Europoslanci schválili smernicu o autorskom práve aj ukončenie striedania času

Striedanie sa skončí

Môže rozdeliť Európu

Aké by boli dosahy

Ako by sa zmenili dni

ŠTRASBURG. Európsky parlament v Štrasburgu schválil v utorok smernicu Európskej únie o autorskom práve, ktorej cieľom je prispôsobiť túto právnu oblasť ére internetu. Pre TASR to potvrdili slovenskí europoslanci, ktorí hlasovali za prijatie smernice. Europoslanci smernicu o copyrighte schválili bez akýchkoľvek dodatočných zmien, čo znamená, že môže byť zavedená do praxe. Predtým ešte musia znenie smernice odobriť aj ministri členských krajín (Rada EÚ), k čomu by mohlo dôjsť už 9. apríla v Luxemburgu. Členské štáty EÚ budú mať dva roky na to, aby smernicu preniesli do svojho vnútroštátneho práva. Za prijatie smernice hlasovalo v 751-člennom parlamente 348 poslancov, proti bolo 274 a 36 sa zdržali. Europoslanci sa už predtým odmietli zaoberať návrhmi, ktoré počítali s vypustením sporných článkov. Smernica o digitálnom autorskom práve (smernica o copyrighte) zaručuje silnejšiu pozíciu tvorcov a vydavateľov pri vyjednávaniach s internetovými gigantmi a zároveň zachovanie slobody prejavu na internete. Uvádza sa to v stanovisku Európskeho parlamentu (EP) potom, ako europoslanci schválili v utorok uvedenú smernicu. Návrh revidovanej smernice o autorskom práve podporovali európski novinári, predstavitelia tlačových agentúr či hudobných vydavateľstiev. Navrhovaná reforma chce totiž donútiť internetové platformy, aby sa podelili o časť svojich ziskov s tými médiami, na ktorých články, fotografie, videá či hudobné diela odkazujú. Na druhej strane sú lobisti v podobe veľkých internetových platforiem (Google News, Facebook, Wikipédia či Twitter), ktoré zatiaľ zadarmo šíria rôzne obsahy printových médií, hudobnej či filmovej produkcie, výtvarného a literárneho umenia. Veľké digitálne platformy sa nechcú deliť o zisky, ktoré im plynú najmä z reklamy sprevádzajúcej odkazy na rôzne mediálne produkty. Proti reforme autorských práv v EÚ protestovali cez víkend v Berlíne a ďalších nemeckých mestách desaťtisíce ľudí. Podobné protesty organizovala iniciatíva Save the Internet (Zachráňme internet) aj vo Francúzsku, Rakúsku, Česku, Holandsku, Dánsku, Švédsku, Poľsku, Fínsku, Portugalsku a na Cypre. "Ešte nikdy nebol taký široký protest proti nejakej smernici EÚ," upozornila podľa agentúry DPA nemecká poslankyňa Julia Redová z politickej frakcie Zelení / Európska slobodná aliancia, ktorá v EP patrila medzi popredných kritikov tejto reformy. Už v pondelok v stanovisku pre médiá upozornila, že ak bude reforma prijatá v predloženej podobe, bude to mať závažné dôsledky pre internet a "ohrozí" to dôveru celej generácie v politiku. Nemecký poslanec Axel Voss z tábora ľudovcov (EPP), ktorý v mene Európskeho parlamentu rokoval o konečnej podobe spornej smernice, však v utorok - pred samotným hlasovaním - zdôraznil, že "táto reforma nepovedie k žiadnej cenzúre". Spresnil, že revízia pôvodnej smernice z roku 2001 vytvorí právnu istotu pri používaní chránených autorských práv a zároveň vyváži slobodu prejavu, ako aj požiadavky digitálneho sveta. Reformu, ktorá by mala modernizovať autorské práva v digitálnom veku, navrhla Európska komisia v roku 2016. V júli minulého roku sa europoslanci na znení smernice nezhodli. Mnohí z nich označili za sporný najmä jej článok 11, podľa ktorého vydavatelia môžu vyžadovať poplatky za odkazy alebo náhľady na článok na internetových platformách. Najdôležitejšími súčasťami reformy sú články 11 a 13. Článok 11 má vydavateľom umožniť zarábať peniaze vždy, keď digitálne spoločnosti ako Google odkážu na ich web. Článok 13, v konečnom znení text uvádzaný ako článok 17, zasa prikazuje spoločnostiam ako YouTube či Facebook filtrovať obsah, ktorý porušuje autorský zákon. Europoslanci tiež schválili návrh Európskej komisie na ukončenie striedania zimného a letného času v Európskej únii počnúc rokom 2021. Informovali o tom agentúry DPA a APA. Za návrh hlasovalo 410 poslancov zo 751-členného europarlamentu, proti bolo 192 poslancov. Po schválení návrhu získal europarlament mandát na rokovania o tejto otázke s Radou EÚ (členské štáty). Európska komisia v septembri 2018 v reakcii na celoeurópsky prieskum, podľa ktorého je za zrušenie striedania času až 84 percent Európanov, navrhla, aby sa každý členský štát do apríla 2019 rozhodol, či chce zaviesť permanentný letný alebo zimný čas. Exekutíva EÚ ako dátum poslednej zmeny navrhovala nedeľu 31. marca 2019, čo však neskôr rakúske predsedníctvo v Rade EÚ odmietlo aj s poukázaním na názorový rozkol členských krajín Únie na túto tému a navrhlo odklad na rok 2021. Členovia Výboru Európskeho parlamentu pre dopravu a cestovný ruch (TRAN) navrhli, aby v tých krajinách Únie, ktoré sa už "navždy" rozhodnú pre letný čas, došlo k poslednej zmene hodín v noci zo soboty na nedeľu koncom marca 2021. A tie krajiny, ktoré si budú chcieť ponechať svoj štandardný čas, známy aj ako "zimný čas", naposledy otočia ručičkou na hodinách poslednú októbrovú nedeľu roku 2021. Výbor Európskeho parlamentu pre dopravu zároveň vyzval členské krajiny EÚ, aby záležitosť zimného a letného času posúdili medzi sebou. To vychádza aj z odporúčaní eurokomisie, aby jednotlivé rozhodnutia členských krajín nezasahovali do fungovania vnútorného trhu EÚ. Ak eurokomisia zistí, že naplánované časové dohody jednotlivých krajín by mohli účinne a trvalo brzdiť riadne fungovanie jednotného trhu, môže predložiť návrh na odloženie dátumu uplatňovania smernice o zmene času maximálne o 12 mesiacov a predložiť dovtedy nový legislatívny návrh. 1784 Americký politik Benjamin Franklin v jednom zo svojich zápiskov uviedol, že ľudia by mali skôr vstávať a skôr chodiť spať, aby efektívnejšie využili denné svetlo. 1907 Návrh na zmenu času počas roka formuloval prvý raz londýnsky staviteľ William Willet v eseji Plytvanie denným svetlom. Opäť išlo o myšlienku efektívnejšie využívať slnečný svit, teda nie o úspory energie. 14. apríla 1916 Počas 1. svetovej vojny zaviedlo letný čas Švédsko, postupne sa do 30. apríla 1916 pridali ďalšie krajiny, medzi nimi aj Nemecko a ako jeho spojenec i Rakúsko-Uhorsko. Opatrenie si nezískalo obľubu, po vojne ho zrušili. 1940 Na území Protektorátu Čechy a Morava bol zavedený letný čas v období 2. svetovej vojny, konkrétne v letných mesiacoch medzi 1. aprílom a 4. októbrom. 1946 V povojnovom Československu bol letný čas zavedený aj od 6. mája do 7. októbra 1946. V tom istom roku 1. decembra zaviedli ako jediný raz v histórii tzv. zimný čas, teda opačný posun než v prípade letného času - hodiny sa posúvali nie dopredu, ale naspäť oproti stredoeurópskemu času. Opatrenie platilo do 23. februára 1947 a neosvedčilo sa. 1966 Ako prvé začalo uplatňovať modernú úpravu letného času Taliansko. V roku 1971 sa pridalo Grécko. Španielsko zaviedlo letný čas v roku 1974, Francúzsko v roku 1976. V rokoch 1976 až 1981 sa dohodlo na používaní letného času desať členských štátov Európskeho spoločenstva najmä pre to, aby navzájom zosúladili svoje časové pásma. 1979 Prvý raz bol na území bývalého socialistického Československa zavedený letný čas vo svojej súčasnej podobe. K prijatiu tohto opatrenia prispela aj energetická kríza v tomto období - ochladenie 1. januára 1979 spôsobilo výpadok v zásobovaní uhlím a následne trojtýždňové uhoľné prázdniny. Od letného času sa očakávali energetické úspory. 1980 Prvý raz sa zaviedli právne predpisy Európskeho spoločenstva o úprave letného času. Cieľom tohto kroku bolo zjednotenie existujúcich vnútroštátnych postupov a harmonogramov letného času, ktoré sa dovtedy odlišovali. Tým sa v rámci jednotného trhu zabezpečil harmonizovaný prístup k posunu času. 1981 Hodinky sa začali zo SEČ posúvať na SELČ už v poslednú marcovú sobotu a nie v apríli, ako v prechádzajúcich rokoch. Letný čas sa končil v sobotu v noci počas posledného septembrového víkendu. Čas sa menil na jar o polnoci a na jeseň o jednej v noci. Neskôr sa táto zmena posunula na 2. hodinu v noci (na jar) a 3. hodinu (na jeseň). 1996 Slovenská republika sa podobne ako susedná Česká republika pripojili k európskym normám, podľa ktorých letný čas každoročne trval od posledného marcového víkendu až do posledného októbrového víkendu. Teda na slovenskom území sa obdobie letného času predĺžilo zo šiestich na sedem mesiacov. 2014 Českí europoslanci v marci roku 2014 na webovej stránke www.foronlyonetime.eu zverejnili tlačovú správu o iniciatíve na zrušenie letného času. Pod hlavičkou iniciatívy Pre iba jeden čas (For Only One Time) sa obrátili na poslancov Európskeho parlamentu. 8. február 2017 Vláda novým nariadením schválila zavedenie letného času na Slovensku na roky 2017-2021. Nariadenie nadobudlo účinnosť 1. marca 2017, týmto nariadením SR prebrala právne záväzné akty Európskej únie. 4. júla 2018 Na pôde europarlamentu a Európskej komisie (EK) začala prebiehať diskusia o striedaní času, 4. júla bola spustená verejná konzultácia s trvaním do 16. augusta. Občania členských krajín EÚ boli prostredníctvom ankety vyzvaní, aby sa vyjadrili, či súhlasia so striedaním zimného a letného času, keď dochádza k posunu o jednu hodinu, alebo by radšej uprednostnili zrušenie tohto zvyku. 17. augusta 2018 EK oznámila ukončenie verejnej konzultácie o tom, či EÚ upustí od praxe posúvania hodinových ručičiek o jednu hodinu dopredu v období od marca do októbra. K otázke letného času sa do 16. augusta do polnoci vyjadrilo viac ako 4,6 milióna občanov členských krajín EÚ. 31. augusta 2018 Podľa predbežných výsledkov verejnej konzultácie sa za odstránenie zmeny času vyjadrilo 84 percent respondentov. V rámci online konzultácie od 4. júla do 16. augusta 2018 bolo odovzdaných 4,6 milióna odpovedí zo všetkých 28 členských štátov Únie. Najvyššiu mieru účasti malo Nemecko (3,79 percenta), Slovensko bolo na 8. priečke (0,60 percenta). Predseda EK Jean-Claude Juncker oznámil, že EK navrhne zrušenie letného času. 14. septembra 2018 EK oficiálne predostrela návrh ukončiť už v roku 2019 sezónnu zmenu času v krajinách EÚ, pričom členské štáty sa môžu samostatne rozhodnúť, či chcú natrvalo zaviesť letný alebo zimný, t. j. v prípade Slovenska stredoeurópsky čas. 19. októbra 2018 V súvislosti s plánovaným zrušením striedania času v EÚ by bolo na Slovensku optimálne trvalo uplatňovať súčasný zimný štandardný čas. Uviedlo to slovenské Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR v stanovisku k návrhu európskej smernice, ktorou sa ukončujú sezónne zmeny času.


Pellegrini stráca nervy. Glváčovu Threemu bude v Smere riešiť koncom týždňa

Matovič hrozí zverejnením celého prepisu komunikácie Glváča s Kočnerom.

BRATISLAVA. V strane Smer sa budú zaoberať medializovanými informáciami o kontaktoch medzi Martinom Glváčom (Smer) a Marianom Kočnerom. Povedal to pred stredajším rokovaním vlády SR premiér Peter Pellegrini s tým, že v závere pracovného týždňa sa vráti z výjazdov po regiónoch a bude sa so spolustraníkmi rozprávať na tieto témy. Podľa jeho slov je však potrebné, aby sa informácie buď najskôr potvrdili, alebo vyvrátili. Pellegrini dodal, že v súčasnej situácii preto nie je vhodné prijímať unáhlené rozhodnutia. Informácie o údajnej komunikácii Glváča s Kočnerom priniesol v pondelok spravodajský portál Denník N. Glváča na odchod vyzval aj líder hnutia Obyčajní ľudia a nezávislé osobnosti (OĽaNO) Igor Matovič. Ak tak v stredu neurobí, zverejní Matovič celú komunikáciu medzi ním a Kočnerom, ktorú má podľa vlastných slov k dispozícii. „Ja už na to niekedy nemám nervy. Aby som každý deň niečo čítal a potom musel na to hľadať nejaké slová a komentovať to," posťažoval sa premiér. "Neprináleží mi teraz vynášať ortieľ, ale vrátim sa v závere týždňa, určite sa stretneme na centrále strany a musíme si povedať, že ako v takýchto prípadoch konať tak, aby sme s tým netraumatizovali spoločnosť, ale aby sme nevynášali nad niekým neoprávnene súdy," doplnil Pellegrini.  "Budeme o tom hovoriť, nebudeme to prehliadať, ale nech niekto neočakáva od nás sekundové reakcie. Ak sa preukážu niektoré informácie, tak budeme konať," uzavrel. Glváč komunikáciu odmieta.


Vták z čeľade kazuárovitých zabil v USA svojho chovateľa

WASHINGTON. Život jedného muža si v piatok v americkom štáte Florida vyžiadal útok nelietavého vtáka z čeľade kazuárovitých, ktorého poškodený choval. Informovala o tom v sobotu agentúra AP. Nemenovaný muž zomrel po tom, ako ho kazuár, ktorého na svojom ranči neďaleko mesta Gainesville na Floride choval, napadol, a svojimi ostrými pazúrmi mu spôsobil smrteľné zranenia, uvádza sa vo vyhlásení hasičského a záchranného zboru v okrese Alachua. "Všetko nasvedčuje tomu, že išlo o nešťastnú náhodu. Podľa toho, čo viem, sa muž nachádzal v blízkosti toho vtáka a zrejme spadol. Keď spadol, došlo k útoku," povedal pre denník Gainesville Sun zástupca veliteľa zboru Jeff Taylor. Vtáky z čeľade kazuárovitých, ktoré sú podobné pštrosovi, sa vyskytujú v pralesoch Papuy-Novej Guiney a severnej a východnej Austrálie. Najväčším druhom z tejto čeľade je kazuár prilbový, ktorého samec môže dosahovať výšku až 180 centimetrov a hmotnosť 70 kilogramov. Kazuáre majú na každej nohe tri prsty a na každom z nich ostrý pazúr, pričom pazúry na vnútorných prstoch môžu byť až 12 centimetrov dlhé. Podľa odborníkov a chovateľov ide o veľmi agresívny druh, ktorý niekedy útočí aj bez zjavnej príčiny. Okrem toho sú kazuáre vynikajúci bežci a vedia vyvinúť rýchlosť až 50 kilometrov za hodinu.


