Ruskí poslanci navrhujú ekonomické sankcie proti Gruzínsku

Vedenie krajiny zatiaľ o reštrikciách nerozhodlo.

MOSKVA. Ruská Štátna duma v utorok prijala vyhlásenie "o možných dodatočných ekonomických opatreniach v súvislosti s protiruskými provokáciami v Gruzínsku". Zároveň vyzvala vládu, aby proti Gruzínsku prijala osobitné ekonomické opatrenia. Toto vyhlásenie podporili všetky politické frakcie, informovala agentúra TASS. Hovorca Kremľa Dmitrij Peskov uviedol, že Kremeľ zaznamenal "tvrdý a jednomyseľný postoj poslancov k protiruským provokáciám v Gruzínsku". Ďalej však uviedol, že vedenie krajiny zatiaľ nerozhodlo o reštriktívnych ekonomických opatreniach voči Tbilisi. V dokumente schválenom Štátnou dumou sa píše, že "poslanci kategoricky odsudzujú nepretržité protiruské provokácie v Gruzínsku". "Otvorené útoky radikálnych síl" vedú podľa poslancov "k ďalšej degradácii rusko-gruzínskych vzťahov". Poslanci v texte navrhujú vláde zvážiť možnosť prijatia osobitných hospodárskych opatrení vo vzťahu ku Gruzínsku, a to v rámci zákona o osobitných hospodárskych a donucovacích opatreniach. Charakter týchto opatrení správa agentúry Interfax nešpecifikuje. Predseda Štátnej dumy Viačeslav Volodin v pondelok informoval, že poslanci navrhujú vláde zvážiť možnosť zastaviť dovoz vína a minerálnych vôd z Gruzínska do Ruska a zakázať prevody peňazí medzi oboma krajinami. Ako uviedla agentúra AP, reštriktívne opatrenia voči Gruzínsku prijalo Rusko naposledy v roku 2006 po inej politickej šarvátke. Reštrikcie boli zrušené o šesť rokov neskôr. Vláda Ruskej federácie už deklarovala pripravenosť zvážiť návrhy poslancov Štátnej dumy. Potvrdil to v pondelok tlačový tajomník ruského premiéra Oleg Osipov. Vzťahy medzi Gruzínskom a Ruskom už dlho komplikujú snahy vlád v Tbilisi o vstup do Európskej únie a NATO. Konflikt vyvrcholil v auguste roku 2008 vojnou o odštiepenecké regióny Abcházsko a Južné Osetsko. Nové napätie vyvolal incident súvisiaci s poslancom Štátnej dumy Sergejom Gavrilovom, ktorý 20. júna v Tbilisi predsedal Medziparlamentnému zhromaždeniu pravoslávia (IAO). Gruzínsku opozíciu i časť verejnosti rozhorčila samotná Gavrilovova prítomnosť, ako aj fakt, že zhromaždeniu IAO predsedal sediac v kresle predsedu gruzínskeho parlamentu a pritom hovoril po rusky. Miestne médiá o ňom navyše napísali, že v čase rusko-gruzínskej vojny v roku 2008 podporoval Abcházsko a Osetsko. Pred budovou parlamentu sa následne zhromaždil dav protirusky naladených ľudí, proti ktorým polícia zasiahla slzotvorným plynom, vodnými delami a streľbou gumenými projektilmi. Gruzínska opozícia následne vyzvala občanov, aby znova vyšli do ulíc Tbilisi. Demonštranti svoj počiatočný protest využili aj na vyjadrenie nesúhlasu s vládou strany Gruzínsky sen, ktorá je opozíciou označovaná za proruskú. Odvtedy došlo na gruzínskej politickej scéne k viacerým zmenám, okrem iného bol volebný systém zmenený zo zmiešaného na pomerný (proporčný). Protivládne zhromaždenia stále prebiehajú. Kremeľ označil protesty v Tbilisi za "rusofóbnu provokáciu" a v reakcii na ne od 8. júla zastavil letecké spojenie s Gruzínskom. To vyvolalo kritiku mnohých Rusov, pre ktorých je Gruzínsko obľúbeným cieľom letnej dovolenky. Ďalší "olej do ohňa" priliali aj urážky na adresu ruského prezidenta Vladimira Putina, ktoré zazneli uplynulú nedeľu vo vysielaní gruzínskej televízie Rustavi 2.


Švajčiarsko bude posudzovať kryptomeny ako cenné papiere

Nové pravidlá predstavujú ďalšie sprísnenia a investori získajú väčšiu ochranu.

