Doteraz, keď ho (pozn. Žilinku) vyzýval verejne Robert Fico alebo ktokoľvek podobný, aby riešil veci týkajúce sa údajného poškodenia ruských hrobov, čo sa ukázalo, že to bol čistý hoax a nezmysel, alebo keď sa rozhodol, že bude vstupovať do zahraničnopolitických kompetencií vlády a písať 35 nezmyselných pripomienok k zmluve o obrannej dohode s USA, tak čakal som, že bude veľmi aktívny aj v tomto prípade, keď sa spochybňuje ústavnosť na Slovensku, ale zatiaľ teda mlčí, tak som zvedavý, či s niečím príde.

Poverený minister obrany Jaroslav Naď na tlačovej konferencií vyzval generálneho prokurátora Maroša Žilinku, aby sa začal zaoberať fámami o hroziacej mobilizácií, ktoré šíril aj poslanec Ľuboš Blaha. Žilinka sa v minulosti zaoberal hoaxom o zničenom cintoríne v Ladomírovej, ku obrannej dohode s USA podala Generálna prokuratúra 35 pripomienok. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Hoax o poškodených vojnových hroboch v Ladomírovej začal šíriť cez facebook ruského veľvyslanectva Igor Bratčikov.

Generálny prokurátor Maroš Žilinka reagoval na sociálnej sieti, kde uviedol, že chce preveriť, či nedošlo k trestnému činu hanobenia miesta posledného odpočinku. O vyšetrení hovoril aj po vyjadrení Ministerstva obrany, Ministerstva zahraničných vecí, a polície o tom, že informácia je súčasťou hybridnej vojny.

Informácie o tom, že by k prešetreniu vyzýval Robert Fico, sa tímu Demagog.sk nepodarilo dohľadať.

Generálna prokuratúra podala 35 pripomienok k zmluve o obrannej dohode s USA. O dohode chcel Žilinka hovoriť aj v parlamente, poslanci mu to nedovolili. V svojej reči poslancom plánoval navrhnúť, aby za dohodu nehlasovali.

vyzval fámami začal reagoval hybridnej podala chcel reči


Dlh tejto krajiny vytvoril Robert Fico za 12 rokov, pretože bol na úrovni 50 % v roku 2020. Áno, Igor Matovič to potlačil na 57 %, ale gro dlhu vytvoril Robert Fico a tak, ako vytvoril dlh, tak ho vytvára aj teraz, aj zadlžuje krajinu.

Prvá vláda Roberta Fica, ktorá vládla od júla 2006, zdedila po svojich predchodcoch dlh verejnej správy na úrovni 35 % HDP za rok 2005. Za rok 2019 bol štátny dlh Slovenska vo výške 48 % HDP. V tomto období okrem vlády Roberta Fica vládla aj vláda pod vedením Ivety Radičovej, počas ktorej štátny dlh takisto rástol . Od marca 2020 vládla vláda Igora Matoviča. V roku 2020 dosiahol dlh verejnej správy 58,4 % HDP. Neskôr za rok 2021 vystúpil na 60,2 % HDP. Od októbra 2023 na Slovensku vládne štvrtá vláda premiéra Roberta Fica. V roku 2023 bol štátny dlh na úrovni 55,6 % HDP. Podľa odhadu Rady pre rozpočtovú zodpovednosť by mal štátny dlh za rok 2025 dosiahnuťi 61,8 % HDP. Hoci podľa člena Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Martina Šustera došlo k najväčšiemu zhoršeniu dlhodobej udržateľnosti verejných financií počas vlád Roberta Fica a Petra Pellegriniho v rokoch 2015 až 2019, štátny dlh Slovenska rástol postupne počas vlád všetkých premiérov od roku 2006, nielen počas pôsobenia Roberta Fica. Prvá vláda Roberta Fica už zdedila dlh na úrovni 35 % HDP. Tvrdenie, že štátny dlh Slovenska vytvoril vylúčne Robert Fico, preto hodnotíme ako zavádzajúce.

V roku 2000, odkedy vládol Mikuláš Dzurinda, bol dlh verejnej správy alebo štátny dlh na Slovensku na úrovni 50,6 %. V roku 2001 stúpol na 51,4 %. Potom začal postupne klesať , v roku 2002 na 45,60%, v roku 2003 na 43,6 % HDP, v roku 2004 na 42 % HDP a v roku 2005 na 35 % HDP. V tomto období bola prvá a druhá vláda Mikuláša Dzurindu až do júla 2006. Mikuláš Dzurinda odovzdal novému premiérovi Robertovi Ficovi ekonomiku s verejným dlhom, ktorý patril medzi najnižšie v Európskej únii a bol výrazne pod priemerom Európskej únie, ktorý v tej dobe bol viac ako 60 percent.

Prvá vláda Roberta Fica nastúpila v júli 2006 a vládla do júla 2010. V roku 2006 bola zadlženosť Slovenska na úrovni 31,5 % HDP, v roku 2007 klesla na 30,4 % HDP, rovnako potom klesla aj v roku 2008 a to na 28,6 % HPD. V roku 2009 stúpla na 36,4 % HDP. Za rok 2010 deficit Slovenska dosiahol 40,7 % HDP. Ekonomickí analytici citovaní Hospodárskymi novinami uviedli, že prvá vláda Roberta Fica nevyužila dobré ekonomické roky 2006-2008, po ktorých Slovensko postihla hospodárska kríza zodpovedná za zhoršenie životnej úrovne obyvateľstva. Od roku 2006 do roku 2010 štátny dlh narástol o 9,2 % HDP.

Od júla 2010 vládu Roberta Fica vystriedala Iveta Radičová. Počas vlády Ivety Radičovej v roku 2011 deficit vzrástol na 43,3 % HDP. Za rok 2012 sa dlh verejných financií skokovo zvýšil na 51,7 % HDP.

Od apríla 2012 Robert Fico vládol ako premiér až do marca 2016. V roku 2013 sa zvýšil na 54,6 % HDP, v roku 2014 mierne klesol na 53,40 % HDP a v roku 2015 bol na úrovni 51,6 % HDP. Tieto roky sú charakteristické najmä rozšírením sociálnych balíčkov.

Od marca 2016 do marca 2018 vládla tretia vláda Roberta Fica, ktorého na poste premiéra do roku 2020 vystriedal Peter Pellegrini. V roku 2016 deficit bol na úrovni 52,1 % HDP, v roku 2017 bola na približne rovnakej úrovni 51,4 % HDP, v roku 2018 klesol na 49,3 % HDP. V roku 2019 bola zadlženosť Slovenska na úrovni 48 % HDP. Od roku 2012 do roku 2020 štátny dlh narástol o 8,1 %.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť za najlepší indikátor vývoja verejných financií považuje ukazovateľ dlhodobej udržateľnosti, ktorý berie do úvahy aktuálnu úroveň deficitu, ale aj očakávaný vývoj príjmov a výdavkov rozpočtu do budúcna. Z hľadiska ukazovateľa dlhodobej udržateľnosti nastalo v roku 2018 a 2019 výrazné zhoršenie udržateľnosti. Člen Rady pre rozpočtovú zodpovednosť Martin Šuster v relácii Na telo v septembri 2025 uviedol, že: „Všetky vlády za posledné tri či štyri volebného obdobia nejakým spôsobom prispeli ku zhoršovaniu udržateľnosti verejných financií. To úplne najhoršie zhoršenie bolo v pred pred minulom volebnom období, čiže to boli vlády Ficove a Pellegriniho v rokoch 2015 až 2019, kedy došlo naozaj k veľmi výraznému zhoršeniu udržateľnosti, najmä cez vážne zmeny v dôchodkovom systéme” (v čase od 00:01:43-00:02:15 ).

Od marca 2020 do mája 2023 vládla na Slovensku vláda vedená Igorom Matovičom, ktorého neskôr vystriedal Eduard Heger. V roku 2020 sa dlh zvýšil na 58,4 % HDP, v roku 2021 na 60,2 % HDP. V roku 2022 štátny dlh Slovenska dosiahol 57,7 % HDP.

Od októbra 2023 na Slovensku vládne štvrtá vláda premiéra Roberta Fica. V roku 2023 bol štátny dlh na úrovni 55,6 % HDP. Podľa dát z Fiškálnej databázy Rady pre rozpočtovú zodpovednosť narástol dlh verejných financií za obdobie od roku 2023 do 2024 z 55,6 % HDP na 59,3 % HDP. Pre rok 2025 zatiaľ Rada pre rozpočtovú zodpovednosť uverejnila len odhadovaný štátny dlh na úrovni 61,8 %. Pokiaľ by sme brali do úvahy aj odhadovanú úroveň dlhu na konci roka 2025, tak počas obdobia vládnutia štvrtej vlády Roberta Fica v rokoch 2024 a 2025 narástol štátny dlh o 6,2 % HDP.

Hrubý a čistý dlh vyjadrený ako % HDP. Zdroj: Rada pre rozpočtovú zodpovednosť

zdedila
rástol
vládla
vystúpil
vládne
mal
bol
klesať
odovzdal
bol
nastúpila
bola
stúpla
dosiahol
nevyužila
vystriedala
vzrástol
zvýšil
zvýšil
charakteristické
vládla
vystriedal
bol
bola
Rada pre rozpočtovú zodpovednosť
nastalo
00:01:43-00:02:15
vládla
zvýšil
dosiahol
vládne
narástol
uverejnila
narástol
Rada pre rozpočtovú zodpovednosť


No ani jeden z 11-tich vládou prerokovaných materiálov k príprave predsedníctva, ktoré už dnes počítajú s nákladmi vo výške 70 mil. eur, nehovorí o investíciách do ciest či verejných priestranstiev v Bratislave.

Prípravu slovenského predsedníctva v Rade EÚ odštartovalo uznesenie vlády SR číslo 392/2012, ktoré určilo základné východiská predsedníctva a aktuálne priority. Odvtedy bol schválený celý rad materiálov. V čase tohto tvrdenia Milana Kňažka bolo podľa oficiálnych stránok Ministerstva zahraničia prijatých presne 11 materiálov k príprave predsedníctva. K dnešnému dňu je to 12 materiálov spolu s Rozpočtom výdavkov na prípravu a zabezpečenie predsedníctva SR v Rade EÚ prijatým na 123. schôdzi vlády dňa 17.9.2014. V žiadnom zo spomínaných 11 dokumentov sa ale nehovorí o konkrétnej sume potrebnej na prípravu predsedníctva z dôvodu existencie množstva faktorov, ktoré podľa slov ministerstva zahraničných vecí môžu výslednú hodnotu korigovať. MZV hovorí o tom, že zodpovedne bude vedieť určiť potrebnú sumu až neskôr, výdavky na prípravu počas roku 2015 sa však odhadujú na 15,6 milióna eur. Objavujú sa len dohady. ktoré sa pohybujú medzi 50 a 80 mil.eur. Milan Kňažko pravdivo tvrdí, že ani v jednom z prerokovaných materiálov nie je zmienka o investíciach v Bratislave. O Bratislave sa hovorí napríklad v Návrhu na logisticko-organizačné zabezpečenie ako o " najvhodnejšej lokalite " kde sa na organizáciu predsedníckym podujatí berú do úvahy viaceré objekty. Úloha Bratislavy sa zohľadňuje až v najnovšom dokumente prijatom 17.9.2014, to znamená až po tomto konkrétnom vyjadrení Milana Kňažka.

uznesenie

prijatých

prijatým

slov

MZV

odhadujú

pohybujú

dokumente


Je tam 1,5 milióna sporiteľov (v druhom pilieri na Slovensku pozn.)

Podľa údajov Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR bolo k 31.12.2011 v druhom dôchodkovom pilieri zapojených 1 450 705 spotrebiteľov .

údajov


...dlh by v budúcom roku mal ísť pod 50%...

Prognózy Ministerstva financií SR odhadujú pokles hrubého dlhu verejnej správy na úroveň 49,9% HDP v roku 2018. Výrok Petra Kažimíra hodnotíme ako pravdivý.

Ministerstvo financií vydalo v roku 2015 dokument Program stability Slovenskej republiky na roky 2015 až 2018 (.pdf, s. 28), v rámci ktorého si zaumienilo za predpokladu naplnenia rozpočtových cieľov znížiť verejný dlh až k hranici 50 % HDP v roku 2018.

Dlhodobý vývoj štátneho dlhu monitoruje Ministerstvo financií v Programe stability Slovenskej republiky na roky 2017 až 2020 (.pdf, s. 34). Hrubý dlh verejnej správy by sa mal podľa odhadov dostať v roku 2018 na úroveň 49,9 % HDP. Hrubý dlh verejnej správy v absolútnom vyjadrení predstavuje 42 miliardy eur v roku 2017, podľa prognózy by sa mal navýšiť na 43,7 miliardy v roku 2018.

Program Programe


Ako veď naša ekonomika prežíva a lepšie sa jej darilo práve preto, že 80% hrubého domáceho produktu tvorí export. Z toho ďalších 80% export do krajín, o ktorých hovoríme (krajiny EÚ, pozn.)

Ivan Štefanec referuje približné čísla, ktoré zodpovedajú realite, preto jeho výrok hodnotíme ako pravdivý. Podľa našich výpočtov bol na základe údajov ŠÚ SR podiel exportu na HDP v roku 2011 na úrovni 81,68 % ( celkový vývoz / HDP ). Najnovší komentár Inštitútu finančnej politiky (.pdf) z 15. júna 2012 rovnako potvrdzuje, že rastu HDP pomáha najmä čistý export. Väčšina exportu zo SR mieri do krajín EÚ ako uvádza tabuľka ( spracovaná podľa ŠÚ SR ):

celkový vývoz
HDP
komentár Inštitútu finančnej politiky
ŠÚ SR


Čiže, ak dnes plače pán Kažimír nad tým, áno, je to tak, že v tomto roku predpokladáme, že poklesnú reálne mzdy o 0,8%. Ale je to len v dôsledku toho, že sme museli šetriť vo verejnom sektore, kde poklesnú platy o 5%, ale v súktromnom sektore nedôjde k poklesu reálnych miezd.