Most-Híd nepôjde do volieb v koalícii s SMK

Republiková rada Mosta-Híd rozhodla v tajnom hlasovaní.

BRATISLAVA. Most-Híd nepôjde do nadchádzajúcich parlamentných volieb v koalícii so stranou SMK. Informoval o tom predseda Mosta-Híd Béla Bugár po pondelkovej Republikovej rade strany. Podľa jeho slov o tom rozhodli tajným hlasovaním. "Republiková rada tajným hlasovaním rozhodla. Tridsaťsedem hlasov bolo proti, piati za a dva neplatné," skonštatoval Bugár. Podľa jeho slov sa tak rozhodli aj na základe výsledkov rokovania predsedníctva SMK. Poukázal na to, že SMK neustúpila od svojich požiadaviek, medzi ktorými bola napríklad deľba kandidátky v pomere 50 na 50. Trvala tiež na tom, že ani jeden z lídrov strán nebude viesť ich spoločnú kandidátku. Bugár zároveň ocenil čestné rokovanie zo strany SMK, podľa jeho slov sa snažili hľadať riešenia. Podpredseda strany Most-Híd Ábel Ravasz v tejto súvislosti pripomenul, že vládna strana sa už dohodla aj na spolupráci s Maďarskou kresťanskodemokratickou alianciou (MKDA-MKDSZ) a plánujú rokovať aj s ďalšími stranami. Tie podľa jeho slov čakali aj na výsledky rokovania Mosta-Híd s SMK. V súvislosti s maďarskou platformou, ktorú zakladá Progresívne Slovensko, Bugár povedal, že je v poriadku, ak sa snažia získať aj maďarských občanov. "Počkajme, čo z toho bude. Ak to je len o hlasoch, získať hlasy, tak dobre. Ale to je potom na rozhodnutí občanov maďarskej národnosti, či toto chcú alebo chcú skutočnú obhajobu ich záujmov. My sme už niečo dokázali," povedal. Na otázku, či bude lídrom kandidátky Mosta-Híd do nadchádzajúcich volieb, Bugár odpovedal, že urobí všetko pre dobro strany a v prípade, ak by to pomohlo strane, pripúšťa každý variant. Ravasz reagoval rovnako, Bugára označil za najpopulárnejšieho maďarského politika na Slovensku. Podľa oboch predstaviteľov Mosta-Híd má strana šancu byť v parlamente aj po voľbách. Ravasz podotkol, že ani s SMK by nebolo jasné, že prekročia percentuálnu hranicu na to, aby sa dostali po voľbách do parlamentu. "Musíme viesť dobrú kampaň, musíme presvedčiť voličov," doplnil. Strany o možnej koalícii do budúcoročných parlamentných volieb rokovali ešte minulý týždeň. Most-Híd sa už dohodol napríklad s MKDA-MKDSZ, že do volieb pôjdu spoločne. Vládna strana rokovala aj s mimoparlamentnou stranou Maďarské fórum, Šancou, Rómskou iniciatívou Slovenska a Slovenskou konzervatívnou stranou.


DOBRÉ RÁNODobré ráno: Čo odhalila voľba šéfa Najvyššieho súdu? Mentálny svet v justícii

Súdna rada tento týždeň nezvolila šéfa Najvyššieho súdu.  Štefan Harabin odstúpil ešte pred voľbou a tri kandidátky – Ivetta Macejková, Jana Bajánková a Soňa Mesiarkinová nezískali potrebný počet hlasov a Súdna rada bude musieť voliť šéfa alebo šéfku Najvyššieho súdu opäť. Zaujímavé však bolo verejné vypočúvanie všetkých troch kandidátok, ktoré odhalilo ich rozmýšľanie, vysvetľovanie káuz, aj ich mentálny svet. Viac s Petrom Kováčom. Podcast Dobré ráno vzniká vďaka práci našich kolegov, reportérov a editorov v denníku SME. Ak chcete podporiť hľadanie faktov a pravdy, najľahšie to urobíte kúpou predplatného SME na sme.sk/podcast. Po dvojdňovom pojednávaní v kauze zmeniek previezli Mariána Kočnera do väzenia v Nitre. Pôvodne sedel v Leopoldovskej väznici. Od kedy Kočnera vzali do väzby sedel už v Bratislave, v Leopoldove, následne v Banskej Bystrici, opäť v Leopoldove a teraz v Nitre. Minister hospodárstva Peter Žiga potvrdil, že v Smere diskutujú o výrokoch predsedu Roberta Fica, ktorý sa zastal poslanca Milana Mazureka. Žiga má s výrokmi problém a má pocit, že Robert Fico sa svojim vyhlásením zastal extrémistov. V koalícii je nová roztržka, tentokrát pre vyššiu daň na cigarety. Nahnevala predsedu SNS Andreja Danka, ktorý hovorí o porušení koaličnej zmluvy. Podľa nového návrhu by škatuľka cigariet mala zdražieť o 40 centov. SNS hovorí, že v parlamente zákon nepodporí. Návrh je z dielne ministra financií Ladislava Kamenického zo Smeru.  Český prezident Miloš Zeman vyhlásil na návšteve Srbska, že má rád Srbsko a Srbov, ale nemá rád Kosovo. S českými ústavnými činiteľmi chce prerokovať, či by bolo možné, aby Česká republika odvolala uznanie Kosova za samostatný štát. Škótsky súd označil odstavenie britského parlamentu Borisom Johnsonom za nezákonné. Nenariadil však zvrátenie tohto kroku. Ak chcete tipy na dobré nové filmy, The Atlantic urobil krátky výťah z medzinárodného filmového festivalu v Toronte. Čo by vám nemalo ujsť v najbližších mesiacoch sa dozviete práve tu, to je môj tip na zaujímavé čítanie. Všetky podcasty SME nájdete na linku podcasty.sme.sk. SME každý pracovný deň ráno vydáva denný spravodajský podcast Dobré ráno, ktorý ponúka prehľad najdôležitejších správ dňa. Zoom je týždenný vedecký podcast denníka SME a Rádia_FM. Každý týždeň správy zo sveta vedy, vedeckých osobností a ďalších objavov. Klik je týždenný podcast, komentovaný prehľad technologických správ, o udalostiach, ktoré sa udiali vo svete IT, médií a sociálnych sietí. Vychádza každú sobotu. Index je týždenný podcast denníka SME o ekonomike a podnikaní na Slovensku a vo svete. Prehľad dôležitých správ a zaujímavé rozhovory s podnikateľmi, analytikmi a ďalšími hosťami. Vychádza každý štvrtok Podcast Tech_FM, ktorý vzniká v spolupráci s Rádio_FM, sa venuje dvom vedeckým alebo technologickým správam týždňa. Podcast Dejiny vzniká v spolupráci s magazínom Historická revue. Moderuje ho Jaro Valent a vychádza každú nedeľu. Všesvet je cestovateľský podcast, ktorý moderujú Naďa Hubočan a Tina Hamárová. Vychádza každý utorok. Pozeráme Game of Thrones je špeciálny podcast denníka SME, ktorý sprevádzal poslednú sériu seriálu Game of Thrones (Hra o Tróny). Vychádza každý pondelok.  Medzi nami je týždenný podcast zameraný na ženské a lifestylové témy nielen pre ženy. Nový diel si môžete vypočuť vždy v utorok.  Diskutovať o podcastoch môžete s nami vo facebookovej skupine: Podcastový klub denníka SME. Nových členov schvaľujeme zvyčajne pár minút po prihlásení. Ak máte záujem o reklamný spot v podcastoch alebo inú spoluprácu, napíšte nám na podcasty@sme.sk, pošleme vám cenovú ponuku.


Dôvodom je podozrenie, že niektorí veľkí producenti mäsa predávali pokazené mäso.

PEKING. Čína dočasne zastavila dovoz mäsa z Brazílie v reakcii na najnovší škandál s pokazeným mäsom. Zákaz dovozu platí od 19. marca. V Brazílii sa koncom minulého týždňa uskutočnili razie u viacerých producentov mäsa a úrady dočasne zbavili funkcie viac než 30 vládnych úradníkov. Dôvodom je podozrenie, že niektorí veľkí producenti mäsa celé roky predávali doma aj na zahraničných trhoch pokazené hovädzie a hydinové mäso. Aby dostali potrebné certifikáty, podplácali podľa vyšetrovateľov politikov a hygienikov. Väčšina mäsa z dotknutých podnikov sa vyváža do Európy a iných oblastí sveta. Pre Brazíliu je situácia nanajvýš nepríjemná, nakoľko krajina je najväčším vývozcom červeného mäsa na svete a vývoz mäsa predstavuje ročne okolo 12 miliárd USD (11,18 miliardy eur). Informácie o rozhodnutí Číny prišli krátko po tom, ako Južná Kórea uviedla, že sprísni kontroly dovážaného hydinového mäsa z Brazílie a dočasne zakáže dovoz produktov z tohto mäsa od brazílskej spoločnosti BRF. Tá je najväčším producentom hydinového mäsa na svete, pričom škandál sa dotkol aj jej, ako aj ďalšej veľkofirmy JBS. Tá je zasa najväčším vývozcom hovädzieho mäsa na svete. Reagovala aj Európska komisia, ktorá uviedla, že dovoz mäsa z Brazílie monitoruje a každej firme z tejto krajiny, ktorá je zapletená do škandálu, zamietne prístup na spoločný trh. BRF aj JBS sa bránia, že ich výrobky sú kvalitné, napriek tomu akcie obidvoch spoločností dnes zareagovali na škandál poklesom až o 10 %. To je najväčší pokles ceny akcií, aký bol v rámci hlavného brazílskeho akciového indexu Bovespa zaznamenaný.


PÍŠU JÁN BUDAJ A MILAN KŇAŽKOMáme šancu na tretiu vlnu demokratickej zmeny

Výzva pri príležitosti 30. výročia petície Niekoľko viet z júna 1989.

Autori sú aktéri novembra 1989 Vyzývame verejnosť a demokratické sily na mobilizáciu a spoluprácu pred prelomovými voľbami 2020. Po zlomoch v rokoch 1989 a 1998 máme šancu na tretiu vlnu demokratickej zmeny: 1. Zbaviť republiku mafiánsko-korupčného systému, prostredníctvom ktorého sa rozkráda štát a kryje trestná činnosť. Nestačí ho len verbálne odmietnuť, treba aj potrestať politických zlodejov a zneužívačov moci. Ak to nedokážeme, ľudia si nezačnú vážiť štát ani demokraciu. Budúcoročné voľby považujeme za šancu dovŕšiť zmenu Slovenska na demokratický a právny štát. 2. Zbaviť politický život zvyškov totalitných ideológií a síl šíriacich neznášanlivosť a xenofóbiu. Pohrobkovia fašistickej a komunistickej totality by už nemali deformovať budúcnosť Slovenska. 3. Postaviť sa proti rozbíjačom Európskej únie a nepriateľom európskeho Slovenska, ktorí nás chcú izolovať od spojencov. Po trpkých skúsenostiach vieme, kam patríme aj prečo tam patríme! Voľby 2020 považujeme za šancu dovŕšiť zmenu Slovenska z totalitného na demokratický a právny štát. Priatelia, vieme, ktoré politické sily u nás kryli a kryjú zneužívanie štátu. Vieme, kto vniesol do politiky mafiánske praktiky. Vieme, kto nám tu celé desaťročia vládne, aj prečo sa chce udržať pri moci. Preto už nič neodkladajme, ale konajme a hovorme o tom všade tam, kde žijeme. Aj dnes platí apel výzvy Niekoľko viet z roku 1989, že zo slepej uličky sa môžeme dostať iba my sami spoluprácou a vôľou ku zmene.


Valverde prvýkrát vyhral v dúhovom drese, Baška chýbal medzi najlepšími

3. etapa (Al Ain - Jebel Hafeet, 179 km):  JEBEL HAFEET. Španiel Alejandro Valverde sa stal víťazom 3. etapy na pretekoch Okolo Spojených arabských emirátov zaradených do cyklistického kalendára World Tour. Etapa s dĺžkou 179 km vrcholila 10,8 km dlhým stúpaním na vrchol kopca Jebel Hafeet do výšky 1024 m a priemerným sklonom 5,4 percenta.Už 38-ročný Valverde v záverečnom stúpaní využil svoje skúsenosti a v súboji o víťazstvo zdolal lídra celkového poradia Slovinca Primoža Rogliča (Jumbo-Visma) a tiež Francúza Davida Gauduho (Groupama-FDJ). Slovák Erik Baška (Bora-Hansgrohe) podľa predpokladov chýbal medzi najlepšími v cieli kopcovitého dojazdu. Valverde dosiahol 123. triumf v profikariére, ale prvý v dúhovom drese majstra sveta, ktorý si vybojoval vlani na šampionáte v rakúskom Innsbrucku. Španielsky nezmar zároveň zopakoval svoj triumf na Jebel Hafeet spred roka. Vtedy sa tieto preteky jazdili pod názvom Okolo Abú Zabí. V celkovom poradí zostal na čele Roglič, ale Valverde stiahol jeho náskok na 14 sekúnd. Tretí je Gaudu s 39-sekundovým mankom. "Cítil som sa veľmi dobre a chcel som to využiť. Bol to náročný kopec. Pretekári tímu Jumbo-Visma nastolili vysoké tempo, ja som sa držal v háku a potom trafil správny moment na nástup. Poznal som to stúpanie, využil som v závere svoje skúsenosti," povedal Alejandro Valverde v prvom televíznom interview po svojom triumfe. Sedem kilometrov pred cieľom sa vpredu sformovala trojica v zložení Patrick Bevin (CCC Team), Robert Power /Sunweb) a Diego Ulissi (UAE-Team Emirates) a utvorila si náskok 15 sekúnd. Nestačilo im to a o kilometer neskôr už bola silná skupina vrchárov na čele opäť pohromade. Štyri kilometre pred cieľom zaútočil v červenom drese lídra jazdiaci Slovinec Primož Roglič (Jumbo-Visma). Pridali sa k nemu Francúz David Gaudu (Groupama-FDJ), Nemec Emanuel Buchmann (Bora-Hansgrohe) ako aj skúsený írsky klasikár Daniel Martin (UAE-Team Emirates). Po chvíli sa na čelo dotiahol aj skúsený Španiel Alejandrio Valverde (Movistar), ktorý túžil po prvom triumfe v dúhovom drese majstra sveta. A napokon sa mu to aj podarilo. V poslednom kilometri zostala vpredu štvorica Roglič, Gaudu, Buchmann a Valverde a "dúhový jazdec" približne 200 m pred cieľom rozhodujúcim spôsobom šliapol do pedálov. Roglič sa ešte vydal na stíhanie Valverdeho, ale už ho nedostihol.