ZÜRICH. Švajčiarsko v piatok zverejnilo nové pravidlá pre úvodné ponuky mincí (ICO). Podľa nich sa ICO v prípade kryptomien budú riadiť rovnakými pravidlami ako úvodné ponuky akcií. ICO umožňujú startupom z oblasti technológií kryptomien rýchlo získať kapitál na vydávanie virtuálnych mincí. Takéto ponuky vlani zaznamenali raketový nárast a do septembra dosiahli hodnotu takmer tri miliardy dolárov (2,41 miliardy eur). Švajčiarsko prilákalo až štvrtinu z tohto objemu. Nové pravidlá predstavujú ďalšie sprísnenie, keďže spadnú pod obchodné právo, čo prináša okrem iného povinnosť podrobne zverejňovať informácie. Navyše vďaka tomu investori získajú väčšiu ochranu. Na základe nových pravidiel sa za cenné papiere budú považovať ICO za mince, ktoré sa využívajú na prevádzkovanie platforiem alebo na upisovanie aktív, napríklad na kúpu podielov v spoločnostiach. Výnimkou sú mince využívané ako platidlo alebo prostriedok na prístup k už existujúcim a fungujúcim platformám. Snaha o získanie kontroly nad kryptomenami sa stala centrom horúcich diskusií po tom, čo americká Komisia pre burzy cenných papierov (SEC) oznámila, že niektoré ICO je možné považovať za cenné papiere.Viaceré významné úrady jej príklad nasledovali. Firmy so sídlom vo Švajčiarsku otvorili mnohé z najväčších ICO na svete. Napríklad projekt Tezos v júli 2017 práve vďaka švajčiarskej nadácii zarobil 232 miliónov USD, odvtedy sa však jeho realizácia odložila pre interné spory a viaceré žaloby.


Legenda sa vráti domov. Rooney v zámorí skončí, bude hrať opäť v Anglicku

BRATISLAVA. Anglický futbalový útočník Wayne Rooney v zámorí nevydržal dlho. Skúsený 33-ročný zakončovateľ sa po skončení aktuálnej sezóny súťaže MLS vráti na Britské ostrovy, na spolupráci sa dohodol s klubom Derby County. Rooney by mal v novom pôsobisku pracovať ako hrajúci asistent trénera. Do tímu DC United z Washingtonu pritom odišiel v júli 2018 z liverpoolskeho Evertonu, predtým dlhé roky hral za Manchester United. K novému klubu by sa mal pripojiť v januári 2020. Informácie priniesol portál BBC. Historicky najlepší kanonier anglickej reprezentácie aj Manchester United sa na novú výzvu veľmi teší. "Som presvedčený, že klubu môžem pomôcť," povedal Rooney. "Som nadšený z príležitosti, ktorú mi klub Derby County poskytol. Teším sa, že sa v januári pridám k trénerovi Phillipovi Cocuovi. Radosť mám aj z toho, že dostanem šancu zbierať trénerské skúsenosti," pokračoval. Holanďan Cocu, s ktorým bude Rooney v Derby County spolupracovať, prevzal taktovku nad klubom po Frankovi Lampardovi. Ten spolu s Rooneym pôsobil ako hráč v anglickej reprezentácii. Po ročnej trénerskej zastávke v Derby sa rozhodol pre návrat do londýnskej Chelsea, v ktorej tento stredopoliar odohral trinásť sezón. Aj hlavný kouč Cocu je nadšený z dohody s Rooneym. "Získali sme hráča s obrovskými vodcovskými schopnosťami, zručnosťami, skúsenosťami, charakterom a pracovnou morálkou. Isto bude pre našich hráčov inšpiráciou a motiváciou do ďalšej práce. Platí to nielen o futbalistoch z A-tímu, ale aj z akadémie," povedal Holanďan podľa BBC. Wayne Rooney za anglickú reprezentáciu odohral dovedna 120 zápasov a strelil v nich 53 gólov, dva z nich aj do siete Slovenska v prípravnom súboji vo Wembley v marci 2009 pri triumfe domácich 4:0. Seniorskú kariéru na klubovej úrovni začal v Evertone, odkiaľ v roku 2004 prestúpil do konkurenčného Manchester United. Za veľkoklub absolvoval trinásť sezón, odohral spolu 393 súťažných duelov a v nich s dosiahol 183 presných zásahov. V júli 2017 sa vrátil do Evertonu a po roku zamieril do USA, kde hrá doteraz.


Pracovníčku novomestského úradu chytili pri preberaní úplatku

Na miestnom úrade v mestskej časti Nové Mesto dochádzalo ku korupcii.

NOVÉ MESTO. Na miestnom úrade v mestskej časti Nové Mesto sa odovzdávali úplatky. Podľa informácií denníka SME ich vraj brala zamestnankyňa stavebného úradu. Tú priamo pri ich preberaní na úrade nedávno prichytila Národná kriminálna agentúra (NAKA), ktorá pracovníčku odviezla z pracoviska. Informáciu pre denník SME potvrdil aj hovorca Nového Mesta Marek Tettinger. O ktorú zamestnankyňu úradu však išlo, za čo brala úplatky a v akej výške, nekonkretizoval. „Pred časom sme dostali anonymný podnet, ktorý upozorňoval na údajné korupčné správanie jednej z pracovníčok stavebného oddelenia," uviedol Tettinger. Miestna samospráva preto kontaktovala políciu a prípadom sa začala zaoberať Národná kriminálna agentúra. „Vo veci začala bezodkladne konať a boli sme s ňou po celý čas v spojení. Aj vďaka tomu sa pracovníkom NAKA podarilo prichytiť pracovníčku priamo pri preberaní úplatku a následne ju odviedli z pracoviska," dodal Tettinger. Detaily špecifikovať nechcel pre prebiehajúce policajné vyšetrovanie. Rovnako reagovala aj Národná kriminálna agentúra. „Vzhľadom na prezumpciu neviny a prebiehajúce vyšetrovanie nebudeme zverejňovať vek, krstné meno, ani iniciály obvinenej osoby,“ uviedol Martin Wäldl z oddelenia komunikácie Prezídia policajného zboru. Potvrdil len, že 12. januára vzniesli voči zamestnankyni úradu obvinenie pre zločin prijímania úplatku. Trestný zákon pritom hovorí, že v takomto prípade hrozí človeku väzenie na päť až dvanásť rokov. „Bližšie informácie vzhľadom na prebiehajúce trestné konanie nebudeme poskytovať,“ dodal Wäldl. Správu sme aktualizovali


