Ruženec ako múdre hodinky. Vatikán sa chce priblížiť mladým

BRATISLAVA. Vatikán chce mladým ľuďom priblížiť tradičnú modlitbu pomocou moderných technológií. V spolupráci s výrobcom Acer vydal múdry ruženec Click to Pray eRosary (prekl. Kliknite pre molitbu e-ruženec). Zariadenie je elektronickou verziou ruženca, ktorý v rímsko-katolíckej cirkvi slúži ako pomôcka pri počítaní modlitieb. Je súčasťou iniciatívy Celosvetová modlitebná sieť, ktorú spustil Pápež František. Elektronický ruženec sa dá prepojiť s aplikáciou. Má v sebe zabudovaný náboženský obsah, ale funguje aj ako bežný múdry náramok. Korále na zariadení sú vyrobené z čierneho achátu a hematitu. Spojené sú krížom, v ktorom sa ukladajú všetky dáta prepojené s aplikáciou. Zariadenie sa aktivuje, keď sa jeho nositeľ prežehná. Keď si používateľ vyberie druh modlitby, kríž mu ukazuje, ako napreduje v odriekaní. Náramok zároveň monitoruje aj pohyb či spálené kalórie používateľa. E-ruženec vyrobila spoločnosť Acer, konkrétne jej divízia GadgeTek. Na talianskej stránke výrobcu sa zariadenie predáva za 99 eur. Múdry ruženec má tieto špecifikácie:


KDH žiada zrušiť výstavu ľudských tiel. Je neetická a protizákonná, tvrdí

Hnutie žiada zákaz používať mumifikované ľudské telá na komerčné účely.

BRATISLAVA. Výstava ľudských tiel, ktorá bude od augusta opäť na Slovensku, je neetická a podľa našich zákonov aj protizákonná. Tvrdí to mimoparlamentné KDH, ktoré bude žiadať zrušenie výstavy. Hnutie zároveň mieni apelovať na vládu a poslancov NR SR, aby prijali zákaz používať mumifikované ľudské telá na komerčné účely. Kritické stanoviská k výstave mali podľa kresťanských demokratov aj slovenskí lekári a Konferencia biskupov Slovenska. "Vystavovať ľudské telá je neetické, morbídne. Pri takomto zaobchádzaní môžeme hovoriť aj o hanobení mŕtvol. Mŕtve ľudské telá vystavované na výstave Human Body sú skutočné telá ľudí. Ľudí, ktorí boli živí. Boli to ľudia, ktorí mali svoje rodiny, svoj životný príbeh. Nevieme, kto sú títo ľudia, netušíme, či sa chceli stať výstavným exponátom," uviedol hovorca KDH Stano Župa. Kresťanskí demokrati poukazujú nielen na etickú rovinu, ale aj na zákon, podľa ktorého je výstava, ako tvrdí KDH, protizákonná. "Táto výstava je aj protizákonná, lebo ľudské telo má byť podľa platných zákonov pochované do 96 hodín od úmrtia, ale nie skôr ako 24 hodín po úmrtí," uvádza KDH. Podľa hnutia by parlament mal prijať novelu zákona o pohrebníctve, v ktorom bude jasne uvedené, že je zakázané používať mumifikované ľudské telá na komerčné účely. "Takáto novela, ktorá mimochodom bola prijatá aj v Česku, by do budúcna zabezpečila, aby nedochádzalo k hanobeniu mŕtvych ľudských tiel," vysvetlili kresťanskí demokrati. Výstava ľudského tela The Human Body bola na Slovensku v roku 2012, aj vtedy vyvolala kritické reakcie nielen z radov konzervatívnych politikov, keďže exponáty pochádzajú zo skutočných ľudských tiel. O pár dní otvárajú ďalšiu takúto výstavu pod názvom Body The Exhibition.


Víťazov Novinárskej ceny vyhlásia 10. mája, nominovaní sú aj redaktori denníka SME