Parlament schválil novelu o odpadoch, má pomôcť malým podnikateľom

Ministerstvo si od novely zákona sľubuje prehľadnejší systém a zníženie administratívy.

BRATISALVA. Menší podnikatelia a živnostníci by mali byť v rámci odpadovej legislatívy oproti súčasnému stavu odbremenení od určitých povinností. Zmenu prinesie novela zákona o odpadoch, ktorú v stredu 88 hlasmi schválili poslanci Národnej rady. Filozofia novej legislatívy - znečisťovateľ platí, ktorá sa začala vlani zavádzať do praxe, ostáva zachovaná. Ministerstvo životného prostredia si od novely zákona sľubuje sprehľadnenie systému odpadov a zníženie administratívy, ktoré má pocítiť približne 2500 malých podnikateľov a živnostníkov. Tým, ktorí uvedú na trh do 100 kilogramov obalov či neobalov, odpadne povinnosť uzatvárať zmluvu s organizáciou zodpovednosti výrobcov (OZV). Po novom sa majú jednorazovo zaregistrovať na ministerstve, viesť evidenciu o odpade a údaje ročne ohlasovať ministerstvu. Novela tiež zavádza sankcie pre OZV v prípade, že v obciach, s ktorými majú zmluvy, nezabezpečia nádoby na triedený zber. Niektoré obce sa podľa ministra Lászlóa Sólymosa (Most-Híd) sťažovali, že im tam "ani nezdvihnú telefón". Výrobcovia aj štát majú zároveň vidieť do hospodárenia OZV. Ministerstvo presadilo zavedenie dozorného orgánu, v ktorom bude zastúpený štát a samotní výrobcovia. Zjednodušiť sa má aj zber odpadových pneumatík, ktoré často končia voľne pohodené v prírode. Novelou zákona sa upravujú a spresňujú ustanovenia týkajúce sa nakladania s odpadovými pneumatikami, ktoré sa budú zbierať v rámci spätného zberu bezplatne nielen u distribútorov alebo v servisoch, ale aj na zberných dvoroch alebo na iných určených miestach v obciach.


Financie: Malé a stredné podniky môžu ťažšie dostať úver

Firmy budú nútené na iné spôsoby financovania v podobe nebankoviek alebo investorov.

BRATISLAVA. Malé a stredné podniky (MSP) v Európe môžu mať sťaženú situáciu pri získavaní úverov z bánk. Na tomto finančnom zdroji sú pritom, vďaka ústretovej politike Európskej centrálnej banky, závislé. Bankové úvery dnes predstavujú 70 % externého financovania malých a stredných podnikov v Európe, kým v USA je to len 40 %. "Banky sú v dôsledku ukončenia realizácie regulačného rámca Basel III spoločne so zavádzaním počiatočnej fázy Basel IV, nútené sprísniť podmienky poskytovania úverov MSP. Napríklad Basel III zvýši minimálnu požiadavku na vstupný kapitál firmy z 8 na 10,5 %. S tým potom môžu súvisieť vyššie celkové náklady aj prísnejšie požiadavky na zabezpečenie úveru, a to predovšetkým spoločností s podpriemernou bonitou. Snaha Európskej komisie (EK) o vytvorenie jednotného kapitálového trhu sťaží financovanie MSP a môže zhoršiť ich prístup k bankovým úverom," myslí si riaditeľ spoločnosti Euler Hermes Peter Mucina. Firmy tak podľa neho budú nútené hľadať alternatívne spôsoby financovania v podobe nebankových inštitúcií alebo investorov. Na nebankové inštitúcie sa stále vzťahuje menej právnych obmedzení. Možno očakávať, že v nasledujúcich rokoch budú značne posilňovať a MSP ich budú čoraz viac začleňovať do svojich finančných portfólií. Aj napriek tomu, že sa EK vo svojej iniciatíve tzv. Únie kapitálových trhov snaží zlepšiť financovanie MSP, ešte nejaký čas potrvá, než sa malí a strední podnikatelia bez problémov dostanú k finančným úverom. A to aj napriek tomu, že sú chrbticou globálnej ekonomiky. Predstavujú viac ako 99 % všetkých európskych nefinančných spoločností a zamestnávajú viac ako 90 miliónov ľudí, čo predstavuje takmer 70 % celkovej zamestnanosti v nefinančnom sektore a takmer 60% celkovej hrubej pridanej hodnoty.


Snowden narušil dôveru vo vlády. Ruská hrozba ju obnovuje

Útočiť v kyberpriestore je čoraz jednoduchšie, vysvetľuje v rozhovore pre SME britský odborník na bezpečnosť na internete Jonathan Shaw.

Prebieha už vo svete kybervojna? „Nemám rád slovo kybervojna, nemám rád ani slovo vojna. Vojna naznačuje, že ide o vojakov a osobitné pravidlá, ktoré sa odlišujú od tých normálnych, o pravidlá vedenia vojny. To, čo sa teraz odohráva, nie je vojna, ale konflikt, súťaž medzi štátmi. Navyše, kybervojna vyvoláva dojem, ako keby išlo o iný spôsob vojny, ale kyberpriestor je len médiom, ktorého prostredníctvom štáty dosahujú svoje dlhodobé ciele. Predtým sme využívali špiónov, rôzne šifry, teraz kyberpriestor.“ Ide každý proti každému alebo proti sebe stoja väčšie bloky? „Záleží na tom, o čom hovoríme. V otázke globálnej bezpečnosti sa opäť objavujú strany ako v studenej vojne, Rusko proti Západu. Z ekonomického pohľadu sú hrozbou Číňania, kradnú duševné vlastníctvo zo Západu, aby sa naň ekonomicky dotiahli. Vnútri západnej komunity medzi sebou všetci súťažíme o prístup na trhy, aj tu sa odohráva priemyselná špionáž.“ Technológovia sa pýtajú, čo vieme urobiť, humanisti, čo by sme mali robiť. Technológovia sú fascinovaní technológiami a budú ich využívať. Preto potrebujeme oveľa viac humanistov. Pred desiatimi rokmi Rusko zaútočilo na estónsku internetovú sieť. Kde je bod, keď to už môžeme označiť za útok a využiť článok 5 Washingtonskej zmluvy, podľa ktorej štáty NATO pomôžu napadnutému členovi? „V prvom rade je problémom určiť páchateľa. Útok mohol prísť aj zo servera v Kalifornii, ale tam nemusí byť skutočný páchateľ. V prípade útoku na Estónsko každý vie, že to urobili Rusi, Rusko je rado, že sa to o ňom vie, no zároveň sa teší, že nikto to nevie právne dokázať. Rovnako ako pri víruse Stuxnet, ktorým Američania a Izraelčania zaútočili na iránsky jadrový program.“ Na vojenský zásah netreba vždy dôkaz, ktorý by obstál aj pred súdom. „Nejde len o to, kto je páchateľom, ale aj o to, aby bol zásah adekvátny. Ako ukázal aj Stuxnet, cieľ môže byť jeden, ale od neho to môže uniknúť aj na ďalšie ciele. Tak vlastne Stuxnet objavili, čo sa dá považovať za jeho neúspech, keďže unikol. Ukazuje to, že podobné útoky nie sú také presné, ako by si ľudia priali. Potom ide o politické rozhodnutie. Po útoku na Estónsko NATO tvrdí, že za istých okolností je pripravené využiť článok 5 aj pri kyberútoku. Nikto nevie, čo to presne znamená, ale už len vyslovenie tohto zámeru je veľmi silným politickým odkazom.“ Sú štáty NATO pripravené pomôcť napadnutým štátom? „Dúfam, že áno. Otázne je, kto to má urobiť a čo presne má urobiť.“ Kyberpriestor môžu využiť aj teroristi, keď môžu napadnúť zariadenia napojené na internet. Takých je čoraz viac, napríklad chladničky, ktoré sa dajú na diaľku poškodiť a zraniť tým ľudí. Sme preto vo väčšom ohrození? „Ak sa niečo dá urobiť, môžu to zneužiť aj teroristi. Ak však chcete pochopiť, čo sa deje v kyberpriestore, musíte sa zaoberať človekom a jeho cieľmi. Vo všeobecnosti sa hovorí, že podobné útoky už z podstaty nevytvárajú taký strach, nie je ich tak vidno ako vraždenie v uliciach či zrážanie ľudí. Teroristi chcú získať publicitu. Ovládnutie bankového účtu nie je takýmto divadlom.“ Je možné na diaľku ovládnuť lietadlo a havarovať s ním? „Hovorí sa to, rovnako sa už dokázalo, že je možné hacknúť auto a ovládnuť ho. V období áut bez šoféra budeme musieť dúfať, že šifrovanie nebude tak jednoducho prelomené.“ Vykonať klasický teroristický útok v uliciach si nevyžaduje veľký výcvik alebo skúsenosti. Aké ťažké je útočiť v kyberpriestore? „Neskúšal som to, ale určite je to teraz oveľa jednoduchšie. Na internete sa už dajú kúpiť programy na hackovanie, nemusíte ich ani programovať. Z hackovania sa už stala komodita na kriminálnom trhu.“ Mnohí ľudia majú pocit, že v kyberpriestore ich ohrozuje vlastná vláda a tajné služby. „Bývalý šéf Národnej bezpečnostnej agentúry Michael Hayden rozdeľuje ľudí na dva typy - humanistov a technológov. Technológovia sa pýtajú, čo vieme urobiť, humanisti, čo by sme mali robiť. Technológovia sú fascinovaní technológiami a budú ich využívať. Preto potrebujeme oveľa viac humanistov, aby sa na tomto zúčastňovali, aby technológov kontrolovali. Niektoré spoločnosti preto zamestnávajú filozofov. Hrozba je teda jasná, viete vytvoriť systém, ktorý bude pre ľudstvo veľmi nebezpečný.“ V NSA prevažujú ktorí? „O tom to je. Hayden o sebe hovoril, že je humanista, generál Alexander, ktorého kariéru ukončili odhalenia Edwarda Snowdena, bol zasa technológom. Preto sa dostal trochu mimo správnej cesty. NSA zbierala o ľuďoch až príliš veľa informácií.“ Po Snowdenových únikoch vieme veľa o tom, ako tajné služby sledujú ľudí. Pozná verejnosť všetky spôsoby? „Dúfam, že nie. Nie som technológom, no ak štát má niečo znamenať, musí mať podľa mňa monopol na použitie moci. Ak ľudia chcú, aby ich štát chránil, musia sa zmieriť s tým, že im bude vstupovať do súkromia. Snowden nepoškodil len technologické možnosti pri ďalšom sledovaní, najviac narušil dôveru vo vlády.“ Bola to jeho chyba alebo chyba vlád? „Je to najmä chyba spoločnosti, lebo ľudia si neuvedomovali, akej časti súkromia sa vzdali výmenou za to, aby žili pohodlný život. Myslím si, že teraz, keď prichádza ruská hrozba, si ľudia začínajú uvedomovať, že potrebujú vládu, aby ich chránila. Nemáme inú možnosť než dôverovať vláde, inak sa meníme na anarchistickú spoločnosť. Niektoré strany sa snažia presne o toto.“ Zmenili úniky postoje politikov k otázke súkromia a bezpečnosti? „Nanešťastie, politici sa prispôsobujú verejnej mienke namiesto toho, aby verejnosť viedli. Vidia, že sledovanie je nutné, ale zároveň si uvedomujú politické náklady.“ Počas americkej predvolebnej kampane sa hovorilo, že Rusko sa snaží ovplyvniť voľby. Deje sa niečo podobné aj v európskych štátoch? „Samozrejme. Je verejne známe, že Rusi financovali Nigela Faragea a jeho kampaň za vystúpenie z Európskej únie. Rusi financujú Marine Le Penovú vo Francúzsku. Nie je to celkom tak, že by tieto strany podporovali, no radi prispejú každému, kto by mohol rozvrátiť jednotu Západu. Farageovi sa to zatiaľ veľmi darí a Le Penová má podobnú snahu.“ Deje sa to aj v kyberpriestore? „Určite je to jeden zo spôsobov, ako dosiahnuť tento cieľ. K tomu sa pridávajú falošné spravodajské weby a financovanie kampaní. Aj keď neunikli e-maily ako v americkej kampani, zasahovanie je jasné.“ Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Cirkev v Japonsku preskúma sexuálne škandály kňazov

Biskupská konferencia zriadila vyšetrovaciu komisiu.

TOKIO. Katolícka cirkev v Japonsku začne vyšetrovať podozrenia zo sexuálneho obťažovania detí zo strany kňazov. Tamojšia konferencia biskupov vo štvrtok uviedla, že za týmto účelom zriadila špeciálnu komisiu, no bližšie informácie zatiaľ nie sú známe. Konferencia dodala, že vie o dvoch prípadoch z roku 2002 a o piatich z roku 2015, ktoré zatiaľ neboli overené. Budú ich však vyšetrovať.Pápež František by mal v novembri navštíviť Japonsko. Bude to zároveň prvá návšteva pápeža v krajine od roku 1981, keď tam pricestoval Ján Pavol II. V Japonsku je približne 440-tisíc katolíkov, čo predstavuje zhruba 0,3 percenta populácie.


Komora sestier nesúhlasí, aby sa zdravotnícki asistenti nazývali praktické sestry

Sestry vyzývajú, aby problémy nedostatku zdravotníckych pracovníkov riešili na základe analýz.

BRATISLAVA. Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek (SKSaPA) považuje premenovanie zdravotníckych asistentov na praktické sestry za nesystémový krok a pokus obísť štatistiky. "Sestra je jedno z piatich regulovaných povolaní a svoje vzdelanie získala v odbore ošetrovateľstvo," pripomenula prezidentka SKSaPA Iveta Lazorová. Sestry, ktoré pribudnú premenovaním zdravotníckych asistentov, preto podľa nej nebudú kvalifikovanými sestrami. SKSaPA tiež parlamentnému zdravotníckemu výboru vyčíta, že pozmeňujúci návrh k novele zákona o zdravotnej starostlivosti poslanci nekonzultovali s odborníkmi a stavovskými organizáciami. "Nie je pekné, keď sa rozhoduje o nás bez nás," pridal sa Patrik Moškurjak, hovorca Slovenskej komory medicínsko-technických pracovníkov, ktorá združuje aj zdravotníckych asistentov. Sestry tiež zákonodarcov vyzývajú, aby problémy nedostatku zdravotníckych pracovníkov riešili na základe analýz. "Na základe čoho poslanci tvrdia, že zdravotnícki asistenti sú viac kvalifikovaní, ako treba?" pýta sa Lazorová. Podľa nej tiež chýbajú výstupy z Českej republiky, v ktorej zmena prešla. "My vieme predložiť vedecké výsledky, že čím sú vzdelanejšie sestry, tým je nižšia úmrtnosť pacientov," poznamenala. Hlavná odborníčka Ministerstva zdravotníctva SR pre ošetrovateľstvo Helena Gondárová-Vyhničková tiež upozornila, že v zahraničí sa pod pojmom "praktická sestra" rozumie sestra s magisterským stupňom vzdelania alebo doktorátom z ošetrovateľstva, ktorá má špeciálne kompetencie. "Riziko takzvanej praktickej sestry vidím aj v tom, že v praxi budú zamieňané a považované za sestry," dodala. Deviati poslanci zo Výboru Národnej rady (NR) SR pre zdravotníctvo si od zmeny sľubujú zvýšenie spoločenského postavenia absolventov stredných zdravotníckych škôl, a tým aj zvýšenie záujmu o toto povolanie. Návrh podporujú aj Asociácia nemocníc Slovenska, Asociácia súkromných lekárov SR a Asociácia stredných zdravotníckych škôl SR.