Medlová už myslí na olympiádu, nasledujúcu sezónu využije na vylepšenie nedostatkov

Slovenská snoubordistka sa chystá na mesačnú prípravu na Novom Zélande.

BRATISLAVA. Aktuálne najlepšia slovenská snoubordistka Klaudia Medlová sa po dlhej sezóne vrátila na Slovensko a takmer po roku si užíva pohodlie domova. Dvadsaťpäťročná športovkyňa nemá ani počas teplých júnových dní veľa priestoru na oddych a momentálne sa pripravuje na ďalší súťažný ročník v Liptovskom Mikuláši. V auguste ju čaká presun na Nový Zéland, kde odštartuje aj nasledujúcu sezónu. "Minulú sezónu som skončila iba v máji a som rada, že som po roku zase na Slovensku a na Liptove. Teším sa z toho, pretože už v auguste pôjdem na Nový Zéland. Momentálne mám suchú prípravu v Liptovskom Mikuláši v posilňovni. Okrem toho hrám tenis a chodím behať. Mala som šťastie, že som so snoubordingom začala vtedy, keď to na Slovensku ani vo svete nebolo také populárne a level nebol taký vysoký. Prostredníctvom jedného, dvoch dobrých výsledkov som sa dostala do top tímu a potom som mala možnosť veľa jazdiť so svetovou konkurenciou a svetovými tímami. Preto bol môj výkonnostný progres rýchlejší. Ani teraz prakticky nie je čas na oddych. Ak aj oddychujem, tak aktívne," prezradila účastníčka minuloročných olympijských hier v kórejskom Pjongčangu. Najbližšia zimná edícia podujatia pod piatimi kruhmi je na programe až v roku 2022 v čínskom Pekingu. V nasledujúcej sezóne sa preto snoubordistky nemusia naháňať za výsledkami. "Ďalší ročník by som chcela smerovať viac k tréningu, pretože do ďalšej olympiády zostávajú ešte tri roky. Chcem natrénovať nové skoky a zároveň vylepšiť tie, ktoré som robila doteraz. Sú niektoré také, pri ktorých ešte veľa padám a nemám ich na sto percent," objasnila Medlová, ktorá už v letných mesiacoch zamieri na opačný koniec zemegule. "Na Novom Zélande budem asi mesiac. Každoročne je tam celá svetová scéna a tento rok sa možno pridajú aj slovenskí snoubordisti. Chystám sa tam predovšetkým trénovať a v septembri chcem štartovať aj na prvých pretekoch Svetového pohára v disciplíne Big Air," pokračovala. Talentovaná Slovenka dosiahla počas kariéry už osem pódiových umiestnení na úrovni Svetového pohára, no uvedomuje si, že tomu musela aj veľa obetovať. Jej športové odvetvie je mimoriadne náročné z hľadiska cestovania. "Určite by bolo super, keby sme mohli mať ideálne podmienky doma, ale už som zvyknutá na to, že väčšinu roka strávim v zahraničí. Každoročné je to podobný kolotoč. Vlani som ešte navyše išla trénovať do Japonska na nafukovacie vankúše, pretože na nich sa dajú jednotlivé triky lepšie nacvičiť s menším rizikom zranení," uviedla. Medlová začínala so snoubordingom v období, keď na Slovensku nebol príliš rozšírený. Paradoxne, aj to jej umožnilo rýchly prienik medzi elitu. "Mala som šťastie, že som so snoubordingom začala vtedy, keď to na Slovensku ani vo svete nebolo také populárne a level nebol taký vysoký. Prostredníctvom jedného, dvoch dobrých výsledkov som sa dostala do top tímu a potom som mala možnosť veľa jazdiť so svetovou konkurenciou a svetovými tímami. Preto bol môj výkonnostný progres rýchlejší," vysvetlila. Liptovská rodáčka však druhým dychom dodala, že pod Tatrami je čo zlepšovať: "Na Slovensku nie sú ideálne podmienky na snoubording. Preto musí športovec veľa cestovať do zahraničia, aby mohol trénovať. Zároveň sme značne odkázaní na súkromne zdroje. Treba však povedať, že aj jednotlivé zväzy či asociácie sú nám nápomocné. Určite preto vítam myšlienku vytvoriť centrá, ktoré budú podporovať mladé talenty a vytvoria nádejným juniorom lepšie podmienky."