BRATISLAVA. Mená novinárov, ktorí sa dostali do finále súťaže Novinárska cena 2016 sú známe. Ako agentúru SITA informovali z Nadácie otvorenej spoločnosti (Open society foundation, OSF), ktorá súťaž vyhlasuje, z 395 príspevkov, ktoré prihlásilo 187 autorov, vybrali poroty tie najlepšie. Nositeľov ocenení Novinárska cena v jednotlivých kategóriách a aj špeciálnych cien súťaže vyhlásia slávnostne v stredu 10. mája v priestoroch Slovenskej sporiteľne v Bratislave. Večer budú i tento rok moderovať Daniel Baláž a Pavol Hubinák.Už vopred je tradične známy laureát jednej z cien. Na slávnostnom udeľovaní českej Novinárskej ceny, ktorá sa uskutočnila v Prahe v stredu 3. mája, vyhlásili víťaza spoločnej česko - slovenskej kategórie, Ceny Česko - slovenskej verejnosti. Už druhýkrát ju získal Martin Veselovský z DVTV za rozhovor s Jiřím Ovčáčkem „Nikdy nelžu, bráním prezidenta a chodím s kůží na trh. Vždycky budu politicky nekorektní “, ktorý získal v online hlasovaní 3 427 hlasov.Vďaka partnerom súťaže ocení Nadácia otvorenej spoločnosti víťazné práce v jednotlivých kategóriách sumou 500 eur. Nadácia udelí aj špeciálnu Cenu otvorenej spoločnosti venovanú pamiatke Karola Ježíka, Cenu Asociácie vydavateľov tlače a Cenu Zastavme korupciu, ktoré sú honorované sumou 1 000 eur. Ceny udelia v trinástich kategóriách venovaných rôznym podobám audiovizuálnej a písanej žurnalistiky, ako aj online žurnalistike a novinárskej fotografii. V každej z kategórii sú traja nominovaní. V oblasti audiovizuálnej žurnalistiky sú za najlepší investigatívny príspevok na cenu navrhnutí: Michal Kovačič (Podivné nákupy v Košickej záchranke, TV Markíza) a dva razy Pavol Fejér (Národná cyklistická jama a Panoptikum..., RTVS). V audiovizuálnej žurnalistike sú za najlepší rozhovor, besedu či diskusiu nominovaní: Michal Havran (Večera s Havranom, RTVS), Viktor Wurm (Očkovať či neočkovať?, Rádio Košice) a Braňo Závodský (Braňo Závodský Naživo, Rádio Expres). O titul najlepšia reportáž v audiovizuálnej žurnalistike súťažia: Pavol Fejér (Družba štátu a zločinu, RTVS), Soňa Gyarfašová (Neprejdú, RTVS) a tím z TV Markíza Zuzana Ondrušková, Zuzana Javorová a Martina Kašiarová za reportáž Černákovci. Na Cenu za inovatívnu online žurnalistiku sú nominovaní: tím Peter Ivanič, Stanislava Luppová, Lukáš Onderčanin, Ondrej Podstupka, Martin Práznovský a Dávid Tvrdoň (Svet inak, SME), Dušan Karolyi za LIVE Diskusiu o parkovaní v Košiciach (TV KOŠICE: DNES) a autorský tím Michal Trško, Andrej Kuzmány, Miloš Šebela, Dávid Tvrdoň, Oliver Meres a Lukáš Beňo (Peter Sagan: Superstar made in Slovakia, SME). Peter Sagan: Superstar made in Slovakia O ocenenie Najlepšia fotografia sa uchádzajú: Dorota Holubová (Balifornia - Bazénová spoločnosť v ryžovom poli, Pluska.sk), Juraj Mravec (Ofenzíva na Mosul, Denník N, Aktuality.sk, RTVS) a Boris Németh (Homeland, .týždeň). Na Novinársku cenu 2016 za najlepší regionálne publikovaný alebo odvysielaný príspevok sú nominovaní: Jaroslav Vrábeľ a Peter Bercik (Smeráci si na košickom kopci postavia luxusnú štvrť, Denník Korzár), Ivana Bajerová (“Funkčný rómsky model“ ľudí nezaujíma, Televízia Košice) a Katarína Gécziová (séria o nemocničnej zákazke, Denník Korzár). V oblasti písanej žurnalistiky má Novinárska cena sedem kategórii, a to za najlepší: analytický príspevok; česko - slovenský kreslený vtip, komiks, karikatúru; článok uverejnený na blogu; investigatívny príspevok; komentár; rozhovor a reportáž. Na cenu za najlepší analytický príspevok sú navrhnutí: Konštantín Čikovský (Pár porozmýšľaní, ako funguje štát, Denník N), Dušan Mikušovič (Zaťať zuby a mať to za sebou. Skladanie vlády z pohľadu ľudí, ktorí boli blízko, Denník N) a Tomáš Nejedlý (Dlžnícke firmy „migrujú“ za správnymi súdmi, Týždenník TREND). O titul najlepší česko - slovenský kreslený vtip, komiks, karikatúra sa uchádza: Miroslav Kemel (séria karikatúr, Právo), Jiří Koštýř (séria karikatúr, Sorry) a Matúš Vizár (séria karikatúr, Denník N). O cene za najlepší článok uverejnený na blogu sa rozhodne medzi Jánom Benčíkom (séria blogov o extrémistoch a konšpirátoroch, Blog Denníka N), Tomášom Forróm (Bol som tam, keď Martin zmizol na krásnom modrom Dunaji, Blog Denníka N) a Jakubom Godom (séria blogov, Blog Denníka N). Na cenu za najlepší investigatívny príspevok sú nominovaní: Tomáš Forró (Ruský fantóm, jeho slovenskí špióni a ich poľský šéf, Denník N), Xénia Makarová a Zuzana Petková (Kauza Bašternák: Kaliňák a Počiatek mali dostať peniaze od firiem blízkych podnikateľovi, Aktuality.sk) a Rudolf Sivý, Ján Kuciak (Kauza Čistý deň, Aktuality.sk). O cenu za najlepší komentár sa uchádzajú: Beata Balogová (autorské strany Beaty Balogovej, Denník SME), Michal Havran (autorská strana Michala Havrana, Denník SME) a Filip Obradovič (séria komentárov, Týždenník TREND). Nominovaní na Novinársku cenu 2016 za najlepší rozhovor sú: Matúš Burčík (Kto je v pozadí kauzy Bašternák? Mafia prepojená so štátom, hovorí developer, Denník SME), Karol Sudor (Kapitáňová: Pochopila som, ako sme sa my, Slováci, s bryndzou v ústach aj gatiach hrali na veľkých pánov, Denník N) a Mirek Tóda (V mojej rodine sú všetci nacisti. Môj otec lovil na Slovensku Židov a partizánov, Denník N). Za najlepšiu reportáž sú na cenu navrhnutí: Milan Čupka (Aljašský losos nad zlato. Splnil želania aj Slovákom a Čechom, Denník Pravda), Tomáš Forró (Naši chlapci v Donbase. Babie leto u československých separatistov; Venezuela tri roky po Chávezovi: krajina, kde má mobil vyššiu cenu ako život; Reportáž z Ekvádora po zemetrasení: čas sekundárnych otrasov, Denník N) a Lukáš Onderčanin (Čaká Ukrajinu ďalší Černobyl?, MONO, Denník SME). Ďalšie podrobnosti možno nájsť na webstránke súťaže http://www.novinarskacena.sk. V tieni rizika. Čaká Ukrajinu ďalší Černobyľ?