Najnovšia Prognóza (.pdf) Inštitútu finančnej politiky zo 4.novembra 2011: Mzdy by mali rásť pomalšie ako sa predpokladalo v augustovej prognóze. Očakávaný rast mzdy sa v roku 2012 znížil, napriek tomu by mal byť mierne vyšší ako v roku 2011. Na samotný vývoj miezd bude v roku 2012 pôsobiť viacero protichodných faktorov. Vyššia inflácia v roku 2011 bude z dôvodu indexácie pôsobiť na zvyšovanie rastu miezd. Fiškálna reštrikcia, ktorá v roku 2011 znižovala platy v štátnej správe by mala byť oveľa miernejšia, keďže sa očakáva zmrazenie platov úradníkov a rast platov učiteľov. Mzdy v rámci verejnej správy by tak mali v roku 2012 nominálne mierne narásť. Na nižší rast miezd bude pôsobiť predovšetkým faktor neistoty ohľadom budúceho vývoja, ktorý môže výrazne ovplyvniť vyjednávania ohľadom valorizácie miezd na rok 2012. Preto predpokladáme v súkromnej sfére rovnaké tempo rastu, napriek vyššej tohtoročnej inflácii. Priemerná hodnota nominálnej mzdy v tomto roku tak dosiahne v roku 2012 hodnotu 820 eur, čo by malo byť o 27,2 eur viac ako v roku 2011. Od roku 2012 by sa nominálna mzda mala zvyšovať rýchlejším tempom. Vzhľadom na vyššiu infláciu by mala v roku 2011 reálna mzda klesnúť o 0,8% z dôvodu mzdových úspor vo verejnej správe (reálna mzda v súkromnom sektore sa zvýši aj v roku 2011, zatiaľ čo reálna mzda poklesne vo verejnej správe takmer o 5% ). V nasledujúcich rokoch by však už mala rásť v priemere o 1,3% ročne. Naopak inflácia by mala prehĺbiť pokles kúpyschopnosti osobám zamestnaných vo verejnej správe a štátnych podnikoch. Reálna mzda vo verejnej správe by mala byť počas celého prognózovaného obdobia záporná. Dátum zverejnenia analýzy: 07.11.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

Prognóza (.pdf)


Najhorší moment našich verejných financií bol, keď pán minister bol ešte v prvej vláde ministrom, tzn. 2018 - 19, to nehovorím ja, to hovorí Rada pre rozpočtovú zodpovednosť, že to bol moment, keď sa najviac zhoršila udržateľnosť našich verejných financií.

Podľa Rady pre rozpočtovú zodpovednosť (RRZ) prišlo k najväčšiemu medziročnému zhoršeniu udržateľnosti verejných financií v roku 2019. Aj keď Ladislav Kamenický nebol ministrom financií po celý tento rok, opatrenia, ktoré najviac prispeli k zhoršeniu udržateľnosti verejných financií, boli prijaté práve za jeho ministrovania. Výrok Michala Šimečku preto hodnotíme ako pravdivý.

Rada pre rozpočtovú zodpovednosť v novembri 2024 konštatovala , že najvýraznejšie zhoršenie začalo v roku 2018 a pokračovalo v roku 2019, keď sa verejné financie výrazne odchýlili smerovania k vyrovnanému rozpočtu.

Ladislav Kamenický nastúpil do úradu ministra financií v máji 2019. Do apríla 2019 viedol ministerstvo Peter Kažimír a následne bol jeho riadením poverený na necelý mesiac Peter Pellegrini. Práve v roku 2019 prišlo podľa RRZ k najvýraznejšiemu zhoršeniu udržateľnosti financií.

„Najväčšie medziročné zhoršenie ukazovateľa dlhodobej udržateľnosti nastalo v roku 2019, kedy sa okrem nedisciplinovanej rozpočtovej politiky prejavili najmä opatrenia výrazne oslabujúce finančnú udržateľnosť dôchodkového systému,“ píše sa v komentári RRZ z novembra 2024.

V roku 2018 bola udržateľnosť verejných financií v strednom pásme rizika na úrovni 1,6 % , v roku 2019 sa prepadla na úroveň 4,9 %.

Rozpočtová rada konštatuje , že okrem nedisciplinovanej rozpočtovej politiky mohlo za zhoršenie verejných financií odstránenie automatu pre vek odchodu do dôchodku, zvýšenie minimálnych dôchodkov a zavedenie 13. dôchodku tesne pred voľbami. Všetky tieto opatrenia boli schválené v čase, keď bol ministrom Ladislav Kamenický.

Celkovo najhorší bol stav verejných financií podľa RRZ v roku 2011, kedy sa ukazovateľ udržateľnosti nachádzal na úrovni 7 % HDP.

konštatovala
nastúpil
píše
1,6 %
4,9 %.
konštatuje
odstránenie automatu
zvýšenie minimálnych dôchodkov
zavedenie 13. dôchodku
7 % HDP.


My potrebujeme vedieť, aký má sporiteľ vzťah k riziku, aké má vedomosti, informácie, na základe čoho sa rozhoduje, či chápe jednotlivé investičné nástroje. No a bohužiaľ prieskumy hovoria o tom, že tá, tá informovanosť je u nás veľmi nízka.

Výsledky prieskumu agentúry Focus potvrdzujú Kažimírove slová. K dispozícii nemáme samotný prieskum, ale o jeho výsledkoch informovala SITA . Okrem iného z nich vyplýva to, že veľa ľudí si nevybralo správny fond vzhľadom k tomu, aký má vzťah k riziku a mnoho sporiteľov dokonca ani nevie, v akom fonde si sporia na svoj dôchodok. "Vyše polovica sporiteľov v rastových dôchodkových fondoch v druhom pilieri má minimálne vedomosti a skúsenosti s investovaním. Prevažná väčšina z nich nikdy neinvestovala v podielových fondoch a ani prostredníctvom iných finančných nástrojov. Napriek pôvodnému zameraniu rastových fondov, ktoré boli určené na rizikovejšie investície na akciových trhoch, takmer dve tretiny sporiteľov (60%) v týchto fondoch má len nízky sklon k riziku. Podľa prieskumu je každý piaty sporiteľ na Slovensku presvedčený o tom, že na dôchodok si sporí v konzervatívnom fonde. Vykazovaný podiel vysoko prevyšuje reálny počet klientov dôchodkových správcovských spoločností, ktorí si na svoj dôchodok sporia v konzervatívnych fondoch. Ten sa dlhodobo pohybuje okolo 5%. Naopak, len tretina sporiteľov uviedla, že si sporí v rastovom fonde – podstatne menej, ako je tomu v skutočnosti (približne 60%). Bezmála pätina sporiteľov (18%) v prieskume nevedelo uviesť typ dôchodkového fondu, v ktorom si sporí."

SITA


Robert Fico povedal, buď bude všetko alebo nebude nič, keď v prvom kole ustúpil od previerok, ale naďalej na nich trvá.

Návrh zmeny Ústavy, ktorý bol prerokovaný v parlamente a prešiel do druhého čítania, neobsahoval článok o zavedení previerok sudcovskej spôsobilosti, ktorý sa nachádzal v pôvodnom návrhu pripravenom Ministerstvom spravodlivosti a Úradom vlády: „ Čl. 154d (1) Podmienka sudcovskej spôsobilosti sa vzťahuje aj na sudcu ustanoveného do funkcie pred 1. júlom 2014. O splnení predpokladov sudcovskej spôsobilosti sudcu ustanoveného do funkcie pred 1. júlom 2014 rozhoduje na základe podkladov podľa čl. 141a ods. 7 a vyjadrenia sudcu Súdna rada Slovenskej republiky uznesením. Súdna rada Slovenskej republiky je povinná rozhodnúť uznesením najneskôr do 31. decembra 2015.(...)" Podľa oficiálnej stránky strany Smer-SD , premiér Robert Fico na už tlačovej konferencii z 26 februára 2014 uviedol "Vládny Smer-SD je pripravený ustúpiť pri niektorých navrhovaných zmenách v justícii, ale na bezpečnostných previerkach pre všetkých súčasných sudcov trvá ." V súvislosti s inými legislatívnymi zmenami, na ktorých by sa mala dohodnúť opozícia s koalíciou, zároveň uviedol "Ak sa dohodneme, bude všetko, ak sa nedohodneme, nebude nič" Toto vyjadrenie však nebolo len v súvislosti s previerkami ale i s postom predsedu súdnej rady či uzatváraním manželstva. 23. marca 2014 predseda parlamentu zopakoval záujem Smeru-SD na previerkach všetkých sudcov vyhlásením " Musíme preveriť všetkých sudcov, ale všetkých. Tu je náš postoj – Smeru-SD - veľmi jasný. Aj ústavných sudcov, všetkých sudcov, aj dozadu" Podľa slov Roberta Fica je potrebná previerka sudcov, ktorá by preverila ich schopnosti a zároveň by bolo možné takto dostať niektorých ľudí zo súdnictva. 25.marca, teda po tom, ako návrh prešiel do druhého čítania, NRSR na svojej stránke uverejnila správu TASR, ktorá uvádza: "Z novely nateraz vypadli aj Smerom-SD presadzované bezpečnostné previerky všetkých sudcov vykonávané Národným bezpečnostným úradom, ktoré opozícia kritizovala. Predseda NR SR Pavol Paška (Smer-SD) však tvrdí, že sudcovia by mali prejsť istou formou kontroly či preverenia a ak sa nejaká podoba zisťovania spôsobilosti sudcov do návrhu v druhom čítaní nedostane, Smer-SD za konečnú novelu nezahlasuje ." Dátum zverejnenia analýzy: 07.04.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

Návrh
pôvodnom návrhu
Smer-SD
predseda parlamentu
Roberta Fica
správu


Celé toto, ako ste si nevážili Ústavný súd, myslím si, že skomentoval pán Procházka 5. januára 2013, citujem: "to bola podľa mňa akože jedna z najčiernejších hodín bývalej vládnej koalície." Citujem pani Radičovú, expremiérku z 5.2.2011: " v mnohých momentoch to bola fraška. Spôsob voľby generálneho prokurátora ma neteší, voľba je nedôstojná a skutočne ju možno nazvať fraškou."

Poslanec Procházka sa takto vyjadril 5. januára 2013 v Sobotných dialógoch Rádia Slovensko (prepis newtonmedia.sk): Branislav DOBŠINSKÝ, moderátor: "Teraz to vrátim tú otázku späť, späť na, na Vašu pôdu. Teda k tomu ako k tým ôsmym stranám s tých deviatich, ktorým, kde pojednáva Ivan Gašparovič o Jozefovi Čentéšovi a to je voľba. Vy ste mali v rukách moc a volili ste spôsobom, že menili ste zákon a menili ste tajnú voľbu na verejnú voľbu, fotila sa voľba, čiarkovalo sa, krížkovalo sa, ukazovali sa mobilné telefóny s fotkami, premiérka dávala demisie a nedávala demisie. To bolo čo?" Radoslav PROCHÁZKA, poslanec NR SR: "No to bol veľmi, to bola podľa mňa akože jedna z najčiernejších hodín bývalej vládnej koalície." Iveta Radičová v Sobotných dialógoch 5. februára 2011 povedala (prepis newtonmedia.sk): "Ja som sa vyjadrila k celej téme voľby, ktorú nemôžem hodnotiť inak, ako nedôstojnú, a použijem aj ten výraz v mnohých momentoch to bola fraška a hlavný problém je kdesi za touto voľbou." Napriek tomu, že poslanec Madej podobne ako prezident Gašparovič necituje expremiérkine slová celkom presne, jeho výrok označujeme za pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

vyjadril
Sobotných dialógoch
prezident


Možno keď postavím otázku, kedy mala opozícia dvoch podpredsedov Národnej rady? Nikdy.

Podobný výrok sme overovali v relácii Na telo 14. apríla 2013. Výrok hodnotíme ako pravdivý, keďže v doterajšej histórii NR SR zastávala opozícia dva posty podpredsedov NR SR iba v súčasnom volebnom období, za 2. vlády R. Fica.

Na telo
podpredsedov
koalícii
Hort
Bugár
Rusko
Veteška
Belousovová
Hort
Veteška
Číž
Podpredsedovia
Fico
Podpredsedovia


Je treba vidieť, že predseda je dnes nenahraditeľný, neodvolateľný, pretože nie je tam ani správna rada, ktorá by mala vyriešiť túto reguláciu, pretože on je teda v dvojjedinej postave, teda pán predseda ( predseda ÚRSO, pozn.).

Organizacnú štruktúru (.pdf) ÚRSO tvorí: predseda, podpredseda a rada pre reguláciu. Podla § 7 ods. (1) zákona 276/2001 Z. z. o regulácii v sietových odvetviach a v znení zákona 107/2007 Z. z. : "Na cele úradu je predseda, ktorého na návrh Rady pre reguláciu vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky (dalej len 'vláda')." Rada pre reguláciu má šest clenov. Clenstvo v Rade je verejná funkcia a clenov menuje Prezident SR na podnet NR SR (traja clenovia) na podnet vlády (traja clenovia). Súcasných clenov Rady si môžete pozriet tu. Rada je uznášaniaschopná ak sú prítomní aspon štyria clenovia. Predseda úradu je aj predsedom Rady. Všetci clenovia Rady boli do funkcie nominovaní pocas vlády R. Fica, z tohto dôvodu zrejme hovorí Z. Simon, že je súcasný predseda J. Holjencík neodvolatelný. V takomto prípade však stále môžeme špekulovat len o de facto neodvolatelnosti, nie o de iure neodvolatelnosti. Podla zákona predseda úradu odvolatelný je.

Organizacnú štruktúru
zákona
107/2007 Z. z.
tu.


...to 6-percentné navýšenie (učiteľských platov, pozn.), o ktorom hovoríte, je multiplikované každý jeden rok. Čiže tam dochádza celkovo potom k 26-percentnému navýšeniu...

Vládna koalícia v programovom vyhlásení garantovala navýšenie platov pedagogických a odborných zamestnancov o 6 % od septembra 2016 a následne od januára 2018 každoročne, teda aj v roku 2019 a 2020. Podľa programu sú tak naplánované štyri navýšenia do roku 2020, tie kumulatívne predstavujú navýšenie približne o 26 %. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Vládna koalícia v programovom vyhlásení sľúbila (.pdf, s. 32) " (vláda, pozn.) vykoná legislatívne úpravy tak, aby sa platová tarifa pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov od 1.9.2016 a následne, za predpokladu realizácie zásadných vnútorných zmien v systéme výchovy a vzdelávania, počínajúc dňom 1.1.2018 každoročne zvýšila priemerne o 6 %, na čo zabezpečí primerané zvýšenie finančných prostriedkov; " Platy učiteľov boli skutočne navýšené od septembra 2016 nariadením z 20. júla 2016. Nástupný plat v pracovnej triedy jedna tarify deväť tak predstavoval 650,50 eur. Peter Plavčan , vtedajší minister školstva, sľúbil ďalšie navýšenie platov v regionálnom školstve od septembra 2017. Vládna koalícia ponúkla školským odborom balík zvyšovania platov, ktorý sa dotýkal obdobia od 1. septembra 2017 do 1. januára 2020. Za tento návrh očakávala vláda podpísanie memoranda o sociálnom zmieri, ktorý školskí odborári odmietli podpísať, pretože sa nechceli vzdať svojho ústavného práva každoročne kolektívne vyjednávať o možnosti dohodnúť lepšie pracovné a platové podmienky. Kvôli odmietavému postoju odborárov vláda nebude aplikovať celý balík, avšak keď sa bude postupovať podľa vyhlásenia, ku kumulatívnemu navýšeniu o 26 % by malo dôjsť (september 2016, január 2018, január 2019 a január 2020). V septembri 2017 k navýšeniu došlo. Keď vláda dodrží sľub z programového vyhlásenia, platy učiteľov budú navýšené ešte trikrát za súčasné volebné obdobie (január 2018, 2019 a 2020). Celkovo by tak mohlo dôjsť k viac ako 26 %-nému navýšeniu od 2016.

programovom vyhlásení
septembra 2016
Peter Plavčan
návrh
septembri 2017


Bezpečnostná rada štátu neriešila nikdy SIS. SIS bola na rokovaní bezpečnostnej rady iba podľa potreby prizývaná. Nebol členom bezpečnostnej rady riaditeľa Slovenskej informačnej služby.