Rozšírenie D1 medzi Bratislavou a Trnavou bez kolektorov je údajne bezpečnejšie

Pôvodné aj aktuálne riešenie majú plusy a mínusy, ale bez vyriešenia podmienok verejnej osobnej dopravy sa nedá pohnúť ďalej.

BRATISLAVA. Plánované rozšírenie diaľnice D1 medzi Bratislavou a Trnavou na osem, resp. šesť pruhov bez súbežných komunikácií namiesto šiestich pruhov s dvomi kolektormi je podľa Výskumného ústavu dopravného, a. s., (VÚD) bezpečnejšie a lepšie aj z pohľadu priepustnosti. Generálny riaditeľ a predseda predstavenstva inštitúcie Ľubomír Palčák upozornil na potrebu viacerých vjazdov do Bratislavy, nie v jednom koridore, pričom funkciu kolektorov by malo splniť rozšírenie cesty prvej triedy I/61 z hlavného mesta na Senec, prípadne cesty okolo Pezinka."Uvažovali sme aj o predĺžení R1 na obchvat D4, čiže hľadať viacej vstupov do Bratislavy a nemať dvanásť pruhov v jednom koridore. Dopravné modely ukazovali toto riešenie lepšie a bezpečnejšie," povedal Palčák. So šiestimi pruhmi na D1 a paralelnými komunikáciami pôvodne uvažovali Ministerstvo dopravy a výstavby SR a Národná diaľničná spoločnosť, a. s. (NDS). Proti zmene technického riešenia rozšírenia diaľnice medzi Bratislavou a Trnavou na osem pruhov po križovatku Blatné a šesť po Trnavu, ale bez kolektorov začali protestovať aktivisti z Občianskeho združenia Triblavina (názov križovatky na D1) a trvali na pôvodnom variante, s ktorým počítal aj územný plán Bratislavského samosprávneho kraja."Ani jedno riešenie nebude dostačujúce pre obsluhu celého územia (pri D1), o ktorom hovoria aktivisti. Ak chceme zlepšiť dostupnosť ľudí z tohto regiónu do Bratislavy a naspäť, treba hovoriť aj o témach ako verejná osobná doprava," uviedol Palčák. Pôvodné aj aktuálne riešenie majú podľa neho plusy a mínusy, ale bez vyriešenia podmienok verejnej osobnej dopravy sa nedá pohnúť ďalej. "Keď sme to riešili, bolo nám vyčítané, že sme nezahrnuli potenciálny nárast obyvateľstva v tomto území. Aktivisti uvádzali, že by tam malo pribudnúť viac ako stotisíc obyvateľov, tak nám vychádzalo, že by skolabovalo jedno aj druhé riešenie. Čiže tam by už ani kolektory nepomohli," upozornil šéf VÚD. Kolektory by podľa Palčáka boli výhodou len pre najbližšie územie v okolí diaľnice, ale nevyriešili by problémy vzdialenejších území. "Najväčšie nebezpečenstvo z pohľadu VÚD sme videli v tom, že mať v jednom koridore dvanásť pruhov, problém presunieme do Bratislavy. Preto je potrebné rozplynúť dopravu, keď už bude vybudovaný obchvat, vo viacerých častiach do Bratislavy, nie v jednom úzkom koridore," povedal Palčák. Vstup do hlavného mesta po diaľnici je podľa neho problém už v súčasnosti. "Prístavný most je limitujúci, na vstupe máme 65-70 tisíc vozidiel a tento vstup kapacitne už nestačí," doplnil. Železničná spoločnosť Slovensko, a. s., napríklad navrhuje zvýšenie kapacity osobnej vlakovej dopravy na trati Bratislava - Trnava vybudovaním tretej koľaje a k jednostrannému rozširovaniu diaľnice má výhrady. "Železničiari majú pravdu v tom, že z pohľadu dopravných riešení sa nedá diaľnica neustále rozširovať a musíme využívať iné módy dopravy. Dostať ľudí z áut do verejnej osobnej dopravy, aj železničnej, je trend v západnej Európe. My sme ešte len v plienkach, ale už sú tu aspoň úvahy," poznamenal Palčák.Zvýšenie kapacity železničnej dopravy pridaním ďalšej koľaje má podľa šéfa VÚD zmysel, musí to byť však rýchla doprava s kvalitným prístupom a úrovňou cestovania. "Ak sa to podarí, ľudia určite radi nechajú autá doma," uviedol Palčák. Súčasný nepriaznivý stav možno zlepšiť výstavbou záchytných parkovísk na začiatku Bratislavy a využitím rýchlej železničnej dopravy do centra mesta. "Toto je vec, ktorou sa dá do budúcna zlepšovať situácia. Nedá sa zlepšovať neustálym rozširovaním len cestnej dopravy," dodal.