Merkelová odmieta administratívny tlak na predaj elektromobilov

BERLÍN. Nemecká spolková kancelárka Angela Merkelová v predvolenej kampani k septembrovým parlamentným voľbám odmietla návrh svojho hlavného konkurenta o vládnu funkciu, sociálneho demokrata Martina Schulza, aby sa predaj áut s elektrickým pohonom presadzoval aj administratívne. Schulz navrhol, aby sa v Európe určilo, koľko takýchto áut musia automobilky predať zo svojho ročného odbytu. Merkelová žiada od predstaviteľov automobiliek, aby sa usilovali obnoviť dôveru zákazníkov. Prišli o ňu v afére s naftovými motormi, ktoré používali zmanipulované programy na meranie množstva škodlivín vo výfukových plynoch. "Veľké časti automobilového priemyslu v neuveriteľnom rozsahu prišli o dôveru," upozornila Merkelová. Podľa nej čestnosť patrí k sociálno-trhovému hospodárstvu. Ak chce Nemecko zostať svetovou jednotkou vo výrobe áut, v budúcnosti musí urobiť viac vo vývoji alternatívnych technológií pohonu, autonómnych jázd a zosieťovania vozidiel na cestách. "Otázka, či nemecký automobilový priemysel tieto signály doby pochopí, rozhodne o jeho budúcnosti, a tým aj o státisícoch pracovných miest," zdôraznila konštatovala kancelárka v sobotu (12.8.) v Dortmunde na stretnutí so zamestnancami a členmi Kresťansko-demokratickej únie (CDU).


Interpol odmietol zatykač Azerbajdžanu na europoslanca Štětinu

Interpol požiadal svoje členské štáty, aby Štětinu neuvádzali vo svojich databázach.