V štatúte Bezpečnostnej rady štátu je definované, že je poradným, iniciatívnym a koordinačným orgánom vlády SR. Najstaršie uznesenie z Bezpečnostnej rady SR pochádza z roku 2011. Najstarší záznam z rokovania je zo septembra 2002. Výrok hodnotíme ako neoveriteľný , nakoľko archív Bezpečnostnej rady SR nesiaha do 90. rokov. V súvislosti so spravodajskými agentúra sa dozvedáme len toľko, že Bezpečnostná rada na prípravu a plnenie svojich úloh zriaďuje (článok 5, bod č. 1, str. 2) okrem iných aj výbor pre koordináciu spravodajských služieb. Medzi hlavnými úlohami Bezpečnostnej rady je, že pri organizačnej a technicko-administratívnej činnosti zabezpečuje úlohy sekretariátu bezpečnostnej rady a sekretariátu výboru bezpečnostnej rady pre koordináciu spravodajských služieb. A taktiež zabezpečuje (článok 3, bod č. 5, c), str. 7) vyrozumenie členov bezpečnostnej rady, členov výboru bezpečnostnej rady pre koordináciu spravodajských služieb a pracovníkov kancelárie v prípade ich zvolania. Prezidentove právomoci sú nasledovné: navrhovať zvolanie Bezpečnostnej rady a zúčastňovať sa na jej zasadnutiach; ak prezident navrhne zvolanie Bezpečnostnej rady, predseda Bezpečnostnej rady zvolá Bezpečnostnú radu tak, aby sa jej zasadnutie uskutočnilo najneskôr do 48 hodín od okamihu, keď sa o návrhu dozvedel, vyžadovať od predsedu Bezpečnostnej rady a ďalších jej členov informácie potrebné na plnenie svojich úloh, predkladať Bezpečnostnej rade návrhy v záležitostiach bezpečnosti štátu. Výbor (paragraf 10) pre koordináciu spravodajských služieb vymedzuje, že " pri koordinácii plánovania opatrení zameraných na zabezpečenie činnosti štátnych orgánov a špeciálnych služieb, ktoré plnia úlohy podľa osobitných predpisov sa a) podieľa sa na koordinácii spravodajských služieb, b) prerokúva návrhy predkladané Bezpečnostnej rade v súvislosti s plnením úloh na úseku koordinácie spravodajských služieb, c) vypracúva odborné stanoviská vzťahujúce sa na koordináciu spravodajských služieb, d) posudzuje návrhy všeobecne záväzných právnych predpisov vzťahujúcich sa na koordináciu spravodajských služieb, ktoré sú predložené na prerokovanie Bezpečnostnej rade. (2) Predsedom výboru pre koordináciu spravodajských služieb je predseda Bezpečnostnej rady. Podpredsedom výboru pre koordináciu spravodajských služieb je podpredseda. 3) Členom výboru pre koordináciu spravodajských služieb je a) minister zahraničných vecí Slovenskej republiky, b) minister obrany Slovenskej republiky, c) minister vnútra Slovenskej republiky, d) riaditeľ Slovenskej informačnej služby, e) riaditeľ Vojenského obranného spravodajstva, f) riaditeľ Vojenskej spravodajskej služby, g) prezident Policajného zboru, h) riaditeľ Národného bezpečnostného úradu." Z tohto vyplýva, že šéf SIS bol členom Výboru, ktorý Bezpečnostná rada zastrešuje. No tento zákon je v platnosti až od roku 2004 . Dátum zverejnenia analýzy: 12.06.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

zriaďuje zabezpečuje právomoci Výbor 2004


Fakt je ten, že napríklad za rok 2009 sa vyčerpalo 491 miliónov, za rok 2010 1 miliarda eur...

Ministerstvo financií SR ani portál o čerpaní eurofondov nevedú štatistiku o čerpaní eurofondov z programovacieho obdobia 2007-2013 staršie ako jún 2010. Výrok preto nedokážeme overiť.

Ministerstvo
čerpaní eurofondov


Pavol Hrušovský dvakrát viedol najvyššiu inštitúciu z hľadiska ústavnosti a zákonnosti v našej krajine a to je parlament.

Pavol Hrušovský viedol Národnú Radu ako predseda dvakrát . Výrok Jána Figeľa preto hodnotíme ako pravdivý.

dvakrát

roku 2011

predčasné voľby


...v tej migračnej kríze, veď čo aj náš premiér volal aby jednoducho sa Komisia stretávala, aby reagovala pružnejšie.

K výroku Mareka Maďariča sme nenašli žiadne relevantné informácie.

žaloba
zmenila
Pravda
Hospodárske noviny
Denník N


Potvrdila to prokuratúra, potvrdila to prokuratúra a polícia (že Igor Matovič podvádzal na daniach, pozn.), skrývate sa iba za premlčanosť trestného činu

V tomto výroku Erik Tomáš odkazuje na premlčanosť údajných trestných činov Igora Matoviča. V súvislosti s podnikateľskou činnosťou Igora Matoviča overoval Demagog.sk už niekoľko výrokov Roberta Fica aj samotného Igora Matoviča . Daňové aktivity Igora Matoviča skúmali daňové úrady už v roku 2011, neskôr sa k vyšetrovaniu vrátili v roku 2016. V apríli 2017 bol prípad uzavretý , nakoľko skutok je premlčaný. Keďže rozsudok o tom, či Igor Matovič spáchal trestný čin alebo nie nepadol, výrok hodnotíme ako nepravdivý.

Fica Matoviča skúmali uzavretý hovorcu uznesenia Matovič


Moderátor: " Povedzte možno nejaké základné pravidlo, ktoré by malo platiť, aby čerpanie eurofondov bolo efektívnejšie". Tibor Mikuš: "... mať zásobník investícií, čo my máme v kraji vytvorené ..."

Na základe zverejnených údajov možno konštatovať, že Trnavský samosprávny kraj má pripravené projekty v zásobníku projektov k viacerým operačným programom.

Konkrétny otvorený zásobník projektov škôl, školských zariadení a ich zriaďovateľov Trnavského samosprávneho kraja

Otvorený zásobník projektov Akčný plán – stratégia rozvoja vidieka na území Trnavského samosprávneho kraja

Zásobník projektov v oblasti kultúry Obce na území TTSK

Strategického plánu rozvoja verejnej osobnej dopravy SR do roku 2020


Nie je náhoda, že tak často sa objavuje v programovom vyhlásení vlády slovo nezamestnanosť. Je to poukázanie na realitu, ktorá tu je a tá je 13,69 %.

Podľa Ústredia práce , sociálnych vecí a rodiny je za mesiac marec 2012 nezamestnanosť skutočne vo výške 13,69%.

Ústredia práce
13,2%
Eurostat


Samozrejme, pán minister Krajniak nedávno oznámil zvyšovanie životného minima, čo je veľmi dobré, pretože to má potom následky na zvyšovanie rôznych dávok, vrátane dávky v hmotnej núdzi.

Minister Krajniak oznámil začiatkom apríla, že životné minimum sa zvýši od júla o 15 eur. Momentálna výška životného minima je 218 eur, po zvýšení tak dosiahne hodnotu 233 eur. Životné minimum sa zvyšuje každoročne v júli, tento rok je však jeho navýšenie kvôli rastu cenovej hladiny výrazne vyššie - minulý rok sa napríklad minimum zvýšilo iba o 3 eurá.

Na výšku životného minima je viazaná aj výška viacerých sociálnych dávok. Konkrétne sa výška životného minima prejaví , napríklad, na výške prídavku na dieťa, rodičovského príspevku, a ako spomína Zuzana Čaputová, aj na výške dávky v hmotnej núdzi. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

oznámil je zvýšilo prejaví


Dnes už sme až na 6. mieste. (rast HDP v rámci EÚ, pozn.)

Nie je možné tvrdiť, že Slovensko je definitívne na šiestom mieste, keďže najnovšie údaje Eurostatu toto umiestnenie zatiaľ nepotvrdzujú - výsledky zatiaľ nedodali všetky krajiny. Podľa vyššie odkazovaných štatistík rástlo hospodárstvo siedmym krajinám únie v poslednom štvrťroku rýchlejšie ako Slovensku (v medziročnom porovnaní). Môžeme teda v porovnaní ešte klesnúť. V kontexte Paškovho výroku, že je rast horší ako bol v čase odovzdania vlády R. Fica hodnotíme výrok ako pravdivý.

Eurostatu


Sme v rebríčku na 19. mieste (z hľadiska transparentnosti).

Košice sú skutočne podľa rebríčka Transparency International z roku 2014 19. najtransparentnejším mestom na Slovensku. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

Košice rebríčka


Krajský súd v Bratislave v pondelok definitívne rozhodol, že táto zmluva o prenájme Vodnej elektrárne Gabčíkovo je neplatná od samého začiatku, čo nám umožňuje ako štátu teraz podať žalobu na taliansku spoločnosť Enel a žiadať od Enelu naspäť 350 miliónov eur, ktoré ako tržby si vzal za osem rokov prevádzkovania tejto Vodnej elektrárne Gabčíkovo.

Časť výroku Roberta Fica o rozhodnutí Krajského súdu v Bratislave v otázke prevádzkovania Vodnej elektrárne Gabčíkovo možno považovať za pravdivú. Fico však opomína, že nájomcom VEG nebola spoločnosť Enel, ale Slovenské elektrárne, z ktorých Enel vlastní len 66 %. Zvyšných 34 % je vo vlastníctve štátu. Ako sme už uviedli v predchádzajúcich výrokoch, z dostupných údajov nie je možné zistiť, aký zisk z VEG za obdobie prenájmu Enel či SE získali. Tržba VEG boli delené medzi vlastníka, Vodohospodársku výstavbu, ktorá mala nárok na 65 %, a SE ako prevádzkovateľovi prislúchalo 35 %. Taktiež treba brať do úvahy, že Slovenské elektrárne sa môžu voči rozhodnutiu Krajského súdu ešte odvolať, tento výsledok tak nemusí byť definitívny. Výrok ako celok hodnotíme ako zavádzajúci. Krajský súd v Bratislave v otázke Zmluvy o prevádzke VEG (Vodnej elektrárne Gabčíkovo) vo svojom rozhodnutí vyhlásil túto zmluvu ako neplatnú. SE avizovali, že sa plánujú proti rozhodnutiu odvolať : "Nadväzne na rozhodnutie bratislavského krajského súdu o neplatnosti zmluvy o prevádzke vodnej elektrárne Gabčíkovo Slovenské elektrárne oznamujú, že využijú mimoriadne opravné prostriedky ihneď po oficiálnom doručení rozhodnutia súdu a jeho zdôvodnení" Na základe vyhlásenia Ministra životného prostredia SR Petra Žiga budú mať účastníci sporu vďaka vyhláseniu zmluvy ako neplatnej nárok na vrátenie nákladov, ktoré vznikli pri jej plnení. Avšak, podľa Zmluvy o odškodnení (. pdf , 2006, s. 6) nemá podľa článku 3.4.2 Fond národného majetku povinnosť odškodniť Slovenské elektrárne, a.s. (SE) v prípade, že Vodohospodárska výstavba odstúpi od Zmluvy v prípade nenapraveného hrubého porušenia zmluvných podmienok SE. Zmluva sa nevyjadruje k otázke kompenzácie v prípade uznania zmluvy za neplatnú. Dátum zverejnenia analýzy: 16.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

vlastní rozhodnutí odvolať vyhlásenia pdf


(...) strana Sieť, aj strana Most-Híd podpísali memorandum s iniciatívou A dosť, kde sa zaviazali k tomu, že zvýšia platy učiteľov na 80% priemeru platu človeka s vysokoškolským vzdelaním, kde dnes sme tesne pod 50 alebo tesne nad, neviem teraz presne povedať, okolo 50-tky. A zvýšiť financie na vzdelávanie o 150 miliónov ročne, až kým nedosiahneme pomer voči HDP taký, aký majú ostatné európske krajiny.

Memorandum iniciatívy A dosť skutočne podpísali aj lídri strán Sieť a Most-Híd. Memorandum obsahuje záväzok na zvýšenie financií na vzdelávanie o 150 miliónov ročne, až kým sa nedosiahne pomer voči HDP ako majú ostatné európske krajiny. Podľa memoranda je žiadané, aby výška platov učiteľov dosiahla 80 % priemeru platu človeka s vysokoškolským vzdelaním, podľa dát OECD pre rok 2015 je to na Slovensku 57 %, a pre rok 2014 len 43 % čo v priemere zodpovedá Poliačikovmu tvrdeniu, že sa jedná približne o 50 %. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Memorandum
A dosť
politických strán
deväť záväzkov
Memorandum
OECD
OECD
roku 2014


My sme už x-krát povedali, že tie peniaze (šeky na 1488 eur, pozn.), ktoré sme dali rodinám, ktoré majú postihnuté deti a sú naozaj odkázané na sociálnu pomoc, me dali ako výsledok zbierky. Ľudia sa pozbierali a my sme pomohli ľuďom a rodinám.

Strana Mariána Kotlebu opakovane tvrdí, že suma 1488 eur na darovaných šekoch nebola cieleným narábaním s nacistickými symbolmi, ale (náhodným) výsledkom zbierky. Dôkaz o tom však chýba, polícia ani prokuratúra tomu aj s ohľadom na históriu mnohých členov strany neveria. Členovia a podporovatelia ĽSNS oslavovali 14. marca 2017 výročie založenia Slovenského štátu. Počas programu predseda strany Marian Kotleba rozdal trom viacdetným rodinám šeky so sumou 1488 eur. Číslo 14 odkazuje v nacistickej symbolike na 14 slov Davida Laneho - predstaviteľa americkeho hnutia presadzujúceho nadradenosť bielej rasy. Čislovky 88 predstavujú v tejto symbolike ôsme písmeno v abecede - H - a skratku Heil Hitler. Strana použitie súm na znak týchto symbolov opakovane odmietla. Uviedla , že na dar vo výške 4464 eur rozdelený na tri časti po 1488 eur sa „v rámci charitatívnej zbierky poskladali poslanci, poslaneckí asistenti a krajskí a okresní predsedovia ĽS Naše Slovensko." Polícia ani prokuratúra tomuto vysvetleniu neverí , čísla nepovažuje za náhodné. Kotleba preto stojí pred súdom za sympatie k hnutiam potláčajúcim základné práva a slobody. Marián Kotleba na žiadosť o vyjadrenie nereagoval.

oslavovali rozdal odkazuje predstavujú Uviedla neverí stojí


...že to bol konflikt záujmov sme nepovedali iba my ako predstavitelia Smer-sociálnej demokracie alebo ostatných strán v opozícii, ale to povedala aj vaša pani premiérka, pani Radičová, ktorá povedala, že to považuje za konflikt záujmov...