Zomrel autor slovenských národných symbolov Ladislav Čisárik ml.

Ladislav Čisárik mladší bol spolu s Ladislavom Vrteľom autorom erbu, vlajky a zástavy prezidenta.

BRATISLAVA. Po ťažkej chorobe zomrel vo štvrtok jeden z najvýznamnejších heraldických výtvarníkov Ladislav Čisárik mladší. Bol autor výtvarného spracovania symbolov Slovenskej republiky (SR) - štátneho znaku, štátnej vlajky a pečate, štandardy prezidenta a autor množstva obecných a mestských erbov. TASR o jeho úmrtí informovala z poverenia manželky Emílie Čisárikovej rodinná priateľka Mária Lešková. Ladislav Čisárik ml. sa narodil 29. decembra 1953. Od roku 1979 pôsobil vo svojom vlastnom grafickom štúdiu Signum v Bratislave. Spolupracoval s Heraldickou komisiou Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. V roku 1990 navrhol národné symboly Slovenskej republiky. Spolu s Ladislavom Vrteľom bol Čisárik ml. autorom národného erbu, národnej vlajky a zástavy prezidenta. Nimi navrhnutý štátny znak Slovenskej republiky výtvarne vychádza z erbu na pečati z prvej polovice 14. storočia, v ktorom je dvojitý kríž postavený na trojvrší. Na rozdiel od historickej predlohy však tvorcovia návrhu štátneho znaku trojvršie zvýšili, pretože sa považuje za významný a zmysluplný symbol. Ladislav Čisárik mladší navrhol alebo upravil erby a pečate viac ako 100 slovenských miest a dedín. Okrem toho bol autorom symbolov Slovenskej genealogicko-heraldickej spoločnosti. Napísal tiež publikácie Najstaršie rody na Slovensku (1994) a mapo-plagátu Slovensko v symbolike miest (1996), ktorý zobrazuje registrované erby a vlajky 136 miest v Slovenskej republike.


Café Európa: Čo môže brexit znamenať pre Slovensko

Aký brexit nás čaká? Dohodne sa Európska únia s Britániou, alebo nastane katastrofický scenár rozvodu bez akéhokoľvek vysporiadania? Čo takýto scenár môže znamenať pre Slovensko? Hlavný organizátor diskusie: Zastúpenie Európskej komisie na Slovensku Spoluorganizátor diskusie: Slovak Foreign Policy Association Mediálni partneri: EURACTIV.sk, Radio_FM a SME


Vo Volkswagene Slovakia obnovili kolektívne vyjednávanie

Zamestnancov automobilky budú pri vyjednávaní o kolektívnej zmluve zastupovať Moderné odbory Volkswagen.

BRATISLAVA. Kolektívne vyjednávanie o pracovných a platových podmienkach zamestnancov v automobilke Volkswagen Slovakia po dvojmesačnom prerušení opäť obnovili. Umožnilo to predbežné stanovisko rozhodcu Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR. Ministerstvo v spore medzi dvomi odborovými organizáciami - Modernými odbormi Volkswagen a Základnou organizáciou odborového zväzu KOVO rozhodovalo o tom, ktorá organizácia má oprávnenie zastupovať zamestnancov pri vyjednávaní o kolektívnej zmluve pre tento rok. Ako informoval predseda Moderných odborov Volkswagen Zoroslav Smolinský, podľa predbežného stanoviska sú touto organizáciou Moderné odbory Volkswagen. Vždy sme hovorili, že Moderné odbory Volkswagen sú jednoznačne väčšinovými odbormi v podniku. „Vždy sme hovorili, že Moderné odbory Volkswagen sú jednoznačne väčšinovými odbormi v podniku. To, že niekto nechcel akceptovať realitu, nás zastavilo v rokovaniach, čo bolo samozrejme na škodu zamestnancov. Ideme opäť rokovať, a to je dnes pre ľudí v podniku podstatné,“ uviedol Smolinský. Moderné odbory Volkswagen sa podľa neho chcú sústrediť na vyrokovanie maximálneho možného zlepšenia podmienok zamestnancov, a to najmä v otázke zvyšovania platov zamestnancov.


Zákon o neprimeraných podmienkach núti obchodníkov porušovať zákony, tvrdí SAMO

Slovenská aliancia moderného obchodu informovala, že návrh smeruje k protiústavnosti a obmedzuje hospodársku súťaž.

BRATISLAVA. Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (MPRV SR) predloženým návrhom zákona o neprimeraných podmienkach v obchodných vzťahoch podľa Slovenskej aliancie moderného obchodu (SAMO) neprimerane vstupuje do obchodných vzťahov a diskriminačne reguluje obchod. Povedala to v piatok na tlačovej besede zástupkyňa SAMO Katarína Remiaš. Predložený návrh MPRV momentálne ide do medzirezortného pripomienkového konania a SAMO dúfa, že jej pripomienky na zlepšenie situácie budú v novom zákone zahrnuté. Slovenská aliancia moderného obchodu verí, že sa dajú nájsť iné riešenia, ako podporiť výrobcov a dodávateľov. "Návrh nového zákona o neprimeraných podmienkach z dielne ministerstva pôdohospodárstva i napriek zásadným pripomienkam viacerých sektorových združení z minulého leta ide zavádzať podmienky, ktoré namiesto podpory a rozvoja obchodných vzťahov v dodávateľsko-odberateľskom reťazci a zlepšenia kvality predávaných produktov, v prvom rade môžu nútiť obchodníkov porušovať viacero slovenských a európskych právnych predpisov, smeruje k rozporu s ústavou a viac znevýhodňuje práve malých a regionálnych výrobcov a dodávateľov, stavia zákazníka do rizika a vytvára podmienky na právnu neistotu a šikanovanie obchodníkov," uviedla Katarína Remiaš.Slovenská aliancia moderného obchodu v piatok ďalej informovala, že návrh smeruje k protiústavnosti a obmedzuje hospodársku súťaž v odvetví potravinárskeho obchodu. Podmienkami, ktoré zavádza, smeruje k vytláčaniu malých a regionálnych výrobcov a dodávateľov z pultov slovenských obchodov a k ich znevýhodňovaniu voči veľkým dodávateľom, významne obmedzuje obchodníkov pri výkone prevencie kvality a čerstvosti produktov, čím podstatne limituje obchodníkov v prostriedkoch ochrany zákazníka, stavia zákazníka do rizika a možného ohrozenia zdravia a znižuje motiváciu obchodníkov predávať domáce výrobky. Preto sa aliancia rozhodla tento návrh zákona pripomienkovať najmä v oblasti protiústavnosti, DPH, logistiky, kontroly kvality, bezpečnosti a cenovej regulácie potravín. Obchody sú podľa SAMO férový a korektný partner, ktorý ale nemôže súhlasiť so súčasným znením navrhovaného zákona. "Legislatívu, ktorá vedie k zvýšeniu kvality tovaru v obchodoch a rozvíja slobodný trh a hospodársku súťaž, vítame. Aktuálny návrh zákona smeruje ale k nesúladu s Ústavou SR a viacerými inými platnými slovenskými a európskymi právnymi predpismi. Prináša právnu a podnikateľskú neistotu a vytvára podmienky na šikanovanie. Poďme teda radšej hľadať riešenia, ako podporiť výrobcov a dodávateľov, nie ich neprimerane obmedzovať," dodala k stanovisku SAMO Katarína Remiaš.Slovenská aliancia moderného obchodu upozornila, že sa jednotlivé strany dodávateľsko-odberateľského reťazca vedia dohodnúť aj bez zásahu štátu, o čom má svedčiť založenie Iniciatívy pre férový obchod medzi potravinármi a obchodnými reťazcami, ktorá vytvára samoregulačný rámec a zaväzuje signatárov k presadzovaniu férových obchodných postupov a k skvalitneniu vzájomných vzťahov.


Poľsko je podľa maďarskej vlády obeťou dvojakého metra v Európskej únii

Euromisia začala voči Poľsku konanie v súvislosti s tamojšou spornou reformou súdnictva.

BUDAPEŠŤ. Poľsko sa stalo obeťou dvojakého metra Európskej únie uplatňovaného voči členským krajinám, vyhlásil dnes v Budapešti po rokovaní maďarskej vlády hovorca kabinetu Zoltán Kovács v súvislosti s právnym konaním týkajúcim sa reformy poľského súdnictva. Kovács podľa agentúry MTI pripomenul, že kabinet sa zaoberal dianím okolo právneho konania Európskej komisie (EK). "Maďarská vláda odsudzuje rozhodnutie EK, pretože je zrejmé, že v praxi pri posudzovaní jednotlivých členských krajín nepoužíva komisia rovnaké podmienky," zdôraznil Kovács. Dodal, že dvojaký meter maďarská vláda principiálne odmieta a vyzýva EK, aby sa v súlade so svojím poslaním venovala dohľadu nad plnením dohôd a nezaoberala sa politickými záležitosťami. EK 29. júla oficiálne začala voči Poľsku konanie v súvislosti s tamojšou spornou reformou súdnictva. Stalo sa tak deň po tom, ako bol v poľskom úradnom vestníku zverejnený zákon, ktorý podľa Bruselu ohrozuje nezávislosť poľských súdov. Komisia zaslala do Varšavy po zverejnení zákona list o oficiálnom oznámení.


Samovražedný útočník zabil v Afganistane ôsmich policajtov

Úrady majú podozrenie, že došlo k porušeniu bezpečnostných predpisov.

KÁBUL. Samovražedný útočník afganského fundamentalistického hnutia Taliban zaútočil v pondelok na základňu bezpečnostných zložiek v provincii Kúnar na severovýchode Afganistanu a zabil osem policajtov. Agentúru AP o tom informoval hovorca policajného riaditeľa v provincii Kúnar. Ďalší štyria policajti utrpeli pri tomto útoku zranenia. Útočníkovi sa podľa hovorcu podarilo dostať do vnútra základne, kde medzi príslušníkmi bezpečnostných zložiek aktivoval výbušné zariadenie. Úrady spustili vyšetrovanie tohto incidentu. Majú totiž podozrenie, že došlo k porušeniu bezpečnostných predpisov. K útoku sa síce bezprostredne oficiálne neprihlásila žiadna militantná organizácia, v tejto afganskej provincii je však aktívne hnutie Taliban, dodala AP.


Na Prístavnom moste sa prevrátilo auto s bazénom

Počas odstraňovania bazénu policajti odkláňali dopravu.

BRATISLAVA. Kuriózna nehoda skomplikovala dopravu na bratislavskom Prístavnom moste. V smere do Petržalky sa približne o 13. hodine a 15. minúte prevrátilo nákladné auto, ktoré prevážalo bazén. Ako informovala bratislavská policajná hovorkyňa Tatiana Kurucová, prejazdný bol len jeden jazdný pruh. Dopravu usmerňovali policajti, ktorí odkláňali dopravu z diaľnice D1 na Bajkalskú, Gagarinovu a Prístavnú, na ktorých sa tvorili kolóny.


Rezník príde na mediálny výbor vysvetľovať situáciu v RTVS

Za návrh hlasovalo deväť prítomných členov výboru.

BRATISLAVA. Na parlamentný výbor pre kultúru a médiá príde vo štvrtok generálny riaditeľ verejnoprávnej RTVS Jaroslav Rezník vysvetliť aktuálnu situáciu. Tento bod programu navrhol v úvode zasadnutia výboru zahrnúť do rokovania podpredseda parlamentu a šéf Mosta-Híd Béla Bugár. Za návrh hlasovalo deväť prítomných členov výboru a dvaja poslanci sa hlasovania zdržali. Koncom apríla prenikli na verejnosť informácie o prepúšťaní externých pracovníkov spravodajstva RTVS, teda redaktorov, ktorí síce denne vyrábajú spravodajské príspevky, ale nie sú internými zamestnancami. Ako informovali viaceré médiá, výpovede dostali zatiaľ štyria redaktori televízneho spravodajstva, ktorí nemali zamestnaneckú zmluvu - kultúrna redaktorka Jana Masárová, redaktor zahraničia Matúš Dávid, redaktori domáceho spravodajstva Matúš Baňovič a Kristián Čekovský a výpoveď dala redaktorka a moderátorka rozhlasového spravodajstva Jana Maťková a editorka a dramaturgička Nikola Bajánová. Ako v svojom sociálnom profile v piatok uviedla redaktorka a moderátorka spravodajstva verejnoprávnej televízie Zuzana Kovačič Hanzelová, ktorá nedávno s ďalšími redaktormi RTVS založila Spravodajské odbory RTVS, „dnešným dňom ohlásilo vedenie prepúšťanie externistov. Teda, prepáčte, ako to povedalo naše vedenie, nie prepúšťanie, ale ukončenie spolupráce. Predpokladám, že argument bude, že chceme posilniť interné kapacity. Prečo ľudí, ktorí už roky pracujú pre RTVS, nechcú v internom stave, môžeme hádať. Kladiem si otázku, či je náhoda, že v redakcii máme 10 externistov, a všetci podpísali náš otvorený list“."Viacerým redaktorom sa skončila dohoda o externej spolupráci a vedenie spravodajstva sa rozhodlo, že ju k dnešnému dňu nepredĺži. Interné manažérske rozhodnutia, ktoré súvisia so zabezpečením programovej služby v oblasti spravodajstva, RTVS komentovať nebude," povedala v piatok k situácii pre agentúru SITA hovorkyňa RTVS Erika Rusnáková. Generálneho riaditeľa RTVS Jaroslava Rezníka Transparency International Slovensko vyzvala, aby zastavil prepúšťanie redaktorov a zvolil ústretový prístup k novinárom, ktorí sú znepokojení manažérskymi zmenami v redakcii. Filozofická fakulta Univerzity Komenského (UK) v Bratislave tiež informovala, že so znepokojením vníma dianie vo verejnoprávnom Rozhlase a televízii Slovenska (RTVS). Zhruba 170 novinárov zo slovenských médií podpísalo spoločné vyhlásenie, ktoré zverejnili dnes na Deň slobody tlače. Vo vyhlásení vyjadrujú znepokojenie zo súčasného diania v RTVS, ktoré nastalo len krátko po vražde novinára Jána Kuciaka. "Nové vedenie RTVS cielene šikanuje, obmedzuje a zbavuje sa dlhoročných novinárov, ktorí v posledných rokoch zásadným spôsobom prispeli k obnoveniu dôvery verejnosti vo verejnoprávne médiá. Televíziu a rozhlas normalizujú ľudia, ktorých kariéra sa viac spája s politickým marketingom a PR ako s povolaním novinára. Ich súčasné kroky nenaznačujú, že sú schopní aspoň udržať doterajšiu kredibilitu spravodajských a publicistických relácií. Vo vysielaní sa začína prejavovať cenzúra a dozvedáme sa o pokusoch pretláčať do vysielania konšpirácie alebo propagandu. Redaktori, ktorí sa proti týmto praktikám verejne ohradia, sa stávajú obeťami perzekúcie vedenia," píše sa v spoločnom vyhlásení.