PRAHA. Český europoslanec Jaromír Štětina z TOP 09 sa nemusí obávať medzinárodného zatykača, ktorý naňho vydal Azerbajdžan za jeho návštevu separatistického regiónu Náhorný Karabach. Žiadosť podľa Európskej ľudovej strany (EPP) zamietla medzinárodná policajná organizácia Interpol, ktorá súčasne požiadala svoje členské štáty, aby Štětinu neuvádzali vo svojich databázach, uviedol v stredu portál iDNES.cz s odvolaním sa na hovorcu EPP. Štětina navštívil Náhorný Karabach 20. februára spolu s luxemburským poslancom Frankom Engelom a cyperskou poslankyňou Eleni Theocharusovou. V tom čase sa tam konalo referendum o prijatí novej ústavy, ktorej súčasťou je vymedzenie prezidentských právomocí a premenovanie územného celku na Republiku Arcach, čo je historický názov Náhorného Karabachu. Proti referendu protestoval Azerbajdžan, pretože o toto územie už 25 rokov vedie spor so susedným Arménskom. "Vydanie zatykača na troch poslancov Európskeho parlamentu malo za cieľ zastrašiť stovky medzinárodných odborníkov, ktorí dnes pracujú v Náhornom Karabachu. Zastrašovanie a nátlak sú totiž bežnými nástrojmi azerbajdžanskej diktatúry," reagoval Štetina na zamietnutie zatykača. Odmietol tiež tvrdenie predstaviteľov azerbajdžanského parlamentu, že traja europoslanci nesú zodpovednosť za eskaláciu napätia v Náhornom Karabachu. "Ide o nehorázne tvrdenie, ktoré absolútne odmietam, pretože dobre vieme, že v tejto vojne nesú straty na životoch ako azerbajdžanskí, tak aj arménski vojaci," dodal Štetina, ktorý v oblasti pred 25 rokmi pôsobil ako vojnový reportér.


Brusel chce dať voľno otcom, ktorým sa narodilo dieťa

Návrh predpokladá aspoň desaťdňové voľno po narodení dieťaťa.

BRUSEL. Návrh predpokladajúci najmenej desaťdňové voľno pre otca po narodení dieťaťa a možnosť presunu všetkých štyroch mesiacov rodičovskej dovolenky na druhého z rodičov patrí medzi prvé konkrétne kroky Európskej komisie v rámci predstaveného európskeho piliera sociálnych práv. Dve desiatky jeho kľúčových princípov a práv by mali byť vodítkom pre zbližovanie a zlepšovanie pracovných a životných podmienok v Európe. Presadzovať by ich mali spoločne členské štáty Únie, jej inštitúcie či sociálni partneri a občianska spoločnosť. Predseda Európskej komisie Jean-Claude Juncker by si želal, aby zásady piliera potvrdili na summite Únie ešte do konca tohto roka. Komisia zverejnila aj návrh spoločného vyhlásenia všetkých troch hlavných inštitúcií - teda svoje spoločne s Európskou radou a europarlamentom. Komisia pri predstavení princípov tohto piliera ponúkla aj prvé návrhy, ktoré s ním súvisia. Smernicou, ktorá sa týka "rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom" sa napríklad snaží dať mužom viac príležitostí k rodičovským a opatrovateľským povinnostiam. Okrem desiatich dní voľna pri narodení dieťaťa a štvormesačného rodičovského voľna, ktoré by mohlo byť čerpané kedykoľvek až do 12 rokov dieťaťa, navrhuje tiež ročne až päť dní opatrovateľského voľna pre prípad ochorenia blízkeho príbuzného. "Našou povinnosťou je ponúknuť patričný rámec, aby si ľudia mohli sami vybrať. Cieľom nášho nového návrhu je posilniť práva a zlepšiť podmienky pre pracujúcich rodičov a opatrovateľov, aby mohli zladiť prácu s rodinnými povinnosťami," povedala eurokomisárka Věra Jourová. Komisárka pre zamestnanosť a sociálne veci Marianne Thyssen pripomenula, že členské štáty kvôli pretrvávajúcim rozdielom v zamestnanosti žien a mužov každoročne prichádzajú o 370 miliárd eur. Návrh tiež dáva rodičom detí do 12 rokov právo požiadať o flexibilné pracovné podmienky, ako je skrátená či pohyblivá pracovná doba alebo možnosť pracovať z domu. Komisia tiež začala konzultácie so sociálnymi partnermi napríklad o modernizácii pravidiel o pracovných zmluvách a prístupu k sociálnemu zabezpečeniu. Zásady a práva zakotvené v pilieri sa dajú rozdeliť do troch hlavných oblastí týkajúcich sa rovnakých príležitostí a prístupu na pracovný trh, spravodlivých pracovných podmienok a sociálnej ochrany a začlenenia.


Ubúda Slovákov aj Čechov s výkonnosťou na NHL

V posledných rokoch ponúkajú zaujímavých hráčov v Nemecku, uviedol agent.

BRATISLAVA. Záujem klubov zámorskej NHL o slovenských alebo českých hokejistov v ostatných rokoch klesá. Prejavuje sa to znižujúcim sa počtom hráčov v tímoch profiligy, ale aj menším množstvom draftovaných mladíkov. Za ostatných desať rokov prešlo draftom 29 Slovákov, ale iba osmička z nich má na konte odohraný duel v NHL a len jediný z okteta prišiel na rad v prvom kole (Marko Daňo - pozn. red.). V prípade Čechov sú počty síce vyššie, ale oproti minulosti taktiež klesajú. Skaut Detroitu Red Wings Vladimír Havlůj má na dôvod tohto trendu jasnú odpoveď."Jednoducho im chýba výkonnosť," povedal český odborník, ktorý sa venuje skautingu 28 rokov. V Nemecku je momentálne trend, že ponúkajú zaujímavejších hráčov ako na Slovensku alebo v Česku. Moritza Seidera som sledoval už asi štyri roky, pretože hral dlho za starších. Na nedávnom Hlinka Gretzky Cupe v Piešťanoch sledoval mladé talenty vhodné pre organizáciu Red Wings a jeho pozornosti neušli ani výkony slovenskej reprezentácie do 18 rokov. "Slováci nemajú oproti Čechom lepšie mužstvo, ale bojujú a snažia sa. Po kvalitných zápasoch na turnaji však odídu do klubov alebo do zahraničia, kde je obrovská konkurencia a nie každý ten stres unesie. Ja však hovorím, že ak sa chce niekto presadiť v zámorí, musí tam odísť. Ak chceš hrať vo Švédsku, musíš si ísť za tým. Ak chceš hrať na Slovensku a zostať na tejto úrovni, tak zostaň," pokračoval Havlůj. Európsky skaut Detroitu uviedol aj niekoľko príkladov hráčov, ktorí museli v boji o svetlejšiu budúcnosť odísť z rodnej krajiny, aby sa neskôr presadili do NHL. "Ak by David Pastrňák zostal v Česku, nepresadí sa. Kúpil ho Třinec, ale nedal mu priestor medzi mužmi a musel odísť do Švédska. Problém v Česku je to, že nedokážeme preniesť hráčov z juniorského do seniorského hokeja. Chlapci nedostávajú šancu a odchádzajú. Ak by nebol v Brne Martin Erat, ktorý povedal, že chce hrať s Martinom Nečasom, tak by ten chlapec nastupoval vo štvrtej formácii. Rovnako nedostával priestor ani Filip Hronek. Otec ho musel voziť do iného mesta, inak by skončil s hokejom. Neskôr však Hradec Králové zistil, že má v kádri draftovaného hráča do NHL, a tak si ho chcel nechať. Príkladov je viacero. V Česku sa hovorí, že mladí hráči nastupujú v extralige, ale, bohužiaľ, iba sedia," opisoval. Na Slovensku je v súčasnosti problémom vychovať hráčov, ktorí by sa ocitli už v prvom kole draftu NHL. Naopak, v Nemecku vyprodukovali od roku 2014 už troch takýchto hokejistov - Leona Draisaitla, Dominika Bokka a najnovšie Moritza Seidera, ktorý zamieril práve do Red Wings. Navyše, v júni 2020 sa k tejto trojici s najväčšou pravdepodobnosťou pridá Tim Stützle. "Bohužiaľ, v Nemecku je momentálne trend, že ponúkajú zaujímavejších hráčov ako na Slovensku alebo v Česku. Moritza Seidera som sledoval už asi štyri roky, pretože hral dlho za starších. Spočiatku sa mi nepáčilo jeho korčuľovanie, ale zlepšil ho," uviedol Havlůj. "Mám filozofiu, že každý hráč musí byť niečim výnimočný, aby dokázal potiahnuť mužstvo. Ak má všetky atribúty v jednej rovine, tak väčšinou skončí na farme a nedostane sa do prvého tímu. Zo slovenských alebo českých hráčov uspeli v Detroite napr. Jiří Hudler alebo Tomáš Tatar. Prvý mal skvelý cit pre hru a šikovné ruky, druhý naopak výborný ťah na bránku," vysvetľoval Havlůj. Vybrať si spomedzi mladých hokejistov toho, ktorý sa presadí do NHL, nie je jednoduché. Niektorí vynikajú talentom, ale nezvládnu prechod k seniorom. Ďalší naopak nevyčnievajú, ale bojovnosťou a chcením sa dostanú do povedomia klubov NHL. Naviac, ak je niekto skutočne výnimočný, na drafte ho chce každý. Cesta k hráčovi, ktorý dokáže pozitívne ovplyvniť výsledok celej organizácie, je preto kľukatá a nevyspytateľná. "Nikdy si nie som istý, či som si vybral správneho hráča. Moja práca sa ukáže približne za tri roky, ak ide o hráča z prvého kola. Pri hľadaní talentov máme taký postup, že chceme vidieť najprv všetkých hráčov z mojich oblastí. V prvej selekcii si vyberieme približne 40 hráčov v Európe a potom sa na nich chodíme pozerať. Na samotnom drafte si vyberieme už len zlomok z nich. V poslednom prípade boli na drafte traja hráči z mojej oblasti pôsobnosti," dodal dlhoročný skaut Detroitu.