Premiérka Radičová uviedla v spoločnom vyhlásení s Richardom Sulíkom, že sa jedná o konflikt záujmov a etický konflikt, ale zároveň dodala, že nedošlo k porušeniu zákona a zároveň boli zmluvy už vypovedané.

vyhlásení


Tam nikde v zákonnej novele nie je napísané a práve aj pán docent Drgonec povedal to, že tie bangalorské princípy majú byť aplikované v ojedinelých prípadoch. A vaša novela sa bude vzťahovať na ďalšie všetky prípady, kde budú namietnutí všetci sudcovia Ústavného súdu.

Ústavný právnik docent Drgonec vystupuje priamo v relácii O 5 minúť 12 na STV z 5. mája 2013, kde hovorí: "Bangalorské princípy sú presne o pravidlách, za ktorých výnimočne a ojedinele môžu o veci rozhodovať sudcovia, ktorí sú vylúčení, ktorí sú inak vylúčení, lebo nikto iný rozhodovať nemôže." Druhá časť výroku je pravdivá, pretože podľa novely v prípade, že nebude môcť rozhodnúť iný senát Ústavného súdu, môže rozhodovať senát v pôvodnom zložení, teda aj sudcovia ktorí boli namietaní a vylúčení. 30. apríla 2013 bol parlamentom v skrátenom legislatívnom konaní schválený vládny zákon , ktorý mení a dopĺňa zákon č. 38/1993 Z.z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky nasledovne: "Ak ide o rozhodovanie v senáte Ústavného súdu, o vylúčení sudcu pre predpojatosť rozhodne iný senát. Ak v dôsledku vylúčenia sudcov alebo odmietnutia sudcov účastníkmi konania nie je možný postup podľa predchádzajúcej vety, rozhodne o veci samej senát v pôvodnom zložení; na ďalšie vyhlásenia účastníka konania o odmietnutí sudcu pre jeho predpojatosť a vyhlásenia sudcu o svojej predpojatosti vo veci sa neprihliada ." Dátum zverejnenia analýzy: 06.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

O 5 minúť 12
zákon


Môj otec bol robotník vo fabrike a moja mama bola predavačka v obchode.

Podľa životopisu, ktorý sme našli na stránke osobnosti. cz sa Robert Fico narodil a vyrastal v robotníckej rodine v Topoľčanoch. " Otec, Ľudovít Fico, pracoval ako robotník na vysokozdvižnom vozíku a matka, Emília Ficová, pracovala ako predavačka obuvi."

osobnosti.


Pamätám si, že to nevyhnutné referendum (o vstupu Slovenska do Europskej únie, pozn.) podporovalo celé politické spektrum.

Pavol Paška má pravdu, že celé politické spektrum podporovalo referendum o vstupe Slovenska do EÚ. Dokazuje to hlasovanie NRSR z 21. januára 2003, kedy zo 147 zúčastnených všetci hlasovali za. Jednalo sa o návrh na prijatie uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky o vyhlásení referenda o vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie (tlač 133). Referendum neskôr vyhlásil prezident a uskutočnilo sa 16.-17. mája 2003.

návrh


Čo sa týka toho odchodu tých ľudí a tu sme sa, myslím, že dosť vzácne, zhodli aj s dôchodcovskými správcovskými spoločnosťami, keď sme jasne pomenovali, pre koho je výhodný a mal by ostať a pre koho výhodný nie je.

Výrok ministra Richtera hodnotíme ako nepravdivý, pretože sme po dlhom hľadaní dospeli k záveru, že žiadna takáto dohoda medzi vládou SR a DSS, ktorá by navyše presne definovala pre koho tzv. II. pilier je, a pre koho nie je výhodný, neexistuje. Tento fakt ilustuje aj vyjadrenie Asociácie dôchodkových správcovských spoločností, vydané po tento televíznej debate, v ktorom tvrdenia ministra Richtera vyslovene odmieta:

"Asociácia dôchodkových správcovských spoločností reaguje na vyhlásenia súčasného aj bývalého ministra práce, sociálnych vecí a rodiny k informáciám o druhom pilieri... Akúkoľvek paušalizáciu pri porovnávaní výhodnosti dvoch pilierov podľa veku alebo výšky príjmu preto považujeme za nenáležitú a nesprávnu."

Podobné "odporúčania" sa síce objavovali v médiách, avšak vznikali na báze nezávislej od ministerstva a DSS. Ďalej je nutné si uvedomiť, že výnosy vo fondoch sú vysoko ovplyvniteľné rozhodnutiami vlády, kedže je toto sporenie prísne regulované.I keď sa akutuálne sa javí, že pre nižšie príjmové skupiny je doplnkové sporenie pomerne nevýhodné v ohľade na odvedenú čiastku, je otázne ako sa situácia bude vvýjať v prostredí iných legislatívnych podmienok fungovania týchto fondov.

vyjadrenie objavovali


Materská škola je považovaná za školské zariadenie. Tá je platená z podielových daní obce, čiže je tam samospráva alebo teda mestská samospráva, ktorá o týchto veciach rozhoduje.

Pavel Ondek síce správne uvádza, že materské školy sú financované z podielových daní obce, resp. samosprávy a v minulosti boli vedené ako školské zariadenia. Od roku 2008 sú však materské školy zaradené do sústavy škôl čo je pre ich fungovanie rozhodujúce. Výrok ako celok preto hodnotíme ako zavádzajúci. Materské školy boli do roku 2008 považované za školské zariadenia a vzťahoval sa na ne Zákon 279/1993 Z.z. o školských zariadeniach (.pdf) z roku 1993, novelizovaný 1. januára 2004. 1. septembra 2008 však do platnosti vstúpil Zákon č. 245/2008 Z.z. o výchove a vzdelávaní (.pdf), teda tzv. školský zákon, ktorý materské školy zaraďuje do sústavy škôl spolu so základnými či strednými školami. Zákon rozlišuje medzi sústavou škôl a medzi školskými zariadeniami. § 27 (2) Sústavu škôl tvoria tieto druhy škôl: a) materská škola , b) základná škola, c) gymnázium, d) stredná odborná škola, e) konzervatórium, f) školy pre deti a žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami, g) základná umelecká škola, h) jazyková škola. Zákon definuje čo sú školské zariadenia: § 112 (1) Sústavu školských zariadení tvoria a) školské výchovno-vzdelávacie zariadenia, b) špeciálne výchovné zariadenia, c) školské zariadenia výchovného poradenstva a prevencie, d) školské účelové zariadenia. § 113 Školskými výchovno-vzdelávacími zariadeniami sú: a) školský klub detí, b) centrum voľného času, c) školský internát, d) školské hospodárstvo, e) stredisko odbornej praxe Pavel Ondek má podľa stránky ministerstva financií pravdu v tvrdení, že materské školy sú platené z podielových daní obce: "Z podielových daní obcí a VÚC sú financované: materské školy, základné umelecké školy, jazykové školy a školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí a VÚC od 1. 1. 2005; materské školy, základné umelecké školy, jazykové školy a školské zariadenia v zriaďovateľskej pôsobnosti cirkevných a súkromných zriaďovateľov od 1. 1. 2007." Zo štátneho rozpočtu SR sú v rámci kapitoly Ministerstva vnútra financované len: "materské školy pre deti so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami v zriaďovateľskej pôsobnosti obvodného úradu v sídle kraja (do 1. 1. 2013 – KŠÚ)." Právomoci samosprávy upravuje Zákon č. 596/2003 Z. z. (.pdf) o štátnej správe v školstve a školskej samospráve: § 6 (2) Obec pri výkone samosprávy zriaďuje a zrušuje všeobecne záväzným nariadením podľa siete a) základné umelecké školy, b) materské školy, c) školské kluby detí, d) centrá voľného času, e) zariadenia školského stravovania pre žiakov základných škôl a pre deti materských škôl, f) jazykové školy pri základných školách, g) strediská služieb škole, h) školské internáty. (24) Obec ako zriaďovateľ určí výšku príspevku za pobyt dieťaťa v materskej škole, výšku príspevku v základnej umeleckej škole, výšku úhrady nákladov na štúdium v jazykovej škole a výšku mesačného príspevku na čiastočnú úhradu nákladov na činnosť školského klubu detí, internátu alebo centra voľného času. Dátum zverejnenia analýzy: 09.05.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

stránky ministerstva financií

Zákon č. 596/2003 Z. z.


...došlo k tomu, že vláda schválila text amnestie, ale ako sa stalo, uložilo ministrovi spravodlivosti a mne zabezpečiť publikáciu, ministerstvo vydalo iný text, ako vláda schválila, preto išlo o akt, neplatný akt a preto potom bolo vydané rozhodnutie vlády v takom znení, ako bolo prijaté, to, čo označujú za druhú amnestiu a čo je vlastne jediná amnestia.

Verziu Vladimíra Mečiara, že ministerstvo spravodlivosti vydalo iný text, ako vláda schválila a to bol dôvod prečo bol text amnestie v júli roku 1998 doplnený, resp. zmenený sa nám nepodarilo potvrdiť z nijakých verejne dostupných zdrojov. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Amnestie vtedajšieho predsedu vlády Vladimíra Mečiara boli schválené 3. marca 1998, bezprostredne po tom, čo prezidentovi Michalovi Kováčovi vypršal mandát, keďže parlament v tom čase nedokázal zvoliť nového prezidenta (Fungovala nepriama voľba). Časť prezidentských právomocí prešla na Vladimíra Mečiara ako predsedu vlády, ktorý hneď na druhý deň schválil prvý text amnestií. Po viacerých upozorneniach zo strany právnikov sa Mečiar rozhodol pôvodný text pozmeniť. Urobil tak, napokon 7.júla 1998. Najdôležitejšou bola zmena v pôvodnom článku VI: " Nariaďujem, aby sa nezačínalo, a ak sa začalo, aby sa zastavilo trestné stíhanie za trestné činy spáchané v súvislosti s prípravou a vykonaním referenda z 23. mája a 24. mája 1997." V amnestii z júla bola veta upravená na: " Nariaďujem, aby sa nezačínalo, a ak sa začalo, aby sa zastavilo trestné konanie pre podozrenie z trestných činov, ktoré mali byť spáchané v súvislosti s oznámeným zavlečením Ing. Michala Kováča, narodeného 5. decembra 1961, do cudziny, ku ktorému malo dôjsť 31. augusta 1995." Po Mečiarovom páde v septembri 1998 sa predsedom vlády a zastupujúcim prezidentom stal Mikuláš Dzurinda, ktorý sa amnestie pokúsil zrušiť rozhodnutím predsedu vlády, čo bolo napadnuté na ústavnom súde. Ten uznesením sp. zn. I. ÚS 30/99 z 28.júna 1999 rozhodol, že právom prezidenta je amnestie udeliť, avšak prezident nemá právo akýmkoľvek spôsobom meniť rozhodnutie o amnestii, ktoré už bolo zverejnené v Zbierke zákonov. Viacerí právnici dnes konštatujú , že toto rozhodnutie signalizuje, že amnestie možno zrušiť iba zmenou ústavy resp. formou ústavného zákona. Pridŕžajúc sa daného uznesenia Ústavného súdu SR, nie je možné akýmkoľvek spôsobom meniť rozhodnutie prezidenta (resp. osoby, ktorej prináležia dané právomoci). Rozhodnutie o amnestii už raz uverejnené v zbierke zákonov, nie je možné označiť za neplatné. Zbierka zákonov SR obsahuje dve rozhodnutia o amnestii iniciované Vladimírom Mečiarom, nie je teda možné hovoriť o jednej jedinej amnestii, ako to hovoril Vladimír Mečiar v danej debate. Navyše podľa dostupných zdrojov nemáme ani informáciu o tom, že by bol Mečiar publikáciou poverený, ako uvádza. Podľa programu zasadnutia sa tejto otázke vláda nevenovala. Ešte zvýrazňujeme logickú chybu Mečiara, keď tvrdí, že na jednej bol zodpovedný za publikáciu on a minister spravodlivosti a na strane druhej pri publikácii došlo k chybe, ktorú druhou amnestiou "musel" napraviť. Dátum zverejnenia analýzy: 08.03.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

text článku rozhodnutím uznesením konštatujú zdrojov programu


Podľa odborných odhadov tvorí rómska menšina 8% populácie Slovenska a jej podiel sa bude zvyšovať na 10% v roku 2030.

O veľkosti rómskej populácie existujú okrem "oficiálnych" údajov aj odhady, ktoré sa pohybujú v rôznych rozmedziach od 280-400 tisíc, teda 5-8% populácie SR. Úrad Splnomocnenca úradu vlády SR pre rómske komunity uvádza odhad 380 tisíc rómov, necelých 6% populácie (v pomere k súčasnému počtu obyvateľstva k 30.9.2011).

počtu

TN.sk

Odhad Infostatu z roku 2002


...čo sa týka samostatne zárobkovo činných osôb, živnostníkov, o 5000 viac evidovaných prostredníctvom Sociálnej poisťovne (za 10 mesiacov tohto roka, pozn.).

Údaje o zamestnanosti eviduje Sociálna poisťovňa. Demagog.SK požiadal o vyjadrenie komunikačný odbor ministerstva práce, aj poisťovňu. Ministerstvo odkazuje na údaje poisťovne, podľa ktorých Sociálna poisťovňa v januári 2017 evidovala 209 564 SZČO, v októbri 2017 ich bolo 213 811, za 10 mesiacov tohto roka teda pribudlo 4 247 nových SZČO. Číslo uvedené ministrom Richterom v diskusii (5000) je od skutočného údaju väčšie o viac ako 17 % (tolerancia 5 %), výrok teda hodnotíme ako nepravdivý.


Za vlády v roku 2006 - 2010 jednotlivé ministerstvá dostali pokyn a znižovali počet úradníkov.

Na základe uznesenia vlády č. 856 z 11. októbra 2006 dostali ministerstvá skutočne pokyn "zabezpečiť 20 % zníženie plánovaného počtu zamestnancov v štátnych rozpočtových organizáciách a v príspevkových organizáciách s cieľom dosiahnuť úsporu finančných prostriedkov kapitol štátneho rozpočtu a súčasne zabezpečiť zefektívnenie vynakladania verejných prostriedkov s prihliadnutím na individuálne potreby jednotlivých rozpočtových kapitol do 31. decembra 2007." Podľa Inštitútu ekonomických a spoločenských analýz počet zamestnancov v štátnych rozpočtových organizáciách a príspevkových organizáciách od roku 2006 až po koniec roku 2007 dokonca mierne stúpol. Počet všetkých zamestnancov vo verejnej správe podľa rovnakej analýzy klesol od roku 2006-2010 o necelé 3%.

uznesenia Podľa analýzy


V tomto mesiaci budeme odovzdávať nájomné byty na Severnej ulici, kde bude zhruba štyri desiatky nájomných bytov pre najmä mladé rodiny.