Naše jadrové kapacity Trumpa odstrašia, vyhlásila Severná Kórea

Šéf Bieleho domu v utorok uviedol, že žiaden režim neutláča svojich občanov tak totálne a brutálne ako krutá severokórejská diktatúra.

SOUL. Severná Kórea skritizovala v nedeľu správu amerického prezidenta Donalda Trumpa o stave únie a vyhlásila, že jej jadrové kapacity "odstrašia Trumpa a jeho poskokov od predvádzania sa na Kórejskom polostrove". Šéf Bieleho domu v utorok v prejave uviedol, že "žiaden režim neutláča svojich občanov tak totálne a brutálne ako krutá severokórejská diktatúra". Bezohľadná snaha Severnej Kórey získať rakety s jadrovými hlavicami môže už čoskoro ohrozovať našu vlasť, zdôraznil americký prezident. Na jeho slová reagoval predstaviteľ severokórejského ministerstva zahraničných vecí. "Ak sa Trump nezbaví svojho anachronického a dogmatického spôsobu myslenia, bude to mať za následok iba ďalšie ohrozenie bezpečnosti a budúcnosti Spojených štátov," uviedol podľa severokórejskej štátnej tlačovej agentúry KCNA. Ďalej spochybnil Trumpovo tvrdenie v prejave, že USA minulý rok "urobili neuveriteľný pokrok a dosiahli výnimočný úspech" a označil to za "vrchol Trumpovho štýlu arogancie, svojvôle a namyslenosti". Trump tiež vyhlásil, že Spojené štáty vytvárajú "maximálny tlak", aby zabránili Severnej Kórei získať schopnosť zaútočiť na USA s jadrovými zbraňami. Severokórejský predstaviteľ uviedol, že sebestačné obranné spôsobilosti zakladajúce sa na jadrových zbraniach úplne odstrašia Trumpa a jeho poskokov pred predvádzaním sa na Kórejskom polostrove. Podľa Trumpa skúsenosť s Pchjongjangom ukazuje, že "sebauspokojenie a ústupky iba povzbudzujú k agresii a provokáciám". Pre Spojené štáty je tak najlepším spôsobom obrany budovanie "bezkonkurenčných" vojenských kapacít. To platí pri obrane pred nepriateľskými štátmi, ale aj pred teroristickým skupinami či medzinárodnými súpermi ako Čína či Rusko, upozornil Trump. Vysvetlil, že z tohto dôvodu požiadal Kongres o uvoľnenie rozpočtových stropov na vojenské výdavky. Jadrový arzenál USA musí byť údajne taký silný, aby dokázal odstrašiť akýchkoľvek agresorov zvonka. Podľa Trumpa možno raz nastane "čarovný okamih", keď sa všetky krajiny sveta spoja a zrušia svoj jadrový program. "Avšak zatiaľ nie sme ešte tak ďaleko," dodal. Zároveň pohrozil použitím vojenskej sily, aby zabránil Severnej Kórei získať jadrové zbrane.


Organizácia amerických štátov uznala za zástupcu Venezuely Guaidóovho človeka

Rozhodnutie platí do najbližších volieb vo Venezuele.

WASHINGTON. Organizácia amerických štátov (OAŠ) v utorok oznámila, že ako vyslanca Venezuely v tomto regionálnom spoločenstve uznáva diplomata delegovaného venezuelským opozičným vodcom Juanom Guaidóom. Toto rozhodnutie platí do najbližších volieb v tejto latinskoamerickej krajine. Ako informovala agentúra AFP, tomuto rozhodnutiu Stálej rady OAŠ predchádzala búrlivá rozprava a následné hlasovanie. V ňom návrh na akceptovanie Guaidóovho vyslanca podporilo 18 delegátov, deviati boli proti a šiesti sa hlasovania zdržali, Jeden delegát nebol na rokovaní prítomný. Guaidó, predseda venezuelského parlamentu s prevahou opozície, sa začiatkom roku 2019 vyhlásil za dočasného prezidenta Venezuely. Odvtedy ho uznalo viac než 50 krajín sveta. Tento krok bol dôsledkom hlbokej ekonomickej krízy, v ktorej sa Venezuela ocitla a za ktorú Guaidó viní súčasné vedenie krajiny na čele s prezidentom Nicolásom Madurom. Ním ovládané provládne Ústavodarné zhromaždenie Guaidóa začiatkom apríla zbavilo poslaneckej imunity, na ktorú má ako poslanec a predseda parlamentu nárok. Koncom marca mu zasa venezuelská vláda zakázala vykonávať verejnú funkciu najbližších 15 rokov. O zákaze rozhodol Najvyšší kontrolný úrad Venezuely.


Protižidovský list skladateľa Wagnera sa v dražbe predal za 34 000 dolárov

V liste z apríla 1869 vysvetľuje francúzskemu filozofovi Schurému, že Francúzi vedia o židoch veľmi málo.

JERUZALEM. List napísaný nemeckým hudobným skladateľom Richardom Wagnerom, v ktorom tento obľúbenec bývalého nacistického diktátora Adolfa Hitlera varuje pred "ničivým" židovským vplyvom na kultúru, vydražili v utorok v Jeruzaleme za 34.000 dolárov. Informuje o tom stanica BBC. Wagner, všeobecne známy svojím antisemitizmom, v liste z apríla 1869 vysvetľuje francúzskemu filozofovi Édouardovi Schurému, že Francúzi vedia o židoch "veľmi málo". Wagnerovo dielo obsahuje antisemitské myšlienky, ako aj idey rasovej čistoty a nenávisti voči ženám. Jeho hudba nie je v Izraeli zakázaná, ale vzhľadom na odpor verejnosti sa tam nehrá. List ponúkla na predaj aukčná spoločnosť Kedem, pričom jeho vyvolávacia cena bola 5000 dolárov. Identitu kupca aukčný dom nezverejnil. Wagner (1813-1883) v liste píše, že asimilácia židov do francúzskej spoločnosti znamená, že bude ťažšie rozpoznať "ničivý vplyv židovského ducha na modernú kultúru". Skladateľ je taktiež autorom neslávne známeho antisemitského pamfletu s názvom "Židovstvo v hudbe" z roku 1850. Pod jeho vlastným menom bol tento hanopis vydaný v roku 1869. Meron Eren, zástupca aukčného domu Kedem, vyhlásil, že Wagner by sa "obracal v hrobe", keby vedel, že na jeho liste zarobí "bradatý žid", uvádza BBC. Napriek účinnému bojkotu Wagnerových kompozícií v Izraeli niektorí obyvatelia židovského štátu by privítali, keby sa tam jeho hudba hrávala. "Wagnera je ľahké bojkotovať, pretože väčšina ľudí jeho hudbu nepočúva," uviedol Jonathan Livny, šéf Izraelskej Wagnerovej spoločnosti (IWS). Izraelský komorný orchester (ICO) v roku 2011 hral Wagnerove skladby v Nemecku. Dirigent tohto hudobného telesa Roberto Paternostro vtedy vyhlásil, že zatiaľ čo Wagnerova ideológia je "hrozná", zámerom koncertovania v jeho vlasti bolo "odlíšiť tohto človeka od jeho umenia".


Slovákom opäť volajú podozrivé zahraničné čísla, tentokrát z Afganistanu

Spoločnosť Eset upozorňuje ľudí, aby na exotické telefónne čísla nevolali späť.

BRATISLAVA. Na telefóny Slovákov sa opäť pokúšajú dovolať viaceré telefónne čísla zo zahraničia, napríklad z Afganistanu. Upozorňuje na to spoločnosť Eset. Útočníci podľa nej využívajú prirodzenú ľudskú zvedavosť a vyvolať tak spätné volanie, za ktoré sa však môžu účtovať vysoké poplatky. Eset preto neodporúča volať späť na podozrivé telefónne čísla a vyzval, aby ich zákazníci oznamovali svojim operátorom. Ten ich môže zablokovať. Spoločnosť upozorňuje, že podobné čísla vznikajú za účelom podvodného zárobku. Ešte v máji tohto roku sa stal podobný prípad, keď sa Slovákom pokúšali dovolať čísla s predvoľbou +252 zo Somálska.


Orbán ráta so schválením balíka zákonov pod názvom "Zastavme Sorosa"

Cieľom novely je zakotviť do ústavy zákaz usídlenia cudzieho obyvateľstva v Maďarsku.

BUDAPEŠŤ. Maďarská vláda ráta s tým, že Národné zhromaždenie ešte pred letnými prázdninami schváli balík zákonov nazvaných "Zastavme Sorosa" a novelu ústavy súvisiacu s migračnými výzvami. Podľa agentúry MTI to povedal vo štvrtok v maďarskej verejnoprávnej televízii M1 štátny tajomník úradu vlády Bence Tuzson. Parlament by mal opäť prerokovať návrh novely ústavy z roku 2016, ktorý predložil predseda vlády Viktor Orbán a ktorý vtedy odmietla opozičná strana Jobbik. Cieľom novely je zakotviť do základného zákona zákaz usídlenia cudzieho obyvateľstva v Maďarsku. Vláda avizovala, že návrh balíkov zákonov vládneho bloku Fidesz-Kresťanskodemokratická ľudová strana (KDNP) na potlačenie nelegálneho prisťahovalectva, tzv. zákon "Zastavme Sorosa", ktorý už je v parlamente, chce ešte pred schválením rozšíriť. Poslanci parlamentu 20. marca otvorili všeobecnú rozpravu k uvedenému návrhu. Hlasovanie o ňom ale odložili na obdobie po parlamentných voľbách, ktoré sa konali 8. apríla. Balík pozostáva z návrhov troch zákonov. Prvý sa týka povoľovania činnosti organizácií, ktoré podporujú migráciu. Druhý rieši poplatky za zahraničné financovanie prisťahovalectva, pričom poplatok dosahuje v návrhu výšku 25 percent z financovanej sumy. Podľa tretieho návrhu zákona môžu byť vyhostené osoby, ktoré narúšajú národno-bezpečnostné záujmy Maďarska a ohrozujú verejný poriadok.


NR SR: Poslanci vyše dvoch hodín rokovali o dvoch utajených správach

BRATISLAVA. Poslanci vyše dvoch hodín rokovali o dvoch utajených správach. Ide o Správu o činnosti Slovenskej informačnej služby za rok 2018 a Správu o plnení úloh Vojenského spravodajstva za rok 2018. "Musíme si uvedomiť, že hrozby tu sú, najmä v oblasti kyberpriestoru. Je dôležité, aby Slovensko prijalo v parlamente bezpečnostné dokumenty," povedal novinárom poslanec NR SR za hnutie OĽaNO Eduard Heger. Ako dodal, predstavitelia SIS a Vojenského spravodajstva poslancov informovali o možných hrozbách a problémoch. "Pre zákonodarcov je ale dôležité, ako im predchádzať a aké kroky treba podniknúť. Na tomto by mohli v správach popracovať. Spravodajské služby prioritne komunikujú s vládou, ale mali by byť informovaní aj zákonodarcovia," uviedol opozičný poslanec. Po neverejnej časti schôdze sa budú poslanci zaoberať niekoľkými poslaneckými návrhmi. Poslanec NR SR Marek Krajčí (OĽaNO) navrhuje zmeniť ústavný zákon o rozpočtovaní výdavkov štátu na verejné zdravotníctvo. Cieľom návrhu ústavného zákona je zabezpečenie predvídateľného zvyšovania výdavkov štátu na verejné zdravotníctvo. To podľa Krajčího výraznou mierou prispeje k dosiahnutiu dlhodobej udržateľnosti verejného zdravotníctva, efektívneho vynakladania verejných prostriedkov, či zvýšeniu kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti.O prerokovaných návrhoch budú poslanci hlasovať na septembrovej schôdzi parlamentu.


Všetky stanice záchrannej zdravotnej služby sú už pokryté

BRATISLAVA. Všetky stanice záchrannej zdravotnej služby (ZZS) sú po výberovom konaní na ich obsadenie pokryté. Urgentná zdravotná starostlivosť je plne zabezpečená na celom Slovensku. Pre TASR to uviedla hovorkyňa Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ÚDZS) Radoslava Muchová. "Výberové konanie sa týkalo spolu 328 bodov záchrannej zdravotnej služby. Celkovo bolo úradu doručených 729 žiadostí. Všetci uchádzači museli okrem splnenia materiálno-technického a personálneho zabezpečenia predložiť aj Projekt stratégie a rozvoja záchrannej zdravotnej služby na najbližších šesť rokov," priblížila. Ako dodala, odchod jedného z terajších poskytovateľov záchrannej zdravotnej služby, spoločnosti Falck, neovplyvní poskytovanie tohto typu zdravotnej starostlivosti. Falck na Slovensku prevádzkuje 107 staníc ZZS, z toho 27 staníc rýchlej lekárskej pomoci a 80 staníc rýchlej zdravotnej pomoci. Sieť staníc pokrýva 39 percent územia krajiny, a to najmä v regiónoch východného, severného a južného Slovenska, ale tiež v Trnave, Bratislave a okolí. ÚDZS vyhlásil výberové konanie na vydanie povolenia na prevádzkovanie ambulancií záchrannej zdravotnej služby ešte v polovici júna. Záujemcovia mohli svoje žiadosti predkladať v termíne do 16. júla.


Rast súkromného sektora v eurozóne sa zrýchlil na 7-mesačné maximum

Rast sektora služieb viac než vykompenzoval kontrakciu vo výrobe.

LONDÝN, BRUSEL. Súkromný sektor eurozóny expandoval v júni najrýchlejšie za 7 mesiacov. Rast sektora služieb totiž viac než vykompenzoval kontrakciu vo výrobe, ukázal prieskum spoločnosti IHS Markit. Zložený index nákupných manažérov (PMI) pre eurozónu v júni stúpol na 7-mesačné maximum 52,1 bodu z 51,8 bodu v predchádzajúcom mesiaci, uviedla firma Markit vo svojom prvom odhade. Ekonómovia počítali s nárastom na 52 bodov. Vývoj PMI signalizuje mierne zrýchlenie rastu v 2. kvartáli v porovnaní so začiatkom roka, stále však druhú najslabšiu expanziu od posledného štvrťroka 2014. Hlavný ekonóm IHS Markit Chris Williamson uviedol, že dynamika zostáva slabá, pričom údaje signalizujú rast ekonomiky eurozóny v 2. kvartáli na úrovni okolo 0,2 %. PMI pre sektor služieb sa v júni zvýšil na 53,4 bodu z 52,9 bodu v apríli, pričom ekonómovia očakávali 53 bodov. PMI pre výrobný sektor stúpol na 47,8 bodu zo 47,7 bodu, pričom ekonómovia prognózovali 48 bodov. PMI vo výrobe zostáva pod 50-bodovou hranicou, ktorá oddeľuje pokles aktivity od jej expanzie.


Mimovládky vyzvali krajiny EÚ na podporu pri záchrane migrantov

Vlády členských štátov podľa organizácii nesú vinu na tragédii odvíjajúcej sa pred ich očami.

PARÍŽ. Charitatívna organizácia Oxfam a ďalších 53 organizácii v piatok obvinili vlády členských štátov EÚ zo spolupáchateľstva pri "tragédii" migrantov prichádzajúcich z Líbye do Talianska. Organizácie tvrdia, že za posledné dva roky prišlo v oblasti Stredozemného mora o život viac ako 5300 ľudí. Píše o tom agentúra AFP. Organizácie v otvorenom liste vlády členských krajín vyzvali, aby podporili záchranné operácie a prestali posielať migrantov naspäť do Líbye, kde sú títo podľa organizácii vystavení týraniu. Taliansko a Líbya v roku 2017 s podporou EÚ podpísali dohodu o zastavení prívalu migrantov zo severnej Afriky do Talianska. Rím a EÚ poskytnú podľa nej podporu líbyjskej pobrežnej stráži a Líbya zabráni ľuďom vydávať sa z jej brehov na cestu do Európy. Vlády členských štátov podľa organizácii nesú vinu na "tragédii odvíjajúcej sa pred ich očami".


Vlády eurozóny stále nemajú jasno v otázke zníženia dlhu Grécka

Vysokí predstavitelia eurozóny sa stretli s Lagardeovou, aby diskutovali o obmedzení dlhovej záťaže Atén.

BARI. Medzinárodný menový fond (MMF) a vlády eurozóny potrebujú viac času, aby dosiahli dohodu o znížení dlhovej záťaže Grécka. Veritelia z eurozóny si totiž ešte stále úplne nevyjasnili svoje zámery, uviedla šéfka MMF Christine Lagardeová. Vysokí predstavitelia eurozóny sa v piatok ráno stretli s Lagardeovou, aby diskutovali o obmedzení dlhovej záťaže Atén, ktoré ministri financií eurozóny za stanovenia striktných podmienok sľúbili v máji 2016. "Budeme pokračovať v práci na tomto balíku zníženia dlhu. Ešte však nie sú veci dostatočne vyjasnené. Naši európski partneri musia byť konkrétnejší pokiaľ ide o zníženie dlhovej záťaže, ktoré je nevyhnutné," uviedla Lagardeová pred novinármi v Bari, kde sa koná stretnutie ministrov financií a centrálnych bankárov skupiny najrozvinutejších ekonomík G7. "Sme pripravení splniť, čo sme sľúbili v máji 2016. To je základ, z ktorého vychádzame. Stále by som bol rád, aby sme mali riešenie, prinajmenšom politické riešenie, na stretnutí Euroskupiny 22. mája," odpovedal nemecký minister financií Wolfgang Schäuble, ktorý je tiež v Bari, či by bol ochotný podporiť zmiernenie podmienok zníženia dlhovej záťaže.


Česku dlhujú krajiny miliardy korún, najviac Kuba

PRAHA. Česko má dlhé roky problémy s vymáhaním dlhov v zahraničí. Ich výška už presahuje 38 miliárd Kč (1,44 miliardy eur) a suma každoročne narastie o viac než 1 miliardu Kč na úrokoch. Veľmi často ide o dlhy zdedené po bývalej ČSSR. Napríklad vlani Česko získalo späť len 195,7 milióna Kč. Uviedlo to české ministerstvo financií vo svojej správe pre vládu, ktorú získal denník Právo. Najväčším dlžníkom je Kuba, ktorej dlh z civilných úverov dosahuje s úrokmi 7 miliárd Kč. Vlani preto Praha a Havana rokovali a výsledkom rokovaní by mala byť dohoda o riešení záväzkov. Štáty bývalej Juhoslávie by mali Česku vrátiť okolo 4,5 miliardy Kč. V Sudáne je to zhruba o 1 miliardu menej a viac ako 1 miliardu Kč dlhujú Česku Irán a Irak. Česká republika vymáha okrem toho aj splatenie úverov za dodávky vojenského materiálu, ktoré sú v režime utajenia. Týkajú sa Kuby a Líbye, ktoré spolu dlhujú 8,5 miliardy Kč. Voči Kazachstanu a Ukrajine má ČR pohľadávku dokopy 4,56 miliardy Kč za investíciu štátneho plynárenského podniku Transgas. Ďalšími dlžníkmi sú Rusko, Čína, KĽDR, Bielorusko či India. Podľa českého premiéra Bohuslava Sobotku drvivá väčšina pohľadávok je ešte z minulého režimu. Ako pre Právo povedal, niektoré štáty sa k dlhom ani nehlásia. Minister zahraničných vecí Lubomír Zaorálek dodal, že práve v postsovietskych krajinách bývajú rokovania zložité, nakoľko nástupnícke štáty sa k dlhom z minulosti príliš nehlásia. Podľa správy ministerstva financií sa, naopak, k záväzkom hlásia Srbsko a Čierna Hora ako nástupnícke štáty bývalej Juhoslávie. Problematické je to podľa Zaorálka v krajinách, kde vlády nekontrolujú situáciu. Tak je to napríklad v Líbyi. V dôsledku zásadných politických zmien sa v roku 2014 pozastavili rokovania aj s Ukrajinou, Praha však koncom minulého roka požiadala o ich obnovenie.


NADÁCIA ZASTAVME KORUPCIUPrečo sa v sporoch rodičov o deti na Slovensku nedodržiava zákon

Cestujú zďaleka, majú rozsudok, no deti roky nevidia.

Autorka pracuje v Nadácii Zastavme korupciu Na Nadáciu sa za posledné mesiace obrátilo viacero rodičov, ktorí sa rozišli so svojimi partnermi a súdia sa o deti. Dlhé roky, pričom často ich za ten čas vôbec nevidia ani nepočujú, aj keď to súd nariadil. Sťažujú sa, žalujú a volajú políciu, k svojim deťom sa však napriek tomu nevedia dostať. Spomínajú sa dokonca úplatky a známosti. Nadácia sa preto bližšie pozrela, prečo právo a úrady v tejto oblasti zlyhávajú. Roberto je Španiel a jeho dcérka žije na Slovensku so svojou mamou v okresnom meste na východnom Slovensku. Zámerne neuvádzame celé mená, kvôli ochrane maloletej. Slovenský súd už pred rokmi určil, že Roberto má právo svoju dcérku vidieť v určené dni. A cez skype rozhovory dvakrát týždenne, keďže žije v cudzine. Napriek tomu Roberto dcérku nevidel a nepočul už päť rokov. Nie preto, že by na Slovensko necestoval. Dopravil sa sem pravidelne v časoch stanovených súdom. Ale napriek tomu svoju dcéru na Slovensku osobne nestretol. Ako je to možné? Prečo súd a polícia nekoná a ako sa mohlo stať, že jeho dcérka už má dokonca bez jeho súhlasu priezvisko po novom partnerovi svojej mamy? Právne je to zastrešené najlepším záujmom dieťaťa. Ak by stretnutie s rodičom odmietalo, stretnúť sa s ním nemusí ani keď má rozhodnutie súdu. Problém ale je, že často zodpovední úradníci neskúmajú, či ide skutočne o záujem dieťaťa alebo len jedného z rodičov. Alebo dokonca o pasivitu samotných úradov. Veľa naznačuje fakt, že súd doteraz nepokutoval matku za dlhodobé nerešpektovanie verdiktu súdu. Pred niekoľkými rokmi dokonca samotná okresná sudkyňa v sprievode sociálnej pracovníčky a polície prišla spolu s otcom, ktorý docestoval z cudziny vyzdvihnúť si dcéru, v stanovenom čase k matke. Jej nový partner im ale oznámil, že matka s dcérou nie sú doma a stretnutie sa opäť neuskutočnilo. V tom čase otec dievča nevidel už dva roky. Napriek žiadosti právničky otca ale sudkyňa matku za marenie kontaktu dcéry s otcom nepokutovala. A neurobil to ani ďalší sudca, ktorý prípad prevzal. Pre prieťahy už rieši spor aj Najvyšší súd. Otec ale stále svoje dieťa nevídava. Ďalšia veľmi zvláštna okolnosť v Robertovom prípade sa odohrala nedávno. Kontaktoval ho policajt z miestneho okresného riaditeľstva. Nie písomne, ani telefonátom, ale cez aplikáciu Viber. Policajt ho najskôr požiadal, aby mu dal vedieť, kedy bude najbližšie na Slovensku. Vraj ho chce kontaktovať v súvislosti s vyšetrovaním videí, ktoré otec zavesil na internet. V nich sa Roberto prihovára dcére s tým, že ju prišiel pozrieť, ale jej mama a otčim mu v tom bránia. “Nemyslím si, že to bol zločin… Len vás potrebujem vypočuť vo svojej kancelárii,” napísal otcovi po anglicky. Odmietol vysvetlenie cez Skype, apeloval na osobnú návštevu otca v bydlisku dcéry. ,,Pretože v opačnom prípade musím urobiť preverenie vašej osoby vo všetkých štátoch Európskej únie… A ja to skutočne nechcem robiť,” uzatvára policajt. Keď sa Nadácia pýtala na policajnom prezídiu, či je bežné kontaktovať takto ľudí cez aplikáciu so zabezpečeným šifrovaním a či nie je prípustný prvotný kontakt s cudzincom online formou, odporučili nás na lokálnu centrálu. Krajská polícia v Košiciach Nadácii odpísala, že v popísanom prípade nariadil ich riaditeľ už dôkladnú kontrolu spisového materiálu a preveruje sa aj zákonnosť postupu vyšetrovateľa, a to aj napriek tomu, že daný vyšetrovateľ od augusta tohto roka už v polícii nepracuje. Len pre doplnenie, polícii sme otázky zaslali práve koncom augusta. Na druhej strane, policajti z rovnakej okresnej polície odmietajú s Robertom a jeho právničkou chodiť v predpísané dni za dcérkou. On ich záznam potrebuje preto, aby mohol žiadať súd o pokutu a zakročenie. Policajti argumentujú, že prídu, ak by sa niečo stalo. Fakt, že sa paradoxne nedeje to, čo nariadil súd, im zjavne nevadí. A Roberto cestuje cez niekoľko štátov na Slovensko pravidelne, ale vždy zbytočne. Robertov príbeh popisujeme podrobne preto, lebo podobnú situáciu riešia po celom Slovensku mnohí ďalší rodičia. Často ide o prípady výlučne slovenských rodičov. Roky sa nevedia dostať k svojim deťom, aj keď majú v rukách verdikty súdov a odborné posudky, že deti ich majú rady a majú právo byť s nimi vo vybrané dni. Niektorí cestujú pravidelne cez celé mesto, iní cez celú republiku, ďalší aj z iného svetadielu, aby niekoľko hodín stáli pred domom či pod oknami paneláka čakajúc na svoje dieťa. A nič. Týždne, mesiace, aj roky. Nadácia má k dispozícii vyše desať takýchto prípadov. Zarážajúce je, že mnoho okolností, ale aj zapojených osôb majú spoločných. A viacerí rodičia sú presvedčení, že za čudným postupom úradov a súdov sú buď úplatky, známosti alebo klientelizmus. To sa ale veľmi ťažko dokazuje. Viaceré podnety v tejto oblasti, kde figurujú rovnaké mená, už boli podané aj na Generálnu prokuratúru a Nadácia v jednom prípade spolupracuje aj s elitnými vyšetrovateľmi z NAKA. Problémom tiež je, že bežne polícia nanajvýš spíše záznam, že druhý rodič dieťa nedostal alebo mu ho neodovzdala riaditeľka škôlky v súdom stanovenom termíne. Následné trestné oznámenia polícia často odmieta s tým, že jej stačí argumentovať chorobou dieťaťa či jeho odmietnutím návštevy druhého rodiča. Trestný čin sa tým pádom nestal, pretože žiadna škoda oficiálne nevznikla. Na druhej strane je polícia veľmi často zapojená v podobe riešenia domáceho násilia či prenasledovania. Opakovane tieto prípady končia v koši. No Nadácia sa stretla aj s tým, že vyšetrovatelia či prokurátori, ktorí ich dozorovali, postupovali veľmi zvláštne. Napríklad odmietali oficiálny preklad mailov či esemesiek písaných v cudzom jazyku, snažili sa o medzinárodný zatykač aj napriek tomu, že ho prokurátor prvýkrát odmietol či prišli skontrolovať cudzinca v civilnom oblečení. Otázky Nadácie k týmto prípadom policajné prezídium aj nadriadená prokuratúra buď presmerovala na nižších úradníkov alebo odpísala, že všetko prebehlo v poriadku. Sociálne pracovníčky, ktoré majú pred súdmi zastupovať samotné dieťa, často nestíhajú, nedokážu hrať vyrovnanú hru so sofistikovanými právnymi zástupcami rodičov alebo majú vlastné záujmy. Inak sa totiž nedajú vysvetliť prípady, v ktorých niektorí rodičia pravidelne mesiace aj roky sociálnym pracovníčkam zasielajú dôkazy o tom, že ku kontaktu s deťmi sa napriek súdnemu rozhodnutiu nedostali, lebo… Od úradu práce pritom nezriedka nedostanú ani odpoveď, nie to ešte pomoc. Spomínajú sa aj podivné znalecké posudky, ktoré ,,znalci“ vypracovali bez toho, aby vôbec osobne videli dieťa a oboch rodičov. Čo je pri rozhodovaní o zverení maloletého kľúčové. Alebo postup komisárky pre deti, ktorá nemá jasne stanovené pravidlá, v ktorých prípadoch sa interesuje a kedy už nie. Ale Nadácia sa stretla aj s prípadom, kedy bratislavská krajská sudkyňa vypočula maloletých bez toho, aby vyhotovila zvukový záznam. Argument o najlepšom záujme dieťaťa v tomto prípade neobstojí, pretože ako je potom možná spätná kontrola krokov sudkyne, na ktorú je zo zákona právo? V rovnakom prípade tiež sudkyňa opakovane opomenula prizvať na súd sociálne pracovníčky, čo v poriadku tiež nie je. Keďže kolízni pracovníci zastupujú dieťa a sú tak rovnocennými účastníkmi konania tak, ako aj obaja rodičia. Dokonca krajská sudkyňa na pojednávaní prečítala, že sa sociálny pracovník pojednávania nezúčastní. V spise ale absentuje akákoľvek pozvánka pre neho. Keď sa Nadácia na postup sudkyne spýtala jej nadriadeného, predseda Krajského súdu v Bratislave Ľuboš Sádovský odpovedal, že uvedené informácie nemá k dispozícii na preverenie, pretože spis bol medzičasom vrátený okresnému súdu. ,,Z tohto dôvodu povinná osoba nevie posúdiť vykonané procesy predsedníčky senátu,“ dodal vo svojom rozhodnutí. Ministerstvo spravodlivosti sťažujúcu sa matku aj Nadáciu informovalo, že nie je oprávnené zasahovať do rozhodovacej činnosti súdu. V prípade mimochodom ako jeden z rodičov figuruje Igor Kucer, zástupca Slovenska pri OSN, zhodou okolností Výboru pre práva dieťaťa predstaviteľ stálej misie Slovenskej republiky pri OSN Ženeva. Keď sa ho Nadácia pred niekoľkými týždňami spýtala, ako hodnotí postup súdov vo vlastnom spore a či je v poriadku, že žiada o zverenie detí do cudziny, v ktorej ale pracovne sám pôsobí len na základe dočasného mandátu, opakovane sa vyhovoril na pracovnú zaneprázdnenosť a doteraz neodpovedal. Ale poďme po poriadku. Kľúčovú úlohu v sporoch o deti hrajú súdy. Nielen preto, ako rozhodnú, ale aj dokedy. V praxi sa nie zriedka, najmä v Bratislave, dejú podľa informácií Nadácie prípady, že súd prvýkrát rodičov vidí až po roku odvtedy, čo sa na neho obrátili. A dovtedy sa konflikt medzi rodičmi môže hrotiť. Súdy, ich postupy ako aj legislatívu v oblasti sporov o zverenie maloletých do starostlivosti rodičov zastrešuje rezort spravodlivosti. Jeho zástupcovia pripustili, že najmä v Bratislavskom kraji sa stretávajú s naťahovaním sporov, ale aj ich hrotením zo strany právnikov. Súvisí to s veľkou vyťaženosťou tunajších súdov aj koncentrovaním občanov. Ale uviedli aj prípad, v ktorom ešte ani nezačalo súdne konanie a advokát jednej zo strán už podal päť trestných oznámení na protistranu a ďalších účastníkov sporu. Podľa odborníkov veci veľmi nepomohla novela spred troch rokov. Od leta 2016, po poslednej rekodifikácii civilného mimosporového poriadku, teda takzvaného CMP, vypadla z legislatívy lehota šesť mesiacov. Tá predtým sudcov v zásade zaväzovala začať a rozhodnúť spory ohľadom maloletých čo najrýchlejšie. Ministerstvo vyškrtnutie lehoty vysvetlilo nálezom Ústavného súdu, podľa ktorého rýchlosť konania nemôže ísť na úkor všeobecnejšieho princípu spravodlivosti. Ministerstvo ale zároveň dodalo, že to nemá vplyv na povinnosť súdov postupovať v sporoch o maloletých s osobitným urýchlením, čo pravidelne zohľadňuje Ústavný súd pri posudzovaní sťažností na neprimeranú dĺžku konania. K nespokojnosti občanov so samotnými verdiktmi ministerstvo uvádza, že je orgánom výkonnej moci a nemôže zasahovať do nezávislého rozhodovania súdov. Účastníci konania však môžu právoplatné rozhodnutie súdu, teda po jeho skončení, napadnúť ústavnou sťažnosťou, ak porušuje základné ľudské práva a slobody. Ministerstvo ale má právomoc riešiť prieťahy v konaniach alebo podozrenie, že došlo k porušeniu zásady dôstojného súdneho konania. Veľkým problémom sú tiež už opísané platné súdne rozhodnutia, ktoré sa ale nepremietajú do praxe. Na mrazivo nízky počet takzvaných výkonov súdneho rozhodnutia upozorňuje opozičná poslankyňa Natália Blahová. Ide o situácie, keď samotný sudca, respektíve vyšší súdny úradník, ide vykonať do terénu to, o čom rozhodol. Teda v sprievode rodiča a sociálneho pracovníka odoberie na určenom mieste maloletého a odovzdá ho do rúk druhého rodiča, ktorému ho na vymedzený čas súd prisúdil. Problémom je, že po medializovaní kauzy Marko, v ktorej plačúceho školáka nešikovne súdny úradník pred očami jeho spolužiakov odviedol zo školy, sa tohto inštitútu súdy akosi obávajú. Blahová upozorňuje, že rozdiel medzi počtom žiadostí od rodičov o vykonanie súdneho rozhodnutia a jeho realizovaním je neúnosný. ,,Napríklad v roku 2017 celkovo všetky okresné súdy obdržali takmer 600 návrhov na nariadenie výkonu rozhodnutia. Čiže takmer v 600 prípadoch bol zo strany povinného rodiča opakovaný problém s rešpektovaním rozhodnutia súdu,“ opisuje poslankyňa. Zdôrazňuje, že v rovnakom roku z toho výkon súdy nariadili v 119 prípadoch. Zodpovedá to každej piatej žiadosti. Nejde pritom o nijako výnimočné číslo. Podobne dopadol aj rok predtým. Čo je ale ešte zarážajúcejšie, je číslo 44. Podľa Blahovej totiž len v toľkých prípadoch skutočne došlo k tomu, že dieťa sa pod dohľadom súdu dostalo do rúk druhého rodiča. V porovnaní s celkovým počtom žiadostí ide o sedem prípadov zo sto. Čiže len v siedmich prípadoch zo sto sa druhý rodič, ktorý mal podľa súdneho rozhodnutia právo vídavať svoje dieťa, no prvý rodič mu v tom z rôznych príčin bránil, k svojmu dieťaťu aj skutočne fyzicky dostal a mohol s ním stráviť niekoľko hodín. V rovnakom roku 2017, ktorého sa týka spomínaná štatistika, zverejnilo zároveň ministerstvo spravodlivosti svoju správu o tom, ako sa v praxi vykonáva to, o čom súdy predtým rozhodli. Správu minister prezentoval aj pred poslancami Národnej rady a vychádza z odpovedí súdov. Analýza hovorí, že súdy od vydania vyhlášky k tejto oblasti z leta 2016 riadne zisťujú, prečo prvý rodič nechce dieťa napriek súdnemu verdiktu odovzdať druhému rodičovi. Relatívne obšírne sa venuje takzvaným ospravedlniteľným dôvodom, kedy súdy netrestajú povinného rodiča, ktorý má dieťa odovzdať, ale neurobí tak práve pre uvedené dôvody. Za tie sa považuje napríklad alkoholické opojenie druhého rodiča, kalamita či nepriaznivá dopravná situácia, ktorá znemožnila prvému rodičovi dieťa riadne odovzdať, ale aj nepredvídateľná choroba dieťaťa. Prípustnými sú tiež výnimočné pracovné povinnosti povinného rodiča. Správa končí konštatovaním, že ,,výkon rozhodnutia v Slovenskej republike možno považovať globálne za uspokojivý”. Ale súdy si tiež podľa analýzy v sporných prípadoch pochvaľovali takzvané informatívne pojednávania (výsluchy), kde rodičov konfrontujú s ich písomnými podaniami a často to vedie k odstráneniu sporov. Pozitívne tiež hodnotili spoluprácu so sociálnymi pracovníkmi. Inak to vidí Jozef Tinka z neziskovej organizácie Rada pre práva detí, na ktorú sa obracajú najmä rodičia pri najproblematickejších sporoch. Kritizuje súdy za nízku aktivitu v prípadoch, ak povinný rodič nerešpektuje ich rozhodnutie a dieťa sa s druhým rodičom nestretáva. ,,Niekedy príde výzva od súdu rodičovi, ktorý sa stará o dieťa, aby dodržiaval jeho rozhodnutie, až po roku. Väčšinou ide ale o lehotu cez pol roka,” opisuje svoje skúsenosti. Za hlavný problém zlyhávania systému otvorene označuje fakt, že skupina dvoch až troch ľudí na ,,tých správnych pozíciách” dokáže zmeniť celý systém. Teda ovplyvňovať školeniami, metodickými odporúčaniami kroky sudcov, ale aj formovať cez ďalších ľudí celkovo nastavenie pohľadu na túto oblasť. Prečo je vlastne otázka času v sporoch o maloletých kľúčová? Poslankyňa Blahová tvrdí, že v niektorých prípadoch za tým vidí cielenú stratégiu právnikov jednej zo strán. ,,Dlhodobo sa marí styk dieťaťa s druhým rodičom, súdne konanie sa odkladá a po dvoch rokoch už skutočne záujem dieťaťa o druhého rodiča ochladne natoľko, že na to súd môže oficiálne prihliadnuť a definitívne zveriť dieťa do starostlivosti prvému rodičovi,“ vysvetľuje. Dokonca počula opakovane spomínať taxu 30-tisíc eur. Desiatka, teda desaťtisíc eur z toho má ísť sudcovi, okolo šesťtisíc znalcovi za “priaznivý posudok” a zvyšok zoberie advokát jedného z rodičov. A za to má byť garantované, že dieťa dostane daný rodič. Doteraz sa ale úplatky v tejto oblasti nepodarilo preukázať. Podľa Blahovej však systém zlyháva v dĺžke trvania všeobecne, aj pri ,,čistých“ sporoch. Stačí, že sa vyskytne čo len malý problém a sudca nemôže postupovať podľa štandardnej šablóny. ,,Ani si nepamätám, aby niektorý úrad rýchlo riešil akútny prípad. Už len súdnoznalecké posudky predstavujú ďalšie prieťahy, keďže je nedostatok znalcov. Často sú aj nekvalitné a treba ich zopakovať. Preto súdy takmer nikdy nerozhodnú načas.” Ministerstvo spravodlivosti eviduje v oblasti zverovania detí tento rok zatiaľ päť sťažností na prieťahy. ,,Žiadne z podaní nebolo namierené na rozhodnutie súdu. Aktuálne prešetrujeme jeden konkrétny prípad, keď sa pisateľka domáha vyškrtnutia znalca z registra, lebo podľa nej znalecký posudok pravdepodobne viedol súd k rozhodnutiu, s ktorým sa pisateľka nestotožňuje,“ upresnila Zuzana Drobová, hovorkyňa ministerstva. Znalci tiež spadajú pod rezort spravodlivosti. A neštandardné prípady, o ktorých počula Nadácia, sa akoby množili okolo niekoľkých mien. Ministerstvo súhlasí, že čo sa týka znalcov všeobecne, práve na tých, ktorí riešia posudky v oblasti zverovania starostlivosti, chodí v pomere k ich počtu najviac sťažností. No zároveň to vysvetľuje tým, že ide o najcitlivejšie prípady, okolo ktorých je veľa emócií a že najviac sťažností chodí na znalcov, ktorí sú zároveň najaktívnejší a robia najviac posudkov. Určite by pomohlo množinu znalcov pre túto oblasť zväčšiť. Ministerstvo tvrdí, že sa o to aktívne snaží, no chýba záujem. Napríklad rezort spravodlivosti oslovil 44 psychológov disponujúcich potrebnou skúškou, no nikto z nich po výzve nepožiadal o zápis do zoznamu znalcov. A na druhej strane, niektorí súčasní znalci poukazujú na neprimeraný tlak na svoje osoby zo strany nespokojných rodičov, dokonca sa spomínajú vyhrážky. Výsledkom je stav, že v priemere sa súd k odbornému znaleckému posudku dostane za osem mesiacov. Pričom najväčší problém je v Bratislavskom kraji. Ministerstvo má ale zároveň v tejto oblasti aj disciplinárne právomoci. No pokuty podľa štatistík ministerstva nie sú početné a zároveň nízke vzhľadom na príjmy, ktoré majú znalcovia z posudkov. Môžu sa hýbať od 50 do 2 000 eur, pričom v priemere sa za jeden posudok berie suma zhruba okolo 1 000 eur. Ministerstvo pritom má aj silnejšie páky na znalcov. V krajných prípadoch by mohlo znalcovi stopnúť činnosť na rok, dokonca ho aj úplne zo zoznamu vyčiarknuť. Nerobí sa to ale. Ján Dankovčík z ministerstva spravodlivosti, ktorý odbor znalcov vedie, dopĺňa, že ich pokutovanie nie je také jednoduché a určite je to formálne dlhší proces. Počas ktorého sa predovšetkým preveruje, z akých podkladov a akým spôsobom znalec došiel k svojmu posudku. Znalec má následne právo sa k podnetu sám vyjadriť. ,,Riešili sme už aj prípad, keď podávateľ namietal, že posudok nevypracoval znalec, ale jeho asistentka. Sú preto úvahy, aby sa celý proces zisťovania skutkového stavu nahrával kvôli možnej kontrole postupu,” navrhuje Dankovčík. Rôzne závery od rôznych znalcov pritom tiež nemusia byť hneď dôvodom na podozrenie. Znalci aj v tejto oblasti používajú viaceré metódy. To, že sa niekomu nepozdáva jedna metóda, ale použil by inú, ešte nie je dôvodom na sankcionovanie znalca. Určite by pomohlo menej ,,amatérskych” a viac odborných posudkov. V praxi sa napríklad sudcovia sťažujú na novú legislatívu, ktorá súkromné znalecké posudky povýšila na úroveň tých súdom nariadených. Pretože potom vznikajú situácie, kedy sa súdom nariadeného znaleckého dokazovania odmieta zúčastniť rodič, ktorý si predtým nechal urobiť súkromný posudok. Ďalším problémom je, že sa o súkromnom znaleckom dokazovaní vôbec nedozvie druhý rodič alebo sa ho z rôznych dôvodov nezúčastní. Ministerstvo tieto podnety zbiera a pripravuje aj tu zmeny. V tomto volebnom období ich však už nestihne parlament schváliť. Osobitnou kapitolou sú kolízni opatrovníci. Zastupujú maloletých v súdnych konaniach, ak ich nemôže zastupovať žiadny z rodičov, lebo by mohlo dôjsť k rozporu záujmov medzi rodičmi a maloletými. Ide spravidla o úrady práce podľa bydliska dieťaťa, ktoré v sporoch majú hájiť samotné dieťa a jeho záujmy. V praxi ide o zamestnancov úradov práce – sociálnych pracovníkov, ktorí zisťujú pomery u oboch rodičov dieťaťa a tiež ich spôsobilosť a záujem osobne vychovávať dieťa. Sociálni pracovníci tiež zastupujú maloleté dieťa na súdnom pojednávaní. Podliehajú ministerstvu práce. Mária Marcinová, ktorá na Ústredí práce tejto agende šéfuje, tvrdí, že objektívne pribúda záťaže pre ich zamestnancov, keďže rastie počet rodičovských sporov, ktoré nekončia dohodou. Určite by teda pomohlo, ak by sociálnych pracovníkov bolo viac. V porovnaní s väčšinou európskych štátov slovenskí sociálni pracovníci riešia ročne niekoľkonásobne viac prípadov. Marcinová ale zároveň dodáva, že za posledných osem rokov sa podarilo zdvihnúť počet pracovníkov z 540 na vyše 850. Darí sa aj zvyšovať ich mzdy. Problémom ale ostáva, najmä v ekonomicky silnejších regiónoch, fluktuácia týchto zamestnancov. Nie je výnimočné, že okolo prípadu jedného maloletého sa strieda viacero sociálnych pracovníkov. Väčšina novoprijatých sú absolventi sociálnej práce, ďalší pedagógovia a len menšina má právnické vzdelanie. No aj v oblasti kolíznych opatrovníkov sa Nadácia stretla s neštandardnými prípadmi. Napríklad, keď pracovníčka úradu práce Bratislava III ešte koncom roka 2017 zastupovala v spore maloletého, pričom už v tom čase plánovala prestup do zamestnania v advokátskej kancelárii, ktorá zastupovala jedného z rodičov. Potvrdzuje to aj oficiálna stránka kancelárie GKG, v ktorej figuruje známy bratislavský advokát Andrej Gara. Andrea Kováczová pracuje v tejto kancelárii od roku 2017 ako jej office managerka. Keď sa Nadácia pýtala bývalej sociálnej pracovníčky, či v tomto prípade nevidela vo svojej predošlej práci nejaký konflikt záujmov a či po nástupe do advokátskej kancelária nejako ďalej pracovne riešila pôvodný prípad, kde sa o maloletého sporia rodičia, odpovedala, že ,,vzhľadom na moju pracovnú vyťaženosť vám odpoviem do dvoch týždňov“. Aj napriek prosbe Nadácie, či môže odpovedať skôr, sme doteraz jej odpovede nedostali. Nadácia sa tiež pýtala úradu práce, či v tomto prípade nevidí konflikt záujmov a či ho obitne riešil. Ten odpísal, že zamestnanie Kováczovej trvalo do konca novembra 2017. Dovtedy úrad nemal informáciu, že by podnikala alebo mala iné príjmy z činnosti podobnej jej pracovnej náplni. ,,V tejto súvislosti treba uviesť, že po skončení štátnozamestnaneckého pomeru si môže každý občan slobodne vybrať zamestnanie,“ dodalo Ústredie práce, ktoré zastrešuje všetky úrady práce. Pritom otec maloletého práve bývalej zamestnankyni posielal do jej odchodu z úradu dlhodobo dôkazy o tom, že je mu bránené v kontakte s dieťaťom. Prečo úrad nijako za tie roky nekonal, sa ho oficiálne pýtala dokonca pred rokmi aj verejná ochrankyňa práv. Ústredie práce Nadácii odpovedalo, že po apele ombudsmanky metodicky usmernilo podriadený úrad pre Bratislavu III. Podľa informácií otca to ale na jeho (ne)kontakte s dieťaťom nemalo v skutočnosti žiaden vplyv. V tom čase ešte na úrade pracovala spomínaná zamestnankyňa. Európsky súd pre ľudské práva vo svojich stanoviskách zdôrazňuje, že v konaniach okolo maloletých musí byť dosiahnutá ,,spravodlivá rovnováha medzi záujmami dieťaťa a rodiča“ a že záujem dieťaťa môže prevážiť aj nad záujmom rodiča. Z viacerých prípadov, s ktorými sa stretla Nadácia, ale žiaľ vyplýva, že pri súčasnom nastavení systému si rodičia pred úradmi dokážu svoje záujmy presadiť lepšie.


Hasiči pri Benátkach bojujú s požiarom recyklačného zariadenia a skládky

V nemocnici skončili štyria z desiatich zamestnancov zariadenia.

BENÁTKY. Talianski hasiči bojujú už niekoľko hodín s požiarom, ktorý vypukol v recyklačnom zariadení a na skládke odpadu vo Fusine neďaleko Benátok. Z ich centra bol už od predpoludnia viditeľný hustý dym, ktorý stúpa z miesta požiaru. Experti sa usilovali upokojiť miestnych obyvateľov, ako aj návštevníkov mesta vyhlásením, že momentálne nie sú v ohrození. Definitívne uhasenie plameňov si však určite vyžiada ešte niekoľko hodín. V nemocnici skončili podľa informácií lokálnych novín Il Corriere del Veneto štyria z desiatich zamestnancov zariadenia, ktorí boli v čase vypuknutia požiaru na mieste. Hospitalizovali ich s podozrením na otravu dymom. Ide o tretí požiar v recyklačnom zariadení v Taliansku v priebehu iba niekoľkých týždňov. Začiatkom mája vyhorela skládka ležiaca asi 30 kilometrov od Ríma, pred týždňom plamene vyčíňali v sklade odpadu priamo v talianskej metropole, pripomenul rakúsky verejnoprávny rozhlas ORF. Eklatantný problém komunálneho odpadu, ktorý je v Taliansku už dlhší čas predmetom verejných diskusií, sa nezriedka spája v médiách aj s podozrením, že za požiarmi skládok je podpaľačstvo, ktorým sa organizovaný zločin vrátane mafií pokúša ovplyvniť verejné výberové konania.


Erdogan hrozí ďalšími údermi proti sýrskym Kurdom

Spojené štáty zabezpečujú kurdským silám bojujúcim proti džihádistickej organizácii Islamský štát podporu.

ANKARA. Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan v nedeľu vyhlásil, že je možné, že jeho krajina podnikne ďalšiu vojenskú akciu proti kurdským militantom v Iraku a Sýrii. Zároveň konštatoval, že podpora Spojených štátov takým skupinám, ako sú tieto kurdské bojové oddiely, "sa musí skončiť". O celej problematike bude hovoriť budúci mesiac na schôdzke s americkým prezidentom Donaldom Trumpom, dodal najvyšší turecký predstaviteľ. Spojené štáty zabezpečujú kurdským silám bojujúcim proti džihádistickej organizácii Islamský štát (IS) leteckú i ďalšiu podporu. Turecko, člen Severoatlantickej aliancie, však považuje kurdské sily v Sýrii za akúsi predĺženú ruku kurdského povstania, ktoré prebieha na jeho vlastnom území, a preto tento týždeň podniklo voči nim nálety. Turecké vzdušné sily bombardovali v utorok kurdské pozície v Sýrii aj Iraku. Napäté štátne hranice odvtedy patrolujú americké jednotky. "Budeme nútení (v našej ofenzíve) pokračovať. Neuvedieme ani dátum, ani čas, kedy presne prídeme, ale oni budú vedieť, že turecká armáda prísť môže," zdôraznil v nedeľu prezident Erdogan.


Kontrolóri sťahujú z trhu lieky s obsahom ranitidínu

BRATISLAVA. Štátny ústav pre kontrolu liečiv (ŠÚKL) nariadil stiahnutie všetkých šarží liekov Arnetin, Ranisan a Ranital z trhu z úrovne distribučných spoločností, lekární a zdravotníckych zariadení. Ako ústav informoval na svojej internetovej stránke, dôvodom je zistený nedostatok v kvalite, a to prítomnosť nečistoty N-nitrozodimetylamín (NDMA) v účinnej látke ranitidín. Lieky s obsahom ranitidínu sa sťahujú z trhov viacerých členských krajín Európskej únie.Nečistota NDMA je klasifikovaná ako pravdepodobný ľudský karcinogén, teda látka, ktorá by mohla spôsobiť rakovinu. Daná látka sa bežne nachádza v ovzduší či v niektorých potravinách, nápojoch a takisto tabakových výrobkoch. "Množstvo nečistoty zistené v niektorých liekoch s obsahom ranitidínu bolo veľmi nízke a preto sa nepredpokladá, že predstavuje zdravotné riziko pre pacientov. Nároky na bezpečnosť a kvalitu liekov sú však také vysoké, že akákoľvek nadlimitná prítomnosť tejto nečistoty je neakceptovateľná," informoval ŠÚKL.Ranitidín patrí do skupiny liečiv nazývaných antagonisty H2-receptorov. Pôsobí tak, že potláča vylučovanie žalúdočnej kyseliny do bunkových stien sliznice žalúdka. Používa sa na liečbu a prevenciu ochorení spôsobených nadmernou kyselinou v žalúdku, ako sú pálenie záhy a žalúdočné vredy. Na Slovensku sú lieky s obsahom ranitidínu dostupné v injekčnej a tabletovej forme. Ide o lieky viazané na lekársky predpis a jeden voľnopredajný liek, a to Ranisan 75 mg. Na trhu je dostupných viacero vhodných alternatív zo skupiny antacíd.ŠÚKL uviedol, že ak pacienti užívajú liek s obsahom ranitidínu, nemajú prerušovať liečbu ani liek vracať do lekárne. "Lieky, ktoré momentálne užívate, môžete doužívať. Ak užívate liek viazaný na lekársky predpis, váš lekár vám pri najbližšej návšteve predpíše iný vhodný liek. Ak užívate voľnopredajný liek anisan 75 mg, 10 tabliet, po doužívaní lieku sa o vhodnej náhrade poraďte s lekárnikom," informoval štátny ústav.Štátny ústav pre kontrolu liečiv nariadil držiteľom registrácií testovanie šarží liekov pre zistenie presného množstva nečistoty a stanovenie možného rizika. Distribúcia liekov s obsahom ranitidínu bude pozastavená pokiaľ sa nepreukáže ich zdravotná nezávadnosť. Preskúmanie liekov s obsahom ranitidínu bolo spustené aj na úrovni Európskej liekovej agentúry. Prítomnosť nitrozamínových nečistôt bola v roku 2018 zistená vo viacerých liekoch na krvný tlak, čo viedlo k ich stiahnutiu z trhu a stanoveniu prísnych limitov.


J&T chce na brehoch Dunaja vybudovať novú infraštruktúru

Developer chce postaviť novú električkovú trať, či most cez Dunaj pre peších.

BRATISLAVA. Rozvoj hlavného mesta na oboch stranách Dunaja, nová električková trať i most pre peších. S týmto konceptom prichádza spoločnosť J&T REAL ESTATE, ktorý vo štvrtok predstavili novinárom. Podľa nich téma kontaktu mesta s riekou sa stala najdôležitejšou celomestskou rozvojovou témou Bratislavy. Spoločnosť tvrdí, že všetky projekty dosahujú parametre významnej investície a chcú o ňu požiadať. Výhodou štatútu môže byť rýchlejšia administratíva pri budovaní týchto projektov.Rozšíriť chcú polyfunkčný komplex nákupného centra na staromestskom brehu Dunaja na Pribinovej ulici i vybudovať štvrť Nové Lido na petržalskej strane Dunaja. Súčasťou projektu majú byť aj byty a kancelárske priestory, rozvoj mestských nábreží so zeleňou i plochami pre šport. Celková suma do infraštruktúry by prestavovala 75 miliónov eur. Spoločnosť vo švtvrtok uviedla, že o projekte už rokovali so starostami bratislavských mestských častí i s bratislavským magistrátom. Ako ďalej pripomínajú, projekt chcú presadiť aj vtedy, keď štatút významnej investície nezískajú. Ak by však štatút získali, urýchlilo by to napríklad stavbu električkovej trate od Šafárikovho námestia cez Pribinovu ulicu až na Miletičovu ulicu. Všetky projekty by chceli mať dokončené do desiatich rokov. Bratislavský magistrát vo svojom stanovisku pre agentúru SITA uviedol, že primátor Ivo Nesrovnal oceňuje záujem investorov podieľať sa na tomto rozvoji. „S investorom hlavné mesto komunikuje, uskutočnilo sa niekoľko informatívnych stretnutí, na ktorých mesto oboznámil s jeho zámermi,“ spomenula hovorkyňa Bratislavy Zuzana Onufer s tým, že mesto bude daný projekt posudzovať z hľadiska viacerých parametrov. „Aby zapadol do koncepcie rozvoja mesta, aby bol obohatením nosného dopravného systému mesta a aby prinášal prospech Bratislavčanom,“ vymenovala a dodala, že v súčasnosti mesto očakáva viac informácií o financovaní, procese prípravy a pláne výstavby projektu. Štatútom významnej investície sa bratislavské mestské zastupiteľstvo zaoberalo nedávno, riešili ho v súvislosti s developerskou spoločnosťou HB Reavis, ktorá žiada štát o vydanie osvedčenia o významnej investícii pre projekty v Bratislave. Medzi investície patria projekty v zóne Nivy i v Petržalke, nová autobusová stanica i plánovaná lanovka cez Dunaj. J&T REAL ESTATE uvádza, že projekt lanovky od HB Reavis neodmietajú.Primátor hlavného mesta Bratislavy Ivo Nesrovnal nedávno vysvetlil, že posudzovanie významných investícií samosprávami nie je zákonom upravené. Rozhoduje o tom vláda a je na nej, koho stanovisko si vyžiada. Ako ďalej spomenul, posudzovanie žiadostí nie je v kompetencii žiadnych zastupiteľstiev. Podľa zákona majú na to právo starosta i primátor.


Posledná rozlúčka s Petrom Vajdom bude v pondelok

Zomrel Peter Vajda

Posledná rozlúčka

Profil Petra Vajdu

Riaditeľ SME o Vajdovi

Ľudia spomínajú

Stĺpček

Posledná rozlúčka so spoluzakladateľom a spolumajiteľom denníka SME sa bude konať vo Veľkej obradnej sieni pražského krematória Strašnice.

Posledná rozlúčka s Petrom Vajdom, spoluzakladateľom a spolumajiteľom denníka SME sa bude konať vo Veľkej obradnej sieni pražského krematória Strašnice 23. septembra 2017 o 14:00 hodine. V nedeľu ráno zomrel v Prahe po vážnej chorobe vo veku 70 rokov Peter Vajda, predseda predstavenstva Proxy Finance, investor a spoluzakladateľ denníka SME. Peter Vajda sa narodil 7. apríla 1947 v Bratislave. Absolvoval Strojnícku fakultu SVŠT, postgraduálne študoval a ašpirantúru ukončil na VŠE. Pracoval vo Výskumnom ústave ekonomiky priemyslu ako systémový inžinier, zaoberal sa ekonomickou informatikou. V roku 1991 založil s partnermi Prvú slovenskú investičnú spoločnosť, ktorá bola najúspešnejšou spoločnosťou v kupónovej privatizácii. Po útoku Mečiarovej vlády na Prvú slovenskú investičnú spoločnosť presunul niektoré svoje aktivity do Českej republiky a presťahoval sa s rodinou do Prahy, kde založil v roku 1995 firmu Proxy Finance. Podnikal v oblasti financií, médií, nehnuteľností a reštrukturalizácií podnikov. V rôznych aktivitách zaznamenal viacero prvenstiev. Už za socializmu pracoval v prvom počítačovom centre na Slovensku a ako jeden z prvých hľadal využitie počítačov vo výrobe a obchode. V roku 1989 založil prvú súkromnú cestovnú kanceláriu na Slovensku, ktorá organizovala zájazdy do talianskeho Caorle a na Cyprus. Založil prvú slovenskú súkromnú poisťovňu bez zahraničného kapitálu pod názvom Ergo. Podporoval slobodné a opozičné noviny – denník SME. Jeho spoločnosť BH Securities bola medzi prvými českými obchodníkmi s cennými papiermi podobne ako lízingová spoločnosť B.O.F, a.s. Ako prvý založil firemnú zbierku moderného slovenského výtvarného umenia. Vo svojom vinárstve Sonberk ako prvý cielene využil modernú architektúru zapojenú do krajiny. Jeho vína dostali svetovú cenu časopisu Decanter. Peter Vajda patril medzi najvýznamnejších slovenských podnikateľov porevolučného obdobia. Presadzoval rovnosť príležitosti pre všetkých, vystupoval proti protekcionizmu a zvýhodňovaniu úzkych skupín v podnikaní. Vo verejnom živote presadzoval slobodný priestor na vyjadrovanie rôznych názorov a vzájomný rešpekt všetkých myšlienkových prúdov. Bol ženatý, jeho manželka je literárna vedkyňa a majú spolu dve deti, tri vnúčence.