Rusko a Ukrajina diskutujú o výmene zajatcov

Je pravdepodobné, že dôjde k prepusteniu ruského novinára zadržiavaného na Ukrajine.

MOSKVA.Predstavitelia Ruska a Ukrajiny v pondelok naznačili, že obe krajiny sa pripravujú na významnú výmenu zajatcov. Informovala o tom agentúra AP. Námestník ruského ministra zahraničných vecí Grigorij Karasin pre ruské tlačové agentúry uviedol, že oba štáty diskutujú o výmene, ktorá by sa týkala 24 Ukrajincov zajatých v novembri v Azovskom mori. Podľa vyjadrenia úradu ukrajinského generálneho prokurátora je pravdepodobné, že dôjde k prepusteniu ruského novinára zadržiavaného na Ukrajine. Ruská splnomocnenkyňa pre ľudské práva Svetlana Moskalkovová pricestovala v pondelok na zriedkavú návštevu Ukrajiny a rokovala so svojou ukrajinskou kolegyňou o zadržiavaných zajatcoch. K náhlemu oživeniu aktivity týkajúceho sa väznených Rusov a Ukrajincov došlo po minulotýždňovom prvom telefonáte medzi ruským prezidentom Vladimirom Putinom a ukrajinským prezidentom Volodymyrom Zelenským, pripomína AP. Príslušníci ruskej pohraničnej stráže zadržali vlani 24 ukrajinských námorníkov a zhabali ich tri vojenské plavidlá. Rusko tvrdí, že ukrajinské lode narušili jeho hranice. Ukrajina túto interpretáciu odmieta a tvrdí, že jej lode sa chceli len preplaviť cez Kerčský prieliv do Azovského mora. Zadržanie ukrajinských lodí bolo najnebezpečnejšou priamou roztržkou medzi bývalými sovietskymi republikami, ktorých vzťahy sú napäté od roku 2014, keď Rusko anektovalo Krymský polostrov a podporovalo protivládne hnutie na východnej Ukrajine. Ozbrojený konflikt, ktorý v Donbase vypukol, si doteraz vyžiadal približne 13.000 obetí.


Princ Harry a Meghan dorazili do Afriky, ide o ich prvú cestu od narodenia dieťaťa

Harry okrem JAR zamieri aj do Botswany, Angoly a Malawi.

KAPSKÉ MESTO. Britský princ Harry a jeho manželka Meghan v pondelok pricestovali do Juhoafrickej republiky (JAR). Ide o ich prvú zahraničnú cestu od narodenia prvého spoločného potomka Archieho. Informovala o tom agentúra Reuters. Vojvoda a vojvodkyňa zo Sussexu podnikajú návštevu Afriky po prvý raz oficiálne ako rodina. Meghan (37), bývalá americká herečka, porodila Archieho v máji. Harry, jeho manželka Meghan a ich syn Archie odštartovali desaťdňovú cestu v Kapskom Meste. Medzi hodnostármi, s ktorými sa kráľovský pár stretne počas cesty, je i emeritný arcibiskup Desmond Tutu z JAR. Harry na žiadosť britského ministerstva zahraničných vecí samostatne bez rodiny zamieri aj do Botswany, Angoly a Malawi. V Angole navštívi projekt odstraňovania mín, s ktorým sa spája niekoľko z najznámejších fotografií jeho zosnulej matky, princeznej Diany. Harry (34), vnuk britskej kráľovnej Alžbety II. a siedmy v nástupníckej línii na trón, je častým návštevníkom južnej časti Afriky, kam chodieva kvôli starostlivosti o životné prostredie alebo tráveniu dovolenky. Cesta bude trvať do 2. októbra.


Ministerstvo vnútra zvážalo ľudí na Ficov prejav na Devíne

Na oslavy štátneho sviatku svätých Cyrila a Metoda na hrade Devín, kde rečnil premiér Fico, zvážali ľudí autobusy, ktoré platil štát.