Na Severnej ulici v Banskej Bystrici sa skutočne budujú nájomné byty pre mladé rodiny. Podľa medializovaných informácii z mája 2014 sa jedná o presne 30 bytových jednotiek. Iné informácie z októbra 2013 hovoria o 30-32 bytových jednotiek. Peter Gogola hovorí vyššie číslo, výrok preto hodnotíme ako nepravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

presne informácie


Pred niekoľkými týždňami bola vyslovená nedôvera slovinskej vláde a slovinský premiér chodí na tieto summity. Môj kolega slovinský minister financií už bol na dvoch euroskupinách, pretože takisto ako u nás vláda do volieb, ktoré budú mať teraz niekedy koncom novembra alebo začiatkom decembra, proste dosluhuje a riadi krajinu.

SITA z dňa 20. septembra 2011: "Slovinský parlament v utorok nevyslovil dôveru menšinovej vláde premiéra Boruta Pahora. V 90-člennom parlamente hlasovalo 56 poslancov proti vláde, čím spôsobili jej pád."

SITA zúčastnil zúčastnil


Okolo 730, 740 tisíc ľudí (žije na úrovní chudoby, pozn.) a bohužiaľ už sú na úrovni chudoby aj ľudia, ktorí sú zamestnaní, pretože tí, ktorí dostávajú mesačne 360 - 365 eur, z toho žiť sa nedá.

Podľa ŠÚ sa počet ľudí na hranici chudoby pohybuje na úrovni 715 tis. osôb a mesačný príjem na hranici chudoby predstavuje 346 eur. Podľa štatistického zisťovania o príjmoch a životných podmienkach domácností EU SILC je hranica chudoby definovaná ako 60 % mediánu národného ekvivalentného disponibilného príjmu. Na základe tejto štatistiky z roku 2012 (najnovšie údaje), bolo ohrozených rizikom chudoby 13,2 % obyvateľov Slovenska , čo je približne 715 000 osôb . V prípade jednočlennej domácnosti, predstavuje hranicu rizika chudoby mesačný príjem 346 eur (. pdf , s. 2). Podobné čísla ako EU SILC, uvádza za rok 2012 aj Eurostat . Ten hovorí o 716 tis. osôb Dátum zverejnenia analýzy: 27.01.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

EU SILC
pdf
Eurostat


My sme nikdy netvrdili a nestrašili, že po vstupe do eurozóny na Slovensku výrazne stúpnu ceny...

SDKÚ neavizovala zvýšovanie cien pred prijatím eura. (nenašli sme žiadny podobný záznam. Ak také niekto má, radi hodnotenie zmeníme).


Presadil som zmenu v zákone, že jedine ľudia môžu rozhodnúť o tom, čo sa bude v ich meste robiť.

R. Raši 3. júna 2014 presadil pozmeňujúci návrh ( TASR ) o tom, že ťažba uránu bude pri Košiciach možná len pokiaľ to v referende schvália všetci občania mesta, nie len občania dotknutých mestských častí. Plénum tento pozmeňovací návrh prijalo. Výrok teda hodnotíme ako pravdivý.

TASR


SDKÚ-DS spolu s Mostom - Hídom je jediná opozičná strana, ktorá sa nejakým spôsobom nerozpadáva a nerozkladala, ani odtiaľ neodchádzali jednotlivci.

Strana SDKÚ-DS sa skutočne od volieb v roku 2012 ani nerozpadla, ani z nej neodišli žiadni poslanci. Podobne neboli medializované žiadne rozkoly z prostredia strany, za ktoré sa nedá počítať ani voľba predsedu strany.

voľba prípad odchod odchod


...aký je žalostný stav súdnej moci na Slovensku a takto sa vyjadruje aj 70% občanov SR.

Hrušovský naráža na dôveryhodnosť justície. Podobný výrok hovoril aj v diskusii o súdnictve 2. februára 2014. V apríli 2013 si dala VIA IURIS (s. 6) vypracovať prieskum dôvery justície. Z prieskumu agentúry Focus ukázal, že súdnictvo má dôveru len u 24 percent opýtaných. Justícii nedôveruje až 69% opýtaných. Teda takmer 70%. Podľa posledného meranie Eurobarometer (november 2013), je miera dôvery v súdnictvo 25%. 66% opýtaných vyjadrili nedôveru v súdnictvo na Slovensku. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý. Podľa výsledkov prieskumu Eurobarometer (.pdf, november 2013) na tému "Spravodlivosť v Európskej únií" je úroveň nedôvery občanov SR v justíciu na úrovni 66%(odpoveď na otázku: "Overall, would you say that you tend to trust or tend not to trust to justice system in Slovakia?" - s. 14). Nedôveru v súdnictvo malo Slovensko vôbec najhoršiu spolu s Českom (72%) a Slovinskom (73%). Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2014 Naspäť Nahlásiť chybu

diskusii
VIA IURIS
Eurobarometer


Bolo prijatých 19 zákonov, ktoré reálne pomáhajú ľuďom. Bolo schválené programové vyhlásenie vlády. Pripravuje sa ďalší balík ekonomickej pomoci.

Od vzniku vlády 21. marca do 10. mája parlament prijal 20 zákonov – 9 sa priamo týka pandémie koronavírusu. 30. apríla 2020 parlament schválil programové vyhlásenie vlády. Poslanci tiež rokujú o nových ekonomických opatreniach - napríklad zabezpečení likvidity malých, stredných a veľkých podnikov. Vláda tiež chystá pomoc firmám s preplatením nájmov. Tvrdenie Juraja Šeligu preto hodnotíme ako pravdivé.

prijal
schválil
zabezpečení likvidity
chystá


Čiže jediný, kto predstavil akékoľvek nejaký nejaké body, alebo teda návrhy na mierové rokovania bol Volodymyr Zelensky, ktorý predstavil ten desaťbodový plán, že Rusko na to nereaguje, Rusko nereaguje na žiadne mierové výzvy.

Ukrajinský prezident Volodymyr Zelenskyj predstavil v novembri 2022 10-bodový plán. Kremeľ tento návrh odmietol s požiadavkou zahrnutia štyroch anektovaných regiónov pod Ruskú federáciu.

V prvých mesiacoch vojny prebiehali rokovania medzi Ruskom a Ukrajinou, informácie o nich sú však sprostredkované a nikam neviedli.

Tímy zložené z vyjednávačov z oboch krajín hľadali mierový kompromis počas niekoľkých kôl vyjednávaní. Výsledkom týchto rokovaní bol podľa Financial Times a The Washington Post aj 15-bodový mierový plán .

Hlavný vyjednávač za Ukrajinu Mykhailo Podoljak však poprel , že by takýto plán existoval, s tým, že publikovaný návrh predstavuje len ruské podmienky mieru a nie dohodu oboch strán. Uviedol, že obe strany predstavili predbežné návrhy.

Vysporiadanie územných otázok je najzásadnejšou témou mierových rokovaní. Ukrajina sa odmieta vzdať svojich území, ktoré Ruská federácia okupuje výmenou za mier. Rusko naopak hovorí , že mierový plán musí počítať s oblasťami, ktoré boli v nelegálnom referende pripojené k Rusku. Mierová dohoda je tak pre protichodnosť týchto pozícii v nedohľadne.

Okrem bilaterálnych vyjednávaní sa zrodilo ešte niekoľko mierových plánov. Svoj vlastný mierový návrh predstavil napríklad mexický prezident Andres Manuel Lopez Obrador alebo bývalý minister zahraničia Spojených štátov Henry Kissinger , neobsahovali však konkrétne návrhy.

predstavil
odmietol
prebiehali
plán
poprel
odmieta
hovorí
nelegálnom referende
Andres Manuel Lopez Obrador
Henry Kissinger


Vy predsa viete, že v prípade zrušenia koncesionárskych poplatkov a ich nahradenia platbami zo štátneho rozpočtu je potrebné rokovať a získať súhlas Európskej komisie, to znamená, ide o takzvanú notifikáciu štátnej pomoci. Ta trvá niekoľko mesiacov, to znamená, že najbližší možný  termín je naozaj 1.1.2012. A preto ja hovorím, tento ideový návrh je začiatok reformy a celý budúci rok je priestor na diskusiu o obsahu.

Ako uvádza Komisia : "The Commission is competent for control on State aid. Public broadcasting can be defined as a service of general interest, but its funding by state resources in general remains State aid. This means that while Member States are competent for the definition and choice of funding of the public service, the Commission retains a duty to check for abusive practices and absence of overcompensation." V článku 25 Communication from the Commission on the application of State aid rules to public service broadcasting sa ďalej uvádza: "State aid to public broadcasters must be examined by the Commission in order to determine whether or not it can be found compatible with the common market." Aj keď nie je možné určiť presnú dĺžku trvania schvaľovania štátnej pomoci, napríklad v prípade TV France to trvalo tiež pár mesiacov.

Ako uvádza Komisia

v prípade TV France


Predchádzajúca vláda za 7 rokov čerpania (eurofondov, pozn.) vyčerpala necelých 29 %, tzn., že ostalo nám obrovské bremeno na krku. A my za 9 mesiacov, my za 9 mesiacov sme zvýšili čerpanie o 12 %, to znamená, že o 2 miliardy, len za 9 mesiacov.

Rozpočet európskych štrukturálnych a investičných fondov predstavoval pre Slovensko na obdobie 2014 až 2020 15,34 miliardy eur. K 21. marcu 2020 sme vyčerpali 4,88 miliardy eur, čo je 31,79 percenta z celkovej alokácie. K 31. decembru 2020 bolo na Slovensku z celkového balíčka vyčerpaných 6,86 miliardy eur, čo je 44,71 percenta. V priebehu deviatich mesiacov sa Slovensku podarilo zvýšiť úroveň čerpania eurofondov o 12,92 percenta z celkovej alokovanej sumy. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

predstavoval


V Taliansku napríklad ho majú, ide o 0,8%, v Španielsku 0,7% zo základu dane (systém financovania cirkví, pozn.). Čiže to je dôležité, že nie z daní, ale zo základu dane a v Taliansku napríklad 88% ľudí dáva na cirkev, 10% dáva na štátne organizácie a iba 2% na nevládne.

Výrok Jozefa Mikloška hodnotíme ako pravdivý, pretože talianske zákony umožňujú daňovým poplatníkom poukázať 0,8 % zo základu dane z príjmu cirkevným organizáciám alebo štátu. V Španielsku je možné rovnako venovať 0,7% zo základu z dane z príjmu. Podľa informácií talianskeho Ministerstva hospodárstva a financií bolo za rok 2014 pre cirkev poukázaných 86,68 % z prostriedkov venovaných na základe výpočtu základu dane z príjmu. Taliansky zákon číslo 222 platný od roku 1985 označovaný ako " otto per mille " je možné poukázať 0,8% zo základu dane z príjmu náboženskej organizácii alebo štátu za účelom financovania spoločenských a humanitárnych aktivít ( pdf ., s.1). Na druhej strane, španielske zákony umožňujú na základe rozhodnutia daňovým poplatníkom venovať 0,7 % zo základu dane z príjmu ( pdf . s. 77). Na základe štatistických údajov talianskeho Ministerstva hospodárstva a financií bolo rozdelenie dotácií na základe dane z príjmu za rok 2014 nasledovné: dotácie pre štát: 13,35 % dotácie pre cirkevné organizácie spolu: 86,65 % Na základe uvedených informácií hodnotíme výrok Jozefa Mikloška ako pravdivý. Dátum zverejnenia analýzy: 09.03.2015 Naspäť Nahlásiť chybu

pdf pdf dotácií


My sme začali v roku 2009 s organizovaním centier odborného vzdelávania. Prvé centrum odborného vzdelávania v inom kraji vzniklo v roku 2011.

Košický samosprávny kraj(KSK) zriadil ako prvý na Slovensku centrum odborného vzdelávania (COV) v Spišskej Novej Vsi v septembri 2009. Podľa dokumentu Aktivity samosprávnych krajov v oblasti odborného vzdelávania boli prvé centrum odborného vzdelávania mimo KSK skutočne založené až v roku 2011 - bolo to centrá v Nitrianskom, Žilinskom a Banskobystrickom kraji.

centrum odborného vzdelávania
dokumentu


My sme dokonca išli aj ďalej, kde napríklad ŽSK poskytuje bezplatné právne poradenstvo pre všetkých užívateľov kraja bez ohľadu na ich status a je to rovnako aj poradenstvo v sociálnej oblasti, aby vedeli, že aká služba im prináleží ...

ŽSK skutočne poskytuje bezplatné právne poradenstvo v oblasti občianskeho práva, rodinného alebo pracovného práva. Na stránke ŽSK nájdu občania informácie o konkrétnych termínoch poskytovania právneho poradenstva. Informácie o poskytovaní bezplatného právneho poradenstva priniesli aj internetové portály zilinadnes.sk alebo zdruhejstrany.sk . Dátum zverejnenia analýzy: 11.11.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

stránke

zilinadnes.sk

zdruhejstrany.sk


Jeden z kandidátov na prezidenta už dnes otvorene a bez akýchkoľvek dôvodov hovorí o strane SMER-SD ako o strane extrémistov.

Robert Fico poukazuje na slová Milana Kňažka, ktorý sa verejne vyjadril v tom zmysle, že o niektorých členoch SMER-SD možno hovoriť ako o extrémistoch. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Denník SME (29. novembra 2013) uverejnil článok, v súvislosti s oznámením kandidatúry Milana Kňažka, v ktorom sa okrem iného píše: "Bývalý minister kultúry označil Smer za stranu extrémistov." V tomto duchu sa vyjadril Kňažko v rozhovore pre denník SME (29. novembra 2013): " Aj komunizmus je extrémizmus a myslím, že väčšina Smerákov sú stále komunisti, že to so vzťahom so sociálnou demokraciou nemá nič spoločné. A dokonca si myslím, že tam ( V BBSK Kotleba proti Maňkovi, pozn.) stál extrémista proti extrémistovi, až tak ďaleko by som išiel." Dátum zverejnenia analýzy: 18.12.2013 Naspäť Nahlásiť chybu

SME SME


...o Jurajovi Blanárovi, ktorý naozaj v ťažkej situácii tú Žilinu a Žilinský kraj dostal do naozaj veľmi dobrých ekonomických čísel, (...).