Na obnovu pamiatok a sídiel kultúrnych inštitúcií dáme viac, sľubuje Maďarič

Slovenská národná galéria i hrad Krásna Hôrka by mohli byť dokončené do troch rokov

BRATISLAVA. Viac peňazí ako v minulosti vloží ministerstvo kultúry v nadchádzajúcom roku do obnovy pamiatok. Dôvodom je, že z rozpočtu Ministerstva kultúry (MK) SR na rok 2017 je na dotačný systém rezortu určených 16 miliónov eur, a to je oproti roku 2016 o 5,98 mil. eur viac. MK SR dá tieto zdroje hlavne na program na záchranu nášho kultúrneho dedičstva Obnovme si svoj dom a tiež na podporu kultúry znevýhodnených skupín obyvateľstva. Na pamiatky sa „podarilo získať vyššie prostriedky a pre budúci rok tam pôjde dvojnásobné množstvo. Domnievam sa, že ak takúto sumu, zhruba 12 miliónov eur, udržíme ďalšie roky, tak sa zásadným spôsobom posunie obnova pamiatkového fondu na Slovensku,“ konštatoval v rozhovore pre agentúru SITA minister kultúry Marek Maďarič. Aj doteraz sa podľa ministra urobilo veľa, vždy však bol problém s peniazmi. Pri dotáciách určených na záchranu kultúrneho dedičstva Slovenska chce MK SR zlepšiť aj ich distribúciu, „aby to malo logiku, aby sme sústreďovali prostriedky na dokončenie obnovy významných pamiatok“, priblížil Maďarič. Ministerstvo chce v obnove pamiatok zlepšiť systém, podľa ktorého sa rozhodne, na obnovu a záchranu ktorých pamiatok prispeje a v akom poradí. Zároveň sa pracuje na stratégii obnovy pamiatkového fondu, ktorú verejnosti ministerstvo predstaví práve v roku 2017. Obnova pamiatkových objektov je nielen dlhodobým cieľom MK SR, ale aj súčasťou programového vyhlásenia vlády. Krátko po jeho schválení v apríli 2016 šéf rezortu kultúry upozornil aj na potrebu prepojenia obnovy pamiatok na cestovný ruch. Využitie pamiatok na rôzne účely vrátane cestovného ruchu bude tiež súčasťou pripravovanej stratégie obnovy pamiatkového fondu. V programovom vyhlásení vlády sa hovorí aj o rekonštrukcii, obnove i dostavbe sídiel národných kultúrnych inštitúcií. Konkrétne sa spomína obnova, dostavba a modernizácia sídla Slovenskej národnej galérie v Bratislave, dokončenie obnovy hradu Krásna Hôrka a dostavba Múzea holokaustu v Seredi. Tak Krásna Hôrka, ako aj Múzeum holokaustu patria pod Slovenské národné múzeum. V pláne sú i prípravy na rekonštrukciu historickej budovy Slovenského národného divadla na Hviezdoslavovom námestí v Bratislave. Minister Maďarič sa domnieva, že „sú všetky predpoklady na to, aby sa v tomto volebnom období otvorila zrekonštruovaná a rozšírená Slovenská národná galéria“. Sú na to zdroje v rozpočte a napredujú aj stavebné práce, napriek tomu, že veľké búracie práce predsedníctvo SR v Rade EÚ mierne spomalilo. V rozpočte sa taktiež podarilo pokryť prostriedky na dokončenie Múzea holokaustu, ktoré ako prvé múzeum, ale aj vzdelávacie centrum o holokauste na Slovensku, slávnostne otvorili 26. januára 2016 v areáli bývalého pracovného a koncentračného tábora v Seredi. Múzeum už funguje, tri z piatich barakov sú už otvorené pre verejnosť. Treba však dobudovať zvyšné objekty. V časti areálu by mohol vzniknúť park a časť by sa mohla upraviť na parkovisko vhodné i pre autobusy. Vláda konkrétne vo svojom programovom vyhlásení píše, že "dokončí výstavbu Múzea holokaustu v Seredi ako inštitúcie s potenciálom vzdelávania a výchovy proti všetkým formám neznášanlivosti, násilia a extrémizmu". Na Slovensku boli počas 2. svetovej vojny tri pracovné tábory pre Židov - v Novákoch, Seredi a vo Vyhniach. Jediný dodnes dochovaný areál aj s budovami je v Seredi. Seredský tábor sa v septembri 1944 premenil na koncentračný. Objekty a areál bývalého pracovného a koncentračného tábora v Seredi vyhlásili v roku 2009 za národnú kultúrnu pamiatku. V prípade jedného z najkrajších stredovekých hradov, hradu Krásna Hôrka, strecha ktorého zhorela 10. marca 2012, je obnova podľa Mareka Maďariča v poslednej a najzložitejšej fáze venovanej reštaurovaniu. „Má to aj pozitívnu stránku, a to, že doteraz sme nikdy o Krásnej Hôrke nevedeli toľko ako dnes, pretože pri reštaurovaní sa musí všetko skúmať hĺbkovo. V tejto etape sa už pripravuje projekt dokončenia a celkovej obnovy,“ konštatoval minister. Maďariča teší, že časť nákladov kryje poistenie a pripomenul, že MK SR dalo objekty v jeho správe poistiť počas jeho prvého funkčného obdobia. Z poistky dostalo národné múzeum na rekonštrukciu sedem miliónov eur, potrebné však budú ďalšie milióny. Podľa plánov by hrad mal byť obnovený do troch rokov. Rekonštrukcia historickej budovy Slovenského národného divadla na Hviezdoslavovom námestí v Bratislave by sa postupne tiež mohla stať realitou. MK SR poskytne SND peniaze na vypracovanie projektu rekonštrukcie. K storočnici SND, ktorá pripadá na rok 2020, však budova pravdepodobne obnovená nebude. Minister kultúry verí, že by sa v tom čase mohlo aspoň začať s rekonštrukciou. Tá posledná bola v rokoch 1969 až 1972.