BRATISLAVA. Asi tisíc ľudí si prišlo pozrieť oficiálny program na hrade Devín pri príležitosti sviatku svätých Cyrila a Metoda. Program sľuboval najmä vystúpenie umeleckého súboru Lúčnica, no oslavy odštartoval takmer polhodinový prejav premiéra Roberta Fica zo Smeru. Anonym v e-maile upozornil denník SME na to, že mnoho ľudí vládna strana nechala priviezť autobusmi z celého Slovenska, keďže o akciu údajne nebol veľký záujem. Okresné úrady mali na príkaz z ministerstva vnútra objednať autobusy, ktoré odvoz ľudí zabezpečili. „Vláda chce umožniť každému občanovi zúčastniť sa na oslavách, preto sme vzhľadom na záujem ľudí z regiónov zabezpečili hromadnú dopravu,“ odpísali z tlačového odboru ministerstva vnútra. Dodali, že počas štátnych sviatkov je obmedzená verejná doprava, čo bol jeden z dôvodov tohto kroku. Na otázku, či okresné úrady v rámci Slovenska dostali priamy príkaz obstarať autobusovú dopravu a následne vystaviť objednávku u konkrétneho prepravcu, ministerstvo neodpovedalo. Opozičné hnutie OĽaNO tvrdí, že autobusy zvážali aj členov Smeru . K dispozícii majú SMS správy, ktoré straníci dostali od svojich okresných šéfov. „Text správy hovorí, že bude zorganizovaný odvoz a bude odchádzať v konkrétnom čase do Bratislavy na hrad Devín, kde bude program osláv so sprievodnými akciami,“ povedal na tlačovej konferencii Eduard Heger. Celkové náklady na autobusovú prepravu z rôznych častí Slovenska boli údajne približne 40-tisíc eur. K celej veci sa vyjadril aj Fico, ktorý povedal, že si za zvážaním ľudí na oslavu štátneho sviatku stojí. "Dostanete presné vyúčtovanie toho, koľko to stálo," povedal. Na hradnom kopci boli v prevažnej miere starší ľudia, ktorí častým potleskom podporili premiérove slová. Ten okrem iného skritizoval prezidenta Andreja Kisku za to, že sa na slávnosti nezúčastnil. „Haló, kričím a hovorím aj k najvyššiemu ústavnému činiteľovi tohto štátu, že je najvýznamnejší štátny sviatok, aký Slovensko má a musíme si ho vážiť a uctievať,“ apeloval Fico. Naopak, veľký záujem vystúpiť na akcii mal predseda parlamentu Andrej Danko z SNS. Na svojom profile na facebooku sa posťažoval, že mu z Úradu vlády odpísali, že jeho prejav na oslavách nie je žiaduci.


Stav v Horskom parku je zlý, tvrdí Nesrovnal

Stovky stromov majú byť po zime hrozbou pre verejnosť, ochranári to odmietajú.

BRATISLAVA. Stav v Horskom parku v bratislavskej mestskej časti Staré Mesto je po zime alarmujúci. Na stredajšom brífingu to povedal primátor Bratislavy Ivo Nesrovnal s tým, že v parku, ktorý je zároveň chráneným areálom v štvrtom stupni ochrany, hrozí nebezpečenstvo pádu stromov a ohrozený je tak život a zdravie návštevníkov parku. „Po obhliadke, ktorú sme vykonali, sme zistili, že v parku sa nachádzajú stovky stromov, ktoré bezprostredne ohrozujú život a zdravie občanov. Začali sme teda riešiť, čo bude s Horským parkom. Lebo chceme, aby zostal chráneným areálom, ale zároveň sme zodpovední za bezpečnosť ľudí a chceme, aby ľudia a rodiny, ktoré sem prídu, tento biotop užívali bezpečne,“ povedal Nesrovnal. Primátor tiež dodal, že májové podujatie Milá míľa, ktoré sa má konať práve v Horskom parku, hlavné mesto pre ľudí neodporúča navštíviť. “Po zistení situácie v parku sme už kontaktovali ministerstvo životného prostredia, štátnu ochranu prírody, mestskú časť Bratislava - Staré Mesto, ako aj dendrológa a člena správnej rady Nadácie Horský park Kamila Procházku, a plánujeme dať dohromady odborníkov a riešiť situáciu Horského parku, ako vieme chrániť prírodu, ale zároveň ako vieme zabezpečiť tiež bezpečnosť ľudí. Do vyriešenia situácie sme osadili v parku informačné tabule, ktoré majú ľudí upozorniť a informovať o tom, že vstupujú do areálu v štvrtom ochrannom pásme, kde sa nachádzajú aj dreviny, ktoré sú pred spadnutím, a aby sa pohybovali s čo najväčšou obozretnosťou, ale žiaľ, je to na vlastné riziko,“ informoval ďalej Nesrovnal. Podľa starostu Starého Mesta Radoslava Števčíka je Horský park pre mestskú časť mimoriadne dôležitý. “V okolí máme viacero základných a materských škôl, ktorých deti park využívajú na voľnočasové aktivity v rámci vyučovania, preto je dôležité, aby bol park bezpečný,“ uviedol Števčík. Pripomenul tiež, že mestská časť spolu s ostatnými chce nájsť také riešenie situácie v Horskom parku, ktoré na jednej strane umožní ochranu zelene, na druhej strane však umožní, aby sem mohli naďalej obyvatelia Bratislavy chodiť a aby tu mohli tráviť príjemné chvíle. Štátna ochrana prírody (ŠOP) SR popiera tvrdenia hlavného mesta, že stav bratislavského Horského parku je alarmujúci. To tvrdí, že obhliadka stromov v chránenom prírodnom areáli preukázala stovky drevín bezprostredne ohrozujúcich život a zdravie občanov, pričom sa malo zrútiť 50 stromov. Mesto preto požadovalo výrub vyše 180 stromov. To ale podľa ochrany prírody reálnemu stavu nezodpovedá. "Bolo zrejmé, že stromy, ktoré boli označené, že sú nebezpečné a suché, že skutkový stav bol iný," hovorí Andrej Kovarik zo Štátnej ochrany prírody v Bratislave, ktorá vydala povolenie na výrub piatich drevín. Podľa neho je zároveň nepresný aj text tabúľ upozorňujúcich na riziko padania stromov, ktoré osadilo mesto. Riziko vstupu do areálu je aktuálne počas extrémnych meteorologických udalostí, napr. silných búrok, nie počas bežného dňa. "Text akoby navodzoval, že riziko hrozí počas bežnej návštevy. Toto rozhodne nie je pravda, takže tabula je označená v rozpore s tým, na čom sme sa dohodli," konštatuje Kovarik. Štátni ochranári taktiež neodporúčajú rúbať všetky stromy, ktoré by chcelo odstrániť mesto. Poukazujú pritom na fakt, že aj v iných lesoch na Slovensku sa nachádzajú v lesnom poraste stromy v rôznom štádiu vývoja či rozpadu, ktoré nepredstavujú automaticky riziko ohrozenia života, zdravia či majetku. Upozorňujú, že Horský park je významným aj pre výskyt viacerých chránených druhov živočíchov, ktoré sú viazané práve na takéto stromy, prípadne v nich nachádzajú útočisko. Ide napr. o dutinové hniezdiče, rôzne druhy ďatľov či chránené druhy hmyzu ako roháče a fúzače, ktoré sú mimoriadne vzácne. Kovarik pripúšťa, že územie Horského parku v 4. stupni ochrany je atraktívne nielen pre pestrosť, prítomnosť aj starších drevín a nemonotónnosť stromov, ale aj z dôvodu absentujúcej starostlivosti o stromy v klasickom ponímaní. "Pre prírodné prostredie je to dobré. Pretože pri starostlivosti, ktorú vidíme zo strany mesta na mnohých miestach, tie stromy sú na tom veľmi zle, práve vďaka neodborným zásahom," myslí si Kovarik. Opodstatnené nie je podľa neho ani ďalšie tvrdenie mesta, že ak v lese zostalo drevo, hrozí viac požiarov. "Prítomnosť mŕtveho dreva v takýchto chránených územiach je skôr pridanou hodnotu pre všetky druhy, ktoré sú predmetom ochrany v území. Určite je žiaduce, aby bolo toto drevo na miestach ponechávané," doplnil s tým, že takéto drevo nepredstavuje vyššie riziko vzniku požiarov, rovnako ako v prípade iných chránených areálov, kde ponechávané je. Ako dodal, ŠOP sa ďalšej spolupráci s mestom nebráni. Horský park vznikol na západnom okraji mesta v roku 1868 zásluhou vtedajšieho starostu mesta Henricha Justiho. Dnes sa park nachádza v geografickom strede mesta a jeho rozloha je 22 hektárov. Park je špecifický aj tým, že napriek svojej polohe disponuje takmer nedotknutým prostredím a pôvodnou flórou a faunou.