Juraj Blanár bol predsedom Žilinského samosprávneho kraja tri volebné obdobia od 2005 do 2017. Vo všeobecnosti je možné povedať, že hospodárenie kraja je v lepšom stave v roku 2017, ako to bolo v prvých rokoch predsedovania Blanára. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Juraj Blanár sa stal predsedom Žilinského samosprávneho kraja v roku 2005 , kedy porazil vtedajšieho predsedu Jozefa Tarčáka s 51,4 %. Blanár svoju funkciu obhájil vo voľbách v roku 2009 aj 2013. V roku 2009 Blanár vyhral hneď v prvom kole volieb, podporilo ho 63,2 % voličov. Priebeh volieb bol podobný aj v roku 2013 , kedy Blanára v prvom kole volilo 54 % voličov, čiže nadpolovičná väčšina zúčastnených voličov. Pred voľbami v roku 2017 bol zmenený systém volieb predsedov VÚC z dojkolového väčšinového na jednokolové. Vo voľbách 4. novembra 2017 Blanár získal 29,8 % hlasov, pričom víťazka volieb Erika Jurinová získala podporu 43,7 % voličov. V Žilinskom samosprávnom kraji tak ako v celej krajine došlo k výraznému ekonomickému rozvoju (rast HDP, klesajúca nezamestnanosť), avšak vplyv predsedov samosprávnych krajov na výkon ekonomiky nie je výrazný. Predsedovia samosprávnych krajov, naopak, sú zodpovední za efektívne hospodárenie kraja. Pri overovovaní Kaliňákovho výroku tak budeme sledovať hospodárenie a ekonomické zdravie kraja. Hospodárenie VÚC a ich finančné zdravie hodnotí portál INEKO . Údaje zbiera už od roku 2006. V roku 2006 mal kraj dlhodobé záväzky vo výške 21,4 mil. eur. Hodnota dlhodobých záväzkov má klesajúci trend, v roku 2016 tieto záväzky činili len 216 313 eur. Kraj mal v roku 2006 prebytkové hospodárenie, no v nasledujúcom období 2008-2010 bolo hospodárenie deficitné. Od roku 2009 začalo INEKO hodnotiť celkové finančné zdravie kraja na základe celkového dlhu, dlhovej služby, bilancie bežného účtu, záväzkov po lehote splatnosti k príjmom a záväzkov po lehote splatnosti dlhšie ako 60 dní. V roku 2009 vyslúžilo hospodárenie Žilinského samosprávneho kraja hodnotenie 4 (maximálne skóre je 6). V rokoch 2010 a 2011 bolo finančné zdravie hodnotené ako dostatočné (skóre 3,6 z 6). Dlh kraja v tomto období bol okolo 38 %. V roku 2012 došlo k výraznému poklesu dlhu kraja, a to skoro o desať percentuálnych bodov (na 29,4 %) a kraj bol opäť hodnotený ako v dobrom finančnom stave (skóre 4,2). Odvtedy sa kraj nachádza v dobrom finančnom stave (v roku 2016 dosiahol skóre 4,8 a dlh predstavuje 28,5 %). Žilinský kraj sa tak delí o druhé miesto v rebríčku najlepšie hospodáriacich krajov s Trenčianskym krajom. Najlepšie dopadol Nitriansky kraj. (Zdroj: INEKO ) Dátum zverejnenia analýzy: 08.11.2017 Naspäť Nahlásiť chybu

novembra 2017

INEKO

Žilinský kraj

INEKO


Vlastne od apríla tohto roku platia nové pravidlá, ktoré som pripravil a uviedol do života vlastne až po mojom odstúpení, keď sa to tak vezme. Boli zavedené nové indexové fondy. Viete aké sú výsledky v indexových fondoch? Najúspešnejší indexový fond v tejto republike zhodnotil sporiteľom počas minulého roka, počas roku 2012, ich prostriedky o 22%. Ak mal niekto 10-tisíc eur, má dnes 12-tisíc eur.

Indexové fondy vznikli 1. apríla 2012 na základe novely zákona (pdf.) o starobnom dôchodkovom sporení. Novelu zákona pripravilo ministerstvo sociálnych vecí pod vedením Jozefa Mihála (SaS).

novely pripravilo TASR Najvyššie ADSS


Skúste žiť z 240 eur mesačne a ešte tomuto človeku aj zvýšte DPH. Touto cestou ja nikdy nepôjdem

Líder strany SMER-SD Robert Fico už niekoľkokrát deklaroval , že nepôjde cestou zvyšovania DPH. V programovom zameraní strany SMER - SD na rok 2012 - 2016, konkrétne na strane deväť nájdeme: Vláda odmieta zdaňovanie spotreby ako jediný zdroj zvyšovania príjmov verejného rozpočtu na dosiahnutie cieľa znižovania deficitu. Podľa agentúry SITA (Webnoviny.sk) Robert Fico nechce zvyšovať DPH, pretože by to zasiahlo ľudí s nízkym a stredným platom. Premiér Robert Fico naopak tvrdí, že ak vláda bude hospodáriť tak, ako si naplánovala v rozpočte, DPH bude od roku 2015 nižšia. „ Ak sa naplní zákon, že deficit bude nižší ako tri percentá, DPH pôjde, samozrejme, dole na 19 percent,“ Je pravdou, že v zákone je uvedené, že sadzba DPH na úrovni 20% prestane platiť (a vráti sa na pôvodnú hodnotu 19%) ak deficit klesne pod 3% HDP. Sporným bodom je vyjadrenie o 240 € mesačne. Podľa nariadenia Slovenskej republiky z 12. októbra 2011,bola ustanovená suma minimálnej mzdy na rok 2012 na 327,20 € za mesiac. Možnosť poberať 240 € bolo možné len v prípade poberania sociálnych dávok. Podľa správy (.pdf) sociálnej situácie na Slovensku z roku 2012, konkrétne 3.kapitoly pojednávajúcej o sociálnej ochrane a štátnej sociálnej podpore, nevieme presne určiť počet a typ sociálnych dávok ktoré by predstavovali práve sumu 240 €, no nepopierame danú možnosť. Výrok teda označujeme ako pravdivý.

deklaroval SMER SITA DPH DPH minimálnej správy


...nepodporuje sa žiadny šport v župe, nepodporujú sa dobrovoľní hasiči (...).

Žilinský samosprávny kraj podporuje športové aktivity v kraji, potvrdzuje to napríklad rozpočet na obdobie 2016 a 2017 pre Odbor školstva a športu , v rámci ktorej majú ísť financie pre Župnú kalokagatiu, či na Majstrovstvá SŠ v zjazdovom lyžovaní ( .pdf , s. 86; .pdf , s. 90). Je pravda, že v rozpočtoch nie je zmienka o dobrovoľných hasičoch, ani o podpore konkrétneho športového klubu, ale o podpore dobrovoľného hasičstva v kraji svedčí niekoľko mediálnych informácií. V roku 2015 dostali rôzne dobrovoľné hasičské zbory hasičské vozidlá od ministerstva vnútra, počas týchto slávností predseda Blanár hovoril aj o publikácii , ktorú pripravila župa a má sa venovať histórii dobrovoľného hasičstva v kraji. Župa v roku 2017 pripravila aj súťaž pre dobrovoľných hasičov, Hasičský župný pohár . Tieto fakty potvrdzujú, že istá podpora športu a dobrovoľných hasičov v Žilinskom kraji je, a preto hodnotíme výrok ako nepravdivý.

Odbor školstva a športu
.pdf
.pdf
publikácii
Hasičský župný pohár


Vy si zaujmete alebo kúpite 6 tisíc alebo 5800 ľudí v okrskových referendových komisiách a ešte dokonca vyhlásite, že ich tam máte preto, lebo oni sú tí, ktorí vedia ovplyvniť sčítavanie hlasov a výsledky referenda.

Sulík presne povedal: „ lebo tí vedia sčítanie ovplyvniť“. Nepovedal, že dokážu ovplyvniť výsledky referenda. Do úvahy tiež berieme, že neskôr vysvetlil , že toto slovo použil vo význame dohliadať na dobrý priebeh hlasovania a zabrániť manipuláciám.

vysvetlil


Jednoznačne zákon hovorí, že aké sú kritéria výberu a akým spôsobom kandidáti (na ústavných sudcov, pozn.) majú byť vyberaní.

Kritéria vymenovania ústavných sudcov jasne definuje Ústava Slovenskej republiky a zákon o organizácii Ústavného súdu SR, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov. Čl. 134 ods. 3 Ústavy SR jasne stanovuje kritéria výberu sudcu ústavného súdu: "Čl. 134 (3) Za sudcu ústavného súdu môže byť vymenovaný občan Slovenskej republiky, ktorý je voliteľný do Národnej rady Slovenskej republiky, dosiahol vek 40 rokov, má vysokoškolské právnické vzdelanie a je najmenej 15 rokov činný v právnickom povolaní. Tá istá osoba nemôže byť opakovane vymenovaná za sudcu ústavného súdu..." Každý kandidát, ktorý spĺňa ústavou kladené požiadavky sa môže uchádzať o funkciu ústavného sudcu. Čo sa týka procesu výberu, v podmienkach SR navrhuje NR SR prezidentovi dvojnásobný počet kandidátov a ten z týchto kandidátov menuje polovicu. Kandidátov prerokúva a odporúča Národnej rade na základe zákona (§59) o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky ústavnoprávny výbor NR SR. Návrhy na voľbu kandidátov na sudcov môžu podľa zákona o organizácii Ústavného súdu SR, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov podať Národnej rade poslanci, vláda, predseda ústavného súdu, predseda Najvyššieho súdu, generálny prokurátor, záujmové organizácie právnikov ako aj vedecké inštitúcie.

Ústava zákon Ústavy zákona zákona


No ale hovoríme o 130 miliardách korún, ktoré sa pohybujú v slovenskom zdravotníctve.

UDZS.sk : "Podľa poslednej Správy Úradu pre dohľad nad zdravotnou spravodlivosťou o stave vykonania verejného zdravotného poistenia 2009 (.pdf) dosiahli zdroje v zdravotníctve plynúce z verejného zdravotného poistenia čiastku 3,342 mld. eur. (100,6 mld. Sk). Správa za rok 2010 zatiaľ nie je dostupná."

UDZS.sk


To bol advokát, to nebol sudca, ten čo bol na tej fotke teraz uverejnený. To bol advokát na dôchodku. To nebol sudca.

Pluska.sk 16.6.2011: "Šokujúco pôsobia zábery, na ktorých bývalý advokát Tibor Péchy s modrými slúchadlami na hlave mieri maketou samopalu na námestníka generálneho prokurátora Ladislava Tichého či na sudcov Najvyššieho súdu Juraja Semana a Štefana Michálika."

Pluska.sk


...výbor ministrov Rady Európy prerokoval hodnotiacu správu Maďarska k uplatňovaniu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov. Správa hodnotí ako si Maďarsko plní záväzky vyplývajúce z tejto charty a výbor ministrov prijal konkrétne odporúčania na nápravu zisteného stavu. V správe sa okrem iného konštatuje, že Maďarsko prijalo taký prístup, pre ktorý bude ťažké zachrániť menšinové jazyky pred zásadným úpadkom. Toto je podstata pani redaktorka a to nehovorí Jano Slota ani SNS. To hovorí výbor ministrov Rady Európy.

Správa Rady Európy (.pdf) z 10. Marca 2010 je výsledkom monitoringu nezávislých expertov zameriavajúceho sa na aplikáciu Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov v Maďarsku. Vo štvrtej kapitole dokumentu je v desiatich článkoch uvedený súhrnný nález odbornej komisie vzťahujúci sa na podporu a ochranu regionálnych alebo menšinových jazykov v Maďarsku. Z tejto kapitoly Slota citoval čl. J (presnejšie jeho časť), a dezinterpretoval tak celkový obsah tohto nálezu. Odstavec J konštatuje: The Committee of Experts observers, in particular regarding measures under Articles 8, 9 and 10 of the Charter that Hungarian authorities adopt an approach that will make it difficult to preserve minority languages from substantial decline. In particular, they tend to rely too much on the initiative of the minority language users instead of systematically taking proactive measures. (Voľný preklad: Odborná komisia pozoruje, že obzvlásť v prípade článkov 8, 9 a 10 Charty maďarské úrady prijímajú prístup, ktorý sťaží zachovanie menšinových jazykov pred zásadným úpadkom. Maďarské orgány majú sklon spoliehať sa až príliš na podnety zo strany užívateľov menšinového jazyka namiesto toho, aby systematicky prijímali proaktívne opatrenia.) Článok 8 sa týka oblasti vzdelávania, 9 súdnictva a 10 správnych orgánov a verejnej služby. Uvedením, že "v správe sa okrem iného konštatuje..." obišiel napríklad čl. A štvrtej kapitoly (str. 27), v ktorom sa píše: "The Committee of Experts recognises the value of the unique system of minority self-government, which is in principle beneficial to the protection and promotion of minority languages." (Voľný preklad: Odborná komisia oceňuje nastavený systém menšinovej samosprávy, ktorý je v zásade prospešný pre ochranu a podporu menšinových jazykov.)

Správa Rady Európy


Pravdou je, že najnižšiu nezamestnanosť na Slovensku malo v roku 2008, tesne pred vypuknutím krízy a bola niekde na úrovni pod 9 percentami.

Údaje z Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny uvádzajú k decembru 2008 údaj o nezamestnanosti 8,39 %, podľa Eurostatu bola nezamestnanosť na Slovensku v 4. kvartáli 2008 v miere 8,6 %. Tieto údaje skutočne hovoria o nezamestnanosti pod 9 %, preto výrok hodnotme ako pravdivý. Podobný výrok Demagog.SK overoval u premiéra Fica v relácii V politike 10. januára 2016 . V 4. kvartáli roku 2008 bola nezamestnanosť na Slovensku 8,6 %, čiže skutočne tesne pod 9 percentami. Tiež sme uvádzali nasledujúci graf, ukazujúci vývoj nezamestnanosti na Slovensku: Podľa údajov zo Štatistického úradu bola miera nezamestnanosti skutočne historicky najnižšia v roku 2008, kedy priemerná nezamestnanosť vykazovala 9,6 %, pričom v štvrtom kvartáli toho istého roku išlo dokonca 8,7 %. Rovnaký údaj uvádza i Eurostat . Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny uvádza k decembru 2008 hodnoty nezamestnanosti v podiele 8,39 % . Dátum zverejnenia analýzy: 08.02.2016 Naspäť Nahlásiť chybu

10. januára 2016
Štatistického úradu
Eurostat
8,39 %


Odvolávať (riaditeľa a zástupcov riaditeľa, pozn.) môže len rada školy (základné školy, pozn.).

Výrok hodnotíme ako nepravdivý, keďže odvolávať a vymenúvať riaditeľa a zástupcov riaditeľa školy má podľa § 3 ods. jeden zákona č. 596/2003 Z. z . o štátnej správe v školstve a školskej samospráve právo zriaďovateľ, nie rada školy ako tvrdí Igor Choma. Návrh rady školy je záväzný len v prípade návrhu na vymenovanie.

Takáto situácia môže nastať v nasledujúcich prípadoch:

"§ 3

(1) Riaditeľa vymenúva na dobu funkčného obdobia a odvoláva zriaďovateľ školy alebo zriaďovateľ školského zariadenia (ďalej len „zriaďovateľ“).

(2) Zriaďovateľ vymenúva riaditeľa na päťročné funkčné obdobie na návrh rady školy v lehote do 30 kalendárnych dní odo dňa predloženia návrhu. Rada školy predkladá návrh na kandidáta na riaditeľa na základe výsledkov výberového konania podľa § 4 okrem kandidáta, ktorý bol odvolaný podľa odseku 7 písm. a) až c) a e) a odseku 8 písm. c). Návrh rady školy je pre zriaďovateľa záväzný, ak tento zákon v odseku 12 neustanovuje inak.

a) ak bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, b) za porušenie povinností a obmedzení vyplývajúcich z osobitného predpisu,9) c) za závažné porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov,10) alebo d) ak sa zrušuje škola alebo školské zariadenie, e) na návrh hlavného školského inšpektora [§ 12 ods. 3 písm. f)].

(8) Zriaďovateľ môže odvolať riaditeľa aj a) na návrh rady školy [§ 24 ods. 5 písm. c)], b) ak neabsolvuje funkčné vzdelávanie alebo funkčné inovačné vzdelávanie v lehote podľa osobitného predpisu,11) c) na návrh ministra školstva Slovenskej republiky (ďalej len „minister“), ak budú zistené závažné nedostatky [§ 14 ods. 6 písm. j) a l)]; riaditeľa strednej zdravotníckej školy na návrh ministra zdravotníctva Slovenskej republiky."

č.
596/2003 Z. z


… strana Marine Le Pen, ktorú navyše vyšetrujú s podvodmi...

Sedem predstaviteľov niekdajšej strany Marine Le Penovej Front national (dnes Rassemblement National) stálo v novembri 2019 pred súdom pre podozrenia z podvodu. Počas volieb v roku 2012 mali byť zodpovední za systém čierneho financovania strany. Medzi obvinených patrí aj aktuálny poslanec európskeho parlamentu Jean-François Jalkh. Samotnej Le Penovej v máji 2019 súd nariadil , aby zaplatila 300 000 eur Európskemu parlamentu za zneužitie verejných peňazí na zamestnávanie asistentov. Tvrdenie Veroniky Remišovej preto hodnotíme ako ešte pravdivé.

stálo aktuálny nariadil


V skutočnosti my máme tu strašne veľa chudobných ľudí. Tu žije 600 tisíc ľudí na hranici chudoby

Podľa štatistického zisťovania o príjmoch a životných podmienkach domácností EU SILC je hranica chudoby definovaná ako 60 % mediánu národného ekvivalentného disponibilného príjmu Podľa EU SILC (. pdf ,s.45) žije na Slovensku 12,6% ľudí pod hranicou chudoby (682 731 ľudí). Výrok hodnotíme ako pravdivý.

EU SILC
pdf
Pravde
Eurostat
Slovensko


Ja dokonca chcem pokračovať ďalej v takzvanom košickom procese, kde sme zorganizovali v Košiciach konferenciu za účasti separatistov, Ukrajincov v spolupráci s Nemeckou sociálnou demokraciou.

Konferencia v Košiciach, konajúca sa v dňoch 5-6. júna 2015, bola zameraná na úlohu občianskeho dialógu na ceste k mieru na Ukrajine. Stretnutie za účasti slovenských, nemeckých, ruských a ukrajinských vedcov, politológov a občianskych aktivistov prebehlo pod záštitou premiéra Roberta Fica. Ten na konferencii podľa vlastných slov spolupracoval aj s Sociálnodemokratickou stranou Nemecka. Nepodarilo sa nám však nájsť žiadnu informáciu potvrdzujúcu prítomnosť ukrajinských separatistov. Výrok ako celok hodnotíme ako nepravdivý.

Konferencia Stretnutie spolupracoval článku vyjadrenia článku


Keď hovoríte o 20 novelách, stačí si pozrieť, kedy tieto novely historicky boli prijímané. Ja tu mám pred sebou taký zoznam tých noviel. Viac ako polovica týchto noviel bola prijatá za Ficovej vlády.

Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov si viete prečítať tu . V článku III tohto návrhu sú uvedené zmeny tohto návrhu: "Predseda Národnej rady Slovenskej republiky sa splnomocňuje, aby v Zbierke zákonov Slovenskej republiky vyhlásil úplné znenie zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako vyplýva zo zmien a doplnení vykonaných zákonom č. 186/2004 Z. z., zákonom č. 439/2004 Z. z., zákonom č. 721/2004 Z. z., zákonom č. 747/2004 Z. z., zákonom č. 310/2006 Z. z., zákonom č. 644/2006 Z. z., zákonom č. 677/2006 Z. z., zákonom č. 209/2007 Z. z., zákonom č. 519/2007 Z. z., zákonom č. 555/2007 Z. z., zákonom č. 659/2007 Z. z., zákonom č. 62/2008 Z. z., zákonom č. 434/2008 Z. z., zákonom č. 449/2008 Z. z., zákonom č. 137/2009 Z. z., zákonom č. 572/2009 Z. z., zákonom č. 105/2010 Z. z., nálezom Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 355/2010 Z. z., zákonom č. 543/2010 Z. z. a týmto zákonom." Z týchto 19 zmien bolo 13 z nich počas Vlády Slovenskej republiky od 4. júla 2006 do 8. júla 2010 (vlády Roberta Fica). viac ako polovica týchto noviel teda bola prijatá za vlády Roberta Fica.

tu


Valorizáciu (dôchodkov vojakov systémom, ktorý majú policajti, pozn.) nie, vy ste to neupravili. My sme to upravili tento rok, takže rozprávate úplne hlúposti.

Zmeny vo valorizácii dôchodkov vojakov a policajtov parlament schválil v decembri 2010. Ako informuje sme.sk: "Po novom sa budú valorizovať výsluhové dôchodky vojakov rovnako ako policajtom, teda podľa inflácie a rastu priemernej mzdy v národnom hospodárstve. Doteraz sa bývalým vojakom zvyšovali výsluhové dôchodky tak, že valorizovali o rovnaké percento, ako rástla priemerná mzda v rezorte obrany. Vojenským výsluhovým dôchodcom tak rástli ich dôchodky rýchlejšie, ako napríklad policajtom, alebo hasičom." Detail zmien si môžete pozrieť tu .

schválil tu


Nikde v ústave nie je povedané a nie je pridané k prokuratúre slovíčko nezávislý.

Slovo nezávislý sa v Ústave Slovenskej republiky (.pdf) v súvislosti s Generálnou prokuratúrou neuvádza. "Prokuratúra Slovenskej republiky Čl. 149 Prokuratúra Slovenskej republiky chráni práva a zákonom chránené záujmy fyzických a právnických osôb a štátu. Čl. 150 Na čele prokuratúry je generálny prokurátor, ktorého vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky na návrh Národnej rady Slovenskej republiky. Čl. 151 Podrobnosti o vymenúvaní a odvolávaní, právach a povinnostiach prokurátorov a organizácii prokuratúry ustanoví zákon."

Ústave Slovenskej republiky


To je presne koncept flexibilnej solidarity, s ktorým prišiel Robert Fico, keď sme predsedali Európskej únii.

Princíp flexibilnej solidarity predstavilo slovenské predsedníctvo za vlády Roberta Fica už v roku 2016. Tento návrh bol vo veľkej miere podobný tomu, ktorý nedávno definitívne schválili ministri EÚ. Výrok Erika Kaliňáka preto hodnotíme ako pravdivý.

Princíp tzv. flexibilnej solidarity, predstavilo Slovensko počas svojho predsedníctva Rady Európskej únie v druhej polovici roka 2016 za vlády Roberta Fica. Flexibilná solidarita v zmysle, ktorý predstavil vtedajší minister vnútra Robert Kaliňák mala znamenať, že každý štát prispeje k riešeniu migračnej krízy podľa svojich možností.

Členské štáty Európskej únie (EÚ) tak mali mať možnosť si vybrať akým spôsobom vyjadria svoju solidaritu v kontexte migračnej krízy. Podľa návrhu nemusel členský štát prijať migrantov na základe povinných kvót, ale mohol pomôcť alternatívnymi spôsobmi, napríklad prispieť finančnými, či materiálnymi kapacitami na ochranu vonkajšej hranice EÚ.

Návrh slovenského predsedníctva bol ostatnými európskymi predstaviteľmi nakoniec odmietnutý , no pakt o migrácii a azyle EÚ, prijatý Radou EÚ 14. mája 2024, obsahuje podobný návrh na revíziu politiky. Na základe novej dohody budú mať štáty na výber medzi tromi prístupmi k migrácii – prijať istý počet migrantov; zaplatiť približne 20-tisíc eur na každého neprijatého migranta alebo poskytnúť materiálnu alebo finančnú pomoc štátom postihnutým migračnou krízou. Slovensko túto dohodu počas hlasovania členských štátov EÚ nepodporilo , no návrh prešiel podporou kvalifikovanej väčšiny.

Predstavitelia strany Smer ale nový pakt kritizujú , aj napriek tomu, že sa do veľkej miery podobá na ich návrh o migračnej politike z roku 2016 a zohľadňuje takmer všetky predchádzajúce námietky.

Minister zahraničných vecí Juraj Blanár sa vyjadril, že Slovensko je proti povinnému prerozdeleniu migrantov aj proti povinnému finančnému, či materiálnemu príspevku.

Premiér Robert Fico tvrdí, že sa nejedná o tú solidaritu, ktorú navrhli počas slovenského predsedníctva v Rade EÚ a prirovnal ju k skoršej myšlienke zavedenia kvót na povinné prerozdeľovanie migrantov medzi členské krajiny.

Výrok , že s flexibilnou solidaritou prišel Smer v roku 2016, vyslovil v minulosti aj podpredseda Smeru Juraj Blanár. Tento výrok sme vtedy tiež označili za pravdivý.

predstavilo
nemusel
bol
odmietnutý
prijatý
na výber
nepodporilo
prešiel
kritizujú
podobá
zohľadňuje
Juraj Blanár
Robert Fico
Výrok
podpredseda


Tento pakt, o ktorom hovoríme, o tomto Marakéši, už bol dávno dohodnutý, dva roky na to bolo, aby sme naše stanoviská a naše výhrady dali. Ten pakt je hotový. Ten pakt sa dal, ešte v júni, keď tam bol pán minister, keď to riešil, tak dovtedy sa dávali tie naše pripomienky, nesúhlasné stanoviská alebo čokoľvek, nejaké výhrady tlmočiť, dnes, my tam už neideme nič tlmočiť, (...).

O vytvorení dokumentu OSN sa začalo hovoriť v roku 2016 a v júni roku 2018 sa text Globálneho paktu o migrácii finalizoval. Výrok Borisa Kollára preto hodnotíme ako pravdivý. V roku 2016 sa krajiny na valnom zhromaždení OSN rozhodli , že nadväzujúc na prijatú Newyorskú deklaráciu o utečencoch a migrantoch vytvoria dokument pre bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu. Neskôr, v apríli roku 2017 sa začalo s tvorbou tohto dokumentu. V júni 2018 sa finalizoval jeho text a 10-11 decembra 2018 sa uskutoční medzinárodná konferencia, na ktorej sa Globálny pakt OSN o migrácii bude slávnostne prijatý. Na základe dostupných informácií sa konferencia v Marakéši na plenárnych schôdzach a dialógoch bude zaoberať ilustrovaním a dokazovaní na konkrétnych príkladoch dôležitosť podpory prijatia a implementácie Globálneho paktu o migrácii. Avšak zmeny alebo doplnenia tohto dokumentu v oficiálnom programe plánované nie sú, kedže sa jedná už len o oficiálne prijatie tohto dokumentu. Minister zahraničia Miroslav Lajčák, ktorý 29. novembra 2018 podal demisiu po tom, ako parlament odmietol podporiť globálny pakt, presadzoval, aby sa Slovensko konferencie v Marakéši zúčastnilo a vyjadrilo na nej svoje výhrady . Dátum zverejnenia analýzy: 03.12.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

rozhodli
dostupných
oficiálnom programe
demisiu
výhrady


To bolo 20. októbra, posledný deň, kedy bolo možné menovať po tom, čo tri týždne pracovná skupina bezvýsledne sa snažila nejakého kandidáta nájsť, tak Béla Bugár navrhol, že dobre, budeme my súhlasiť s kandidátom pánom Hrivnákom, čo ale Mikuláš Dzurinda odmietol pre mňa z nepochopiteľných dôvodov toto na tom stretnutí 20. októbra odmietol, preto sme následne podporili pani Miššíkovú.

Bugár sa k tomu sám mediálne vyjadril a podľa HN súhlasí so Sulíkom: Bugár povedal, že spolu s SaS boli ochotní urobiť všetko pre dohodu. "Dokonca sme boli ochotní podporiť kandidáta z klubu SDKÚ. Nebolo to akceptované.“ Podľa informácií HN ním bol riaditeľ odboru všeobecnej kriminality Úradu špeciálnej prokuratúry Ján Hrivnák. Dzurinda svoj postoj nevysvetlil.

podľa HN


V tejto chvíli musíme vyhodnotiť, že áno, tieto dve vlny boli riadne naplnené a prišlo k navýšeniu platov lekárov o u neatestovaných o viac ako 30 %, u atestovaných o viac ako 23 %, čo v priemere je zhruba 1546 u neatestovaného lekára priemerný celý príjem a u atestovaného lekára okolo 2400 eur.

Zvyšovanie platov lekárov prebehlo v tomto roku v dvoch vlnách, a to v januári a v júni. Podľa údajov Ministerstva zdravotníctva sa po týchto dvoch vlnách zvýšil plat "lekára v zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti MZ SR zvýšil o tretinu pôvodnej mzdy, čo predstavuje nárast o takmer 360 €. Atestovaní lekári si polepšili v priemere o 23 %, čo predstavuje až o 450 € viac ako pred prvým zvýšením miezd, ku ktorému došlo 1. januára 2012. „Priemerný plat neatestovaného lekára je v súčasnosti 1 546 €, atestovaný si mesačne zarobí v priemere 2 410 €." Výrok na základe vyššie uvedeného hodnotíme ako pravdivý.

údajov


A zároveň nedôverujeme štátu, nedôverujeme politikom, nedôverujeme politike ako takej. A tu naozaj sme skoro najhorší v Európskej únii.

Podľa dát z Eurobarometra zo zimy 2022/2023 je na Slovensku v porovnaní s ostatnými členskými štátmi Európskej únie nízka dôvera voči slovenským politickým inštitúciám. Výrok preto hodnotíme ako pravdivý.

Slovenským politickým stranám dôveruje len 11% Slovákov, zatiaľ čo priemerná dôvera v Európskej únie voči národným politickým stranám je 21% ( pdf , str. 29).

Súdnictvu v SR dôveruje 33% Slovákov, priemerná dôvera súdom v Európskej únii je 54% ( pdf , str. 30).

Regionálnym a miestnym samosprávam na Slovensku dôveruje 50 % Slovákov, čo je o 6 % menej ako priemer Európskej únie ( pdf , str. 33).

Dôvera Slovákov voči vláde aj parlamentu je na úrovni 14 %, priemerná dôvera občanov Európskej únie voči svojej vláde je 32 % a voči svojmu národnému parlamentu 33 % ( pdf , str. 35-36).

Eurobarometra pdf pdf pdf pdf


Keď sa pani Čaputová stala koncipientkou tak vtedy boli veľmi jasné pravidlá a (...) tie pravidla platia nezmenené už od toho obdobia. Tie pravidlá hovorili, že keď ste koncipientom nemôžete mať žiadnu inú súbežnú  činnosť a ona pár dní potom, čo sa stala koncipientkou a začala pracovať ako koncipientka v advokátskej kancelárii, ktorá si myslím bola trochu vzdialenejšia z Pezinka, tak si požiadala o živnosť (...) a túto skutočnosť neoznámila Slovenskej advokátskej komory.

Šefčovič má pravdu v tom, že Čaputová mala aktívnu živnosť a v rovnakom období vykonávala koncipientsku prax, čo neoznámila Slovenskej advokátskej komore. Pravidlá zlučiteľnosti koncipientskej praxe sa od daného obdobia (2005) menili, v roku 2013 sa pridalo ustanovenie o tom, že o zlučiteľnosti rozhoduje komora. Ustanovenie Zákona o advokácii nevylučujú možnosť inej súbežnej činnosti za určitých podmienok. Výrok hodnotíme ako nepravdivý. Podľa stanoviska Slovenskej advokátskej komory Čaputová vykonávala koncipientsku prax medzi rokmi 2005 až 2010 takto: „Od 15.08.2005 do 31.08.2007 u advokátky Mgr. Evy Kováčechovej, (1 rok 11 mesiacov 7 dní). Od 1.9.2007 do 31.1.2009 u advokátky Mgr. Zuzany Dlugošovej, (1 rok 5 mesiacov) a od 14.03.2009 do 31.1.2010 v obchodnej spoločnosti Advokátska kancelária Tomáš Kamenec, s.r.o. (10 mesiacov a 18 dní).“ Živnosť Zuzany Čaputovej vznikla podľa výpisu zo živnostenského registra 22.8.2005, teda len pár dní po začatí koncipientskej praxe. Zákonom stanovené pravidlá, ktoré riešia súbežnú činnosť s výkonom koncipientskej praxe sa zmenili v roku 2013. V súčasnosti Zákon č. 586/2003 §62 ods. 1 písm. d) hovorí: „(1) Komora zapíše do zoznamu advokátskych koncipientov na návrh advokáta, verejnej obchodnej spoločnosti, komanditnej spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, usadeného euroadvokáta alebo organizačnej zložky zahraničného združenia, ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej tri roky do 15 dní toho, kto

stanoviska
výpisu
Zákon č. 586/2003
§62 ods. 1 písm. d)
článok


Keď bola tajná voľba generálneho prokurátora, tak bola vždy tajná  aj v  minulosti  aj v decembri sme išli voliť tajne a nikoho nenapadlo, že by sa malo voliť verejne.

generálny prokurátor od do spôsob voľby JUDr. Vojtech BACHO 28. 8. 1990 9. 11. 1994 ? Doc. JUDr. Ľudovít HUDEK, CSc. 16. 11. 1994 13. 12. 1994 ?* JUDr. Michal VAĽO, CSc. 31. 1. 1995 31. 1. 1999 ? JUDr. Milan HANZEL, CSc. 1. 2. 1999 31. 1. 2004 tajná JUDr. Dobroslav TRNKA 1. 2. 2004 2. 2. 2011 tajná *Pri zisťovaní spôsobu voľby Ľ. Hudeka sa nám podarilo nájsť zmienku v komentári M. Leška , kde píše: " Po dlhej parlamentnej noci, v novembri 1994, sa Ľudovít Hudek stal generálnym prokurátorom, hoci prokurátorom nikdy nebol." Dátum zverejnenia analýzy: 22.05.2011 Naspäť Nahlásiť chybu

generálny prokurátor
tajná
tajná
M. Leška


...my sme odkúpili Transpetrol naspäť do rúk štátu, získali sme matku SPP, teraz Gabčíkovo a ďalšie veci.

Prakticky identický výrok zaznel v predvolebnej debate z 28. februára 2016 .

28. februára 2016
rezervný plyn
Pravda
odkúpila
schválený
rozhodol


(Robert Fico, pozn.) pána Bödöra mladšieho predstavoval aj štátnym predstaviteľom Slovenskej republiky ako svojho bezpečnostného poradcu.

Z verejne dostupných informácií nie je známe, že by Robert Fico mal predstavovať Norberta Bödöra ako svojho bezpečnostného poradcu. Demagog.SK to nepotvrdil ani expremiér. Výrok preto hodnotíme ako neoveriteľný. Norbert Bödör je synom nitrianskeho podnikateľa a majiteľa SBS Bonul Miroslava Bödöra, ktorému sa podľa denníka SME výrazne darilo v štátnych zákazkách počas vlády Smeru. Bödörovci sú tiež vzdialená rodina s exprezidentom Policajného zboru Tiborom Gašparom. Podľa záznamu , ktorý polícia spracovala na základe zaistenej a rozšifrovanej komunikácie Mariána Kočnera cez Threemu, „ Norbert Bödör viackrát zabezpečoval pre Mariana Kočnera lustrácie v policajných evidenciách.” Záznam tiež opisuje , ako sa mal Kočner snažiť cez Bödöra získať informácie o vražde Jána Kuciaka. Mali sa rozprávať aj o „zabezpečovaní personálnych záležitostí” na polícii pre Kočnerove potreby. „Je zrejmé, že Kočner koná spoločne s Norbertom Bödörom v prospech politickej strany Smer,” hodnotí komunikáciu polícia. Keď chcela polícia Bödöra zadržat v súvislosti s podozreniami týkajúcimi sa vraždy Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej (údajne sa mohol podieľať na sledovaní novinárov), prihlásil sa na nej sám. Prokurátor zrušil príkaz na jeho zadržanie polhodinu potom, ako ho sám vydal. Bödör označil podozrenia zo sledovania novinárov za „úplný nezmysel”, o vražde Kuciaka vraj „nevie(m) nič.” Priznal , že Kočnera pozná 10 rokov. Spájanie Bonulu či seba so stranou Smer odmieta . Z verejne dostupných informácií nie je známe, že by Robert Fico predstavoval Norberta Bödöra ako svojho bezpečnostného poradcu. Gábor Grendel pre Demagóg.SK 3. decembra 2019 uviedol, že „túto informáciu má(m) od ľudí, ktorým bol ( Bödör) takto predstavený. Demagóg.SK požiadal expremiér Fica, aby sa k tomu vyjadril - email zostal bez odpovede. Výrok Gábora Grendela preto považujeme za neoveriteľný.

majiteľa podľa sú záznamu opisuje Mali hodnotí prihlásil zrušil označil Priznal odmieta


Ročne nás vysoké školstvo stojí viac ako pol miliardy eur. To nie je malá suma, s ktorou, samozrejme, vysoké školy hospodária veľmi samosprávne.

Je pravda, že náklady na vysoké školstvo sú ročne vyššie než 500 miliónov eur, v skutočnosti dokonca dosahujú hodnotu bezmála 700 miliónov eur, čo je určitá odchýlka od Pellegrinim poskytnutého údaju. Minister sa však nemýli v tvrdení o vysokej miere autonómie slovenskej vysokoškolskej samosprávy. Ako uvádza projekt Cena štátu, výdavky na vysoké školy dosiahnu v roku 2014 podľa schváleného rozpočtu 689 538 000 eur. Rovnaké číslo nájdeme aj v oficiálnom dokumente rozpočtu verejnej správy (príloha 1, str. 24) a v prehľadnej tabuľke . Tézu o vysokej miere samosprávnosti vysokého školstva na Slovensku dokazujú viaceré výskumy, napríklad analýza Zuzany Dančíkovej z INEKO, ktorá prichádza k nasledovnému záveru (str. 23): "Riadenie vysokých škôl je do veľkej miery decentralizované od štátu, kritériá financovania štátom sú však témou pre samostatnú analýzu. Veľkú mieru nezávislosti majú aj fakulty, čo im umožňuje flexibilne sa rozvíjať." Podobne aj štúdia (.pdf) Svetovej banky ukazuje, že pre Slovensko je charakteristický vysoký stupeň autonómie rozhodovania akademickej obce. Podľa Zákona (.pdf) o vysokých školách (§ 5) je verejná vysoká škola "verejnoprávna a samosprávna inštitúcia, ktorá sa zriaďuje a zrušuje zákonom". Hoci štruktúra akademických orgánov je predpísaná zákonom, tieto inštitúcie môžu vydávať vlastné vnútorné predpisy, väčšinou bez nutnosti ich schválenia ministerstvom školstva, a teda stupeň ich samostatnosti je vysoký. Presnejšie, do samosprávnej pôsobnosti vysokých škôl podľa § 6 ods. 1 Zákona patrí: "a) vnútorná organizácia, b) určovanie počtu prijímaných uchádzačov o štúdium, určovanie podmienok prijatia na štúdium a rozhodovanie v prijímacom konaní, c) utváranie a uskutočňovanie študijných programov, d) organizácia štúdia, e) rozhodovanie vo veciach týkajúcich sa akademických práv a povinností študentov, f) určovanie zamerania a organizovanie výskumnej, vývojovej alebo umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti, g) uzatváranie, zmeny a zrušovanie pracovnoprávnych vzťahov a určovanie počtu a štruktúry pracovných miest na vysokej škole, h) udeľovanie vedecko-pedagogického titulu "docent" a "profesor" (§ 76), i) spolupráca s inými vysokými školami, inými právnickými osobami a fyzickými osobami, a to aj so zahraničnými, j) voľba členov orgánov akademickej samosprávy verejnej vysokej školy, k) hospodárenie verejnej vysokej školy a nakladanie s jej majetkom v súlade s týmto zákonom, l) určovanie výšky príspevku študentov na úhradu časti nákladov na štúdium (ďalej len "školné") a poplatkov spojených so štúdiom podľa § 92, ak tento zákon nestanovuje inak."

projekt nájdeme tabuľke analýza štúdia Zákona


...v prípade povedzme Iraku sme stiahli našich vojakov z Iraku a povedali sme, že táto vojenská akcia nie je v súlade s medzinárodným právom...

Podobný Ficov výrok overoval demagog.SK už viackrát. Robert Fico vyhlásil ešte pred tým, ako bol predsedom vlády, že stiahne jednotky z Iraku. Rovnako bolo stiahnutie jednotiek aj jedným z predvolebných prísľubov strany Smer-SD, ktorá použitie vojenskej sily v Iraku označila za " porušenie medzinárodného práva ". V roku 2007, po tom čo sa Fico stal premiérom, boli jednotky z Iraku skutočne stiahnuté. Výrok hodnotíme ako pravdivý.

výrok overoval vyhlásil označila roku stiahnutiu rozhodnutím


...my sme v 90. rokoch zákonom umožnili to, že môžu vzniknúť osemročné gymnáziá. Školy sa na to nejako nastavili a nominant SNS, v roku 2008, do školského zákona zaviedol túto 5% kvótu. Jej účinnosť však posunul až po voľbách, (...) následne sa posúvala na rok 2011, 2013, 2015 a teraz, (...).

Legálne boli vytvorené osemročné gymnázia v roku 1990 v novele zákona č. 24/1984 Z.z. o sústave základných a stredných škôl ( tzv. školský zákon ). Tento zákon vošiel do platnosti 1. júna 1990. V roku 2008 vtedajší minister školstva Ján Mikolaj za stranu SNS v novom školskom zákone č. 245/2008 Z.z. zaviedol 5 % kvótu na počet žiakov na osemročných gymnáziách. Táto zmena však mala nadobudnúť platnosť až po trojročnom prechodnom období, presne do začiatku školského roku 2011/ 2012 teda až po voľbách v roku 2010. V roku 2011 však bola účinnosť odložená o ďalšie tri roky, do šk. roku 2014/ 2015. To isté sa zopakovalo znovu v roku 2014, kedy účinnosť bola posunutá o ďalšie dva roky, do šk. roku 2016/ 2017. Posledná zmena v účinnosti nastala v roku 2015, kedy sa presunula na šk. r. 2018/ 2019. Výrok hodnotíme ako pravdivý. Presný popis gymnázia s osemročným štúdiom, podľa novely zákona 29/1984 Z.z. je nasledovná: „ § 15 Gymnázium (1) Gymnázium je všeobecnovzdelávacia vnútorne diferencovaná škola, ktorá pripravuje predovšetkým na štúdium na vysokých školách. Ďalej pripravuje aj na výkon niektorých činností v správe, kultúre a v ďalších oblastiach. Gymnázium má najmenej štyri a najviac osem ročníkov. (2) Prvý až štvrtý ročník osemročného gymnázia sa môže zriadiť aj pri základnej škole." Nový školský zákon č. 245/2008 Z.z. , zaviedol kvóty pre počet žiakov z populačného ročníka, ktorí môžu navštevovať osemročné gymnáziá: „ Orgán miestnej štátnej správy v školstve rozhodne o návrhu počtu tried a počtu žiakov prvého ročníka pre všetky gymnáziá s osemročným štúdiom v jeho územnej pôsobnosti pre nasledujúce prijímacie konanie do 15. septembra tak, aby počet žiakov do týchto tried neprekročil 5 % z daného populačného ročníka v príslušnom školskom roku. Návrh prerokuje s príslušným zriaďovateľom.” V prechodných ustanoveniach bola účinnosť týchto kvót presunutá o tri roky neskôr, teda od šk.r. 2011/ 2012. Odvtedy sa kvóty odkladali už trikrát: Novela zákona k 1. marcu 2011 posunula účinnosť od šk.r. 2014/15, ktorá bola prijatá 1. februára 2011 Novela zákona k 1. januáru 2014 posunula účinnosť od šk.r. 2016/17, ktorá bola prijatá 4. decembra 2013 Novela zákona k 1. septembru 2015 posunula účinnosť od šk.r. 2018/19, ktorá bola prijatá 30. júna 2015. Je nutné dodať, že roky, ktoré uvádzala poslankyňa Remišová, sú roky kedy novely zákona resp. odklady boli schválené NR SR. K týmto zmenám došlo vždy v tom roku, kedy už úrady mali podľa zákona konať a vypisovať prvé triedy osemročných gymnázií už podľa novej kvóty. Dátum zverejnenia analýzy: 29.01.2018 Naspäť Nahlásiť chybu

zákona
novom
zákone
platnosť
odložená
posunutá
zmena
29/1984 Z.z.
245/2008 Z.z.
Novela
Novela
Novela


Prevzali ste krajinu, kedy začala klesať nezamestnanosť z 15,1 na 14,4%. To sú oficiálne údaje Štatistického úradu.

Podľa štatistického úradu , nezamestnanosť v 2. kvartáli oproti prvému klesla z 15,1 na 14,4%.

Podľa štatistického úradu


Od Lisabonskej zmluvy, ktorú sme podpísali (...) nás môžu prehlasovať a dokonca Európska komisia môže rozhodnúť, alebo pán Juncker môže rozhodnúť o tom, že toto je otázka, ktorou sa Únia bude zaoberať.

"V súlade so všeobecnými politickými zásadami stanovenými predsedom Komisie stanoví svoje priority a každý rok prijíma svoj pracovný program."

"Komisia môže na základe návrhu predsedu prerokovať akúkoľvek otázku, ktorá nie je na programe zasadnutia alebo ku ktorej boli potrebné pracovné podklady dodané oneskorene. Komisia môže väčšinou hlasov rozhodnúť o tom, že bod v programe zasadnutia neprerokuje."

Lisabonská zmluva
rozhoduje
Lisabonská zmluva
rokovací poriadok Európskej komisie
Lisabonská zmluva