Nočnú vraždu v Bratislave objasnila polícia rýchlo

Z útoku obvinili Slováka pôvodom z Indie. Incident vyvolal vášne proti imigrantom. Podiel cudzincov na násilnej kriminalite sa ale zásadne nemení.

BRATISLAVA. Bratislavčan Branislav Balucha sa stal obeťou vraždy v noci z piatka na sobotu na ulici v centre mesta. Mal 37 rokov, hral futbal za Chorvátsky Grob. Po incidente medzi dvoma skupinkami ho útočník porezal nožom na krku. Privolaní záchranári mu už nedokázali pomôcť. Potýčka sa odohrala okolo štvrť na tri ránona Hviezdoslavovom námestí neďaleko nemeckej ambasády. Blízki obete tam cez víkend zriadili improvizovaný pomníček, kde ľudia nosili kvety a zapaľovali sviečky. Balucha bol spolu s 33-ročným Ukrajincom, ktorého útočník dorezal na tvári. Záchranka ho previezla do nemocnice na ošetrenie. Podozrivého muža polícia vypátrala rýchlo aj vďaka záznamom bezpečnostných kamier. V nedeľu oznámila, že z vraždy obvinila 37-ročného občana Slovenska, pôvodom z Indie. „Poškodených mal podľa doterajších informácií nožom napadnúť po predchádzajúcom verbálnom konflikte,“ konštatovala hovorkyňa bratislavskej polície Lucia Mihalíková. O väzbe útočníka bude rozhodovať súd. V prípade dokázania viny mu hrozí trest od 15 do 20 rokov. Skutočnosť, že obvinený muž z Indie mal slovenské občianstvo znamená, že pred tým musel mať na Slovensku trvalý pobyt najmenej osem rokov. Zároveň musel byť bezúhonný, čo znamená, že nebol odsúdený za úmyselný trestný čin, ani proti nemu neviedli trestné stíhanie. Prvé správy o udalosti vyvolali na internete nenávistné reakcie proti imigrantom. Server pluska.sk informoval, že útočník bol cudzinec tmavšej pleti. Podobne o cudzincovi písal aj portál cas.sk. Aj preto polícia v nedeľu v oficiálnej správe zdôrazňovala, že nešlo o prípad terorizmu, aké sa v čase utečeneckej krízy stali už vo viacerých európskych mestách. Podiel cudzincov na násilnej trestnej činnosti sa na Slovensku za posledné roky zásadne nemení. V roku 2014 polícia zaznamenala 73 prípadov, v roku 2015 ich bolo 68 a vlani spolu 88. Je to menej ako pred desiatimi rokmi, keď za rok 2007 obvineniu z násilností čelilo 95 cudzincov. V tomto roku ich do septembra bolo 51 z celkového počtu 3331 obvinených násilníkov. Väčšinou ide o ľudí z ostatných európskych štátov. Českej republiky, Maďarska, Rumunska, Srbska, Rumunska, či Ukrajiny. V Bratislave obvinili vlani z násilia osemnásť cudzincov, čo bolo o päť viac ako v roku 2015. V roku 2014 ich bolo dvadsať. V roku 2007 spolu 22. Za tento rok polícia do konca augusta cudzincom v hlavnom meste vzniesla 15 obvinení z násilia. Najviac ich bolo zo Srbska a Ukrajiny (po troch).


Trump sa chcel zbaviť aj prokurátora, ktorý vyšetruje jeho kampaň

Americký prezident neskôr svoje rozhodnutie pod tlakom zmenil.

WASHINGTON. Americký prezident Donald Trump nariadil vlani v júni prepustenie špeciálneho prokurátora Roberta Muellera, ktorý sa venuje vyšetrovaniu údajného zasahovania Ruska do prezidentských volieb v USA a možnej spolupráce medzi Moskvou a Trumpovým volebným tímom. Nariadenie ale stiahol po tom, ako mu právnik Bieleho domu Don McGahn pohrozil vlastnou výpoveďou. Vo štvrtok o tom informoval denník New York Times, ktorý sa odvolával na štyroch ľudí oboznámených s prezidentovou požiadavkou. Podľa novín sa Trump dožadoval Muellerovho prepustenia pár týždňov po tom, ako ho zástupca generálneho prokurátora Rod Rosenstein v máji poveril vyšetrovaním. Trump vtedy svoje rozhodnutie argumentoval tým, že Mueller nemôže byť spravodlivý, lebo sa sporia o poplatky v Trumpovom golfovom klube v Sterlingu vo Virgínii, ktoré podľa prezidenta dlžil. Okrem toho tiež tvrdil, že nastane konflikt záujmov, keďže špeciálny prokurátor pracoval pre rovnakú právnu firmu ako Trumpov zať a poradca Jared Kushner.Muellerov hovorca Peter Carr ani právnik Bieleho domu Ty Cobb venujúci sa reakcii na dané vyšetrovanie správu v New York Times nekomentovali. Zareagoval na ňu ale napríklad demokratický senátor a podpredseda Senátneho výboru pre spravodajskú činnosť Mark Warner, ktorý sa vyjadril, že ak je táto správa pravdivá, Trump prekročil čiaru. "Akýkoľvek pokus o odvolanie špeciálneho prokurátora, omilostenie kľúčových svedkov alebo iné zasahovanie do vyšetrovania by bolo hrubým zneužitím moci a všetci členovia Kongresu, z oboch strán, majú zodpovednosť voči našej ústave a krajine, aby to okamžite objasnili," povedal. Správa v New York Times vyšla v čase, keď sa v rámci vyšetrovania schyľuje k výpovedi samotného prezidenta. Ten v stredu povedal, že je viac než ochotný odpovedať pod prísahou, čo neskôr jeden zo zástupcov Bieleho domu vysvetlil, že sa k tomu ale dobrovoľne nehlási. Pred Muellerom a jeho tímom už vypovedali desiatky ľudí vrátane viac ako 20 zamestnancov Bieleho domu či 28 osôb spriaznených s Trumpovou kampaňou. Federálni agenti v rámci vyšetrovania už zadržali zahraničnopolitického poradcu Trumpovej kampane Georgea Papadopoulosa, ktorý sa stal kľúčovým svedkom. Obvinili tiež bývalého šéfa kampane Paula Manaforta a jeho spolupracovníka Ricka Gatesa zo sprisahania proti USA, poskytovania falošných výpovedí či prania špinavých peňazí. S vyšetrovateľmi spolupracuje aj bývalý Trumpov poradca pre národnú bezpečnosť Michael Flynn, ktorého obvinili z klamania FBI.


Trump uznal Golanské výšiny za izraelské územie, Rúhání sa búri

TEHERÁN. Iránsky prezident nesúhlasí s rozhodnutím administratívy amerického prezidenta Donalda Trumpa, ktorá uznala suverenitu Izraela nad Golanskými výšinami. Hasan Rúhání v piatok vyhlásil, že toto rozhodnutie "pošliapalo medzinárodné pravidlá týkajúce sa Golan".Vyjadril sa, že Iránci "by mali vzdorovať" a tak zvíťaziť nad USA a Izraelom. Iránsky minister zahraničných vecí vo štvrtok povedal, že rozhodnutie USA len pripomína arabským a moslimským krajinám, že Spojené štáty a Izrael im "ukradnú ich zem". Sýria a mnohé arabské krajiny už takisto odsúdili rozhodnutie šéfa Bieleho domu. Izrael sa zmocnil Golanských výšin počas vojny v roku 1967. Irán podporuje Sýriu a protiizraelské militantné skupiny ako Hamas a Hizballáh.


Po silnom zemetrasení na Filipínach hlásia najmenej dvoch mŕtvych

MANILA. Štvrtkové silné zemetrasenie v strednej časti Filipín si vyžiadalo minimálne dvoch mŕtvych a viac ako stovku zranených. V meste Kananga v provincii Leyte sa následkom otrasov zrútila dvojposchodová budova, v ktorej troskách zahynul jeden človek a minimálne 10 ďalších sa zranilo. Zatiaľ pritom nie je jasné, koľko ľudí v nej uviazlo. Na prízemí zrútenej budovy sa nachádzali obchod s potravinami a kozmetický salón a na poschodí bol penzión. Momentálne sú v jej okolí intenzívne záchranárske práce.V neďalekom meste Ormoc zahynula mladá žena v dome, na ktorý sa zosunula pôda. Viac ako stovka ďalších je zranených. Na niektorých budovách a cestách v meste sú praskliny.Geologická služba Spojených štátov amerických (USGS) uviedla, že hypocentrum zemetrasenia s magnitúdom 6,5 stupňa sa nachádzalo v horskej oblasti neďaleko mestečka Masarayao v provincii Leyte v hĺbke 6,5 kilometra. Filipínski seizmológovia naopak konštatovali, že ho zachytili v hĺbke len dvoch kilometrov.


AKTUALIZOVANÉNávrh na zrušenie amnestií posunuli poslanci do druhého čítania

Fico je podľa Nicholsonovej za zrušenie amnestií kvôli preferenciám.

BRATISLAVA. Zmena Ústavy SR, na základe ktorej má Národná rada SR dostať možnosť rušiť prezidentské amnestie alebo individuálne milosti, ak odporujú princípom demokratického a právneho štátu, a ústavný súd má získať kompetenciu posudzovať ich rušenie, je v druhom čítaní. V závere piateho rokovacieho dňa 14. schôdze Národnej rady o tom 112 hlasmi rozhodli poslanci. Prítomných bolo 146 poslancov. Za posunutie návrhu do ďalšieho legislatívneho procesu hlasovali poslanci Smeru, Mosta-Híd aj SNS okrem Antona Hrnka, ktorý sa zdržal. Kladne hlasovali aj poslanci Sme rodina, ĽSNS a polovica klubu SaS. Poslanci OĽaNO-NOVA sa zdržali. Diskusia o koaličnom návrhu na zrušenie amnestií Vladimíra Mečiara bola dnes v parlamentnom pléne jedinou témou. Koalícia si najskôr presadila skrátené legislatívne konanie a podvečer piateho rokovacieho dňa 14. schôdze parlamentu prijala rozhodnutie, že všetci prihlásení do rozpravy v rámci prvého čítania vystúpia ešte dnes bez ohľadu na čas tak, aby sa mohlo hlasovať. Opozičný poslanec Ján Budaj (OĽaNO-NOVA) počas rozpravy ocenil, že sa koaličné strany Smer a SNS odvážili zmeniť svoj doterajší odmietavý postoj ku zrušeniu amnestií Vladimíra Mečiara. Vyhlásil to ako prvý rečník počas rozpravy ku zrušeniu amnestií s dôvetkom, že názory nemení iba hlupák. "Ale či ich Smer a SNS zmenili naozaj, alebo len zdanlivo, to ukážu až činy. Z návrhu zákona to celkom zrejmé nie je. Ani po hlasovaní nebude nič rozhodnuté, lebo stále je v hre aj možnosť zrušenie amnestií zmariť. Ale v hre bude aj to, že tí, ktorí si ich zrušenie nikdy nepriali, budú musieť priznať, že k tomu dôjsť musí," povedal Budaj. Amnestie porušili ľudské práva jednotlivca a sú preto v rozpore s princípmi demokratického a právneho štátu. Poslanec je presvedčený, že pre slovenskú spoločnosť a demokraciu je dôležité, aby kauza bola vyšetrená a aby sme poznali vraha. "Osud jednotlivca nesmie byť nikdy hračkou v rukách politikov," povedal na margo vraždy Róberta Remiáša. Budaj však má výčitky k tomu, ako chce koalícia tento dobrý zámer realizovať. "Neverím, že ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská či Béla Bugár (obaja Most-Híd) sú osobne nadšení z tohto postupu. Na prvom mieste je to skrátené legislatívne konanie," povedal na margo dopoludňajšieho rozhodnutia parlamentu rokovať o amnestiách v zrýchlenom režime. Budajovi sa tiež nepáči, že definitívne rozhodovanie o zrušení amnestií chce nechať koalícia na pleciach Ústavného súdu. "Politickým cieľom tejto novely je teda preniesť definitívnu bodku za rozhodnutím von z tejto sály, niekam, kde sú tí, ktorí sa občanom priamo nezodpovedajú," upozornil s tým, že ústavní sudcovia sú nominanti na 12 rokov, ich mandát je pevný, imunita nedotknuteľná, platy ozrutné a ich rozhodovanie veľmi vzdialené z dohľadu verejnosti. Ministerka Žitňanská Budajovi poďakovala, že najmä prvá časť jeho prejavu bola dôslednou obhajobou liberálnej demokracie. "Ak nás niečo zaťažuje, tak to, že sme sa nedokázali dôsledne vyrovnať s našou minulosťou prvou Slovenskej republiky ani s minulosťou komunizmu a možno aj preto sme spadli do éry mečiarizmu," myslí si. Vicepremiérka je presvedčená, že keď koaličný návrh prejde a amnestie parlament zruší, pred Ústavným súdom sa bude o čo oprieť. "Amnestie porušili ľudské práva jednotlivca a sú preto v rozpore s princípmi demokratického a právneho štátu," deklarovala. Je normálne, aby sa spamätal po desiatich rokoch, kedy tvrdil, že amnestie sú nezrušiteľné, a dnes predkladá návrh na ich zrušenie? Žitňanská na druhej strane priznala, že je vo zvláštnej pozícii, pretože aktuálne obhajuje vládny návrh, ktorý je kompromisom, v minulosti pritom vždy hlasovala za ústavný zákon, ktorý by amnestie zrušil. "Ale táto priama cesta dnes v pléne nemá 90 hlasov," podotkla. Na margo ústavných sudcov vyhlásila, že aj keď má kritický pohľad na viaceré verdikty tohto súdu, nedovolí si všetkých ústavných sudcov "spláchnuť" do jedného vreca a nazvať ich straníckymi nominantami. "To, že Ústavný súd hodnotovo nereprezentuje celé toto plénum, tak to možno súvisí aj s tým, že už dvakrát sa nám ako pravici podarilo neobsadiť niektoré miesta na Ústavnom súde," priznala. Podpredsedníčka parlamentu Lucia Ďuriš Nicholsonová (SaS) tvrdí, že skutočným dôvodom, prečo sa premiér Fico tvári, že pri rušení amnestií zmenil názor, sú klesajúce preferencie jeho Smeru. "Dve tretiny občanov si želajú zrušenie amnestií a je jedno, čím je to spôsobené. Ale je to tak. A to je jediný dôvod, prečo sa Fico tvári, že chce amnestie zrušiť. Je normálne, aby sa spamätal po desiatich rokoch, kedy tvrdil, že amnestie sú nezrušiteľné, a dnes predkladá návrh na ich zrušenie?" pýtala sa Ďuriