine will make Europe better and Europe will make Ukraine better. The U.S. is with Ukraine, the senator said ." Mediálne správy uvádzajú, že na svojom konte na Twitteri oznacil Majdan za "úžasný prejav patriotizmu" a v jednom zo svojich vyhlásení upozornil, že násilie, ktoré ukrajinská vláda použila na potlacenie protestov, neodvráti krízový stav: "If Ukraine's government thinks that brute force and the politics of fear can see it through the current crisis, it is woefully mistaken." McCain sa pri svojej návšteve Ukrajiny okrem vystúpenia na Majdane stretol aj s prezidentom Janukovycom, viacerými oligarchami krajiny a tiež s lídrami opozície. Na Atlantickej rade 19. decembra McCain komentoval svoje ciele návštevy Ukrajiny takto: "Senator Murphy and I did not go to Ukraine to interfere in its internal affairs or to favor one leader, or group, or party over another – but rather to support the peaceful aspirations of all Ukrainians and to affirm their sovereign right to determine the future of their independent nation by themselves, in freedom." Clánok uverejnený v Russia Today síce kriticky opisuje stretnutia amerických a európskych diplomatov s "radikálmi v Kyjeve", no tiež necituje žiadne povzbudzovanie k radikalizmu z ich strany: diplomati sú kritizovaní za oznacovanie pravicových skupín Majdnu za "neškodné" a za rozdávanie kolácikov medzi protestujúcimi. Co sa týka postojov ku dohode, ktorá vznikla ako reakcia na násilné potlacenie protestov s nasadením ostrelovacov, európski diplomati podla médií "vyzývali k opatrnosti": "However, the foreign ministries of Germany and France said respectively that the marathon talks would "continue later on" and that a deal was not "definitive," because Ukraine's pro-EU opposition still needed to consult internally." Dátum zverejnenia analýzy: 05.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

viacerých médiách vystúpil McCain Clánok médií


To, čo ste povedali a čo možno povedal pán Poliačik, že by sme sa mali obrátiť na zahraničné inštitúcie, Európsky parlament, Európsku radu, možno Radu Európy, a tak ďalej, aby vytvorili tlak ako podobne pri tlačovom zákone, tak to obsahuje návrh vyhlásenia Slovenskej národnej strany.

V návrhu vyhlásenia SNS sa v bode C 3. píše: "C. žiada vládu Slovenskej republiky ... 3. aby sa obrátila na európske inštitúcie o pomoc na zamedzenie vyvolávaného napätia maďarskou stranou a na vynútenie dôsledného plnenia mierových zmlúv po I. a II. svetovej vojne Maďarskou republikou, vrátane zákazu revizionizmu." Hoci vyhlásenie nehovorí o konkrétnych inštitúciách, R. Rafaj ich vo výroku menuje pre ilustráciu. Tento výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

návrhu vyhlásenia SNS


V minulých voľbách sme mali 6,9 (% hlasov, pozn.), sa mi zdá (...)

Štatistický úrad SR uviedol, že strana Most-Híd získala v parlamentných voľbách v roku 2012 podiel 6,89 % platných hlasov. Tento údaj sa približne zhoduje s údajom, ktorý uviedol Béla Bugár a preto výrok hodnotíme ako pravdivý.

podiel


..lyžiarske zájazdy..ho stojí 20 miliónov z 2-miliardového rozpočtu školstva.

Podľa štátneho rozpočtu na rok 2016 (hlavná kniha, s. 70) majú byť výdavky ministerstva školstva

štátneho rozpočtu na rok 2016
predstavuje
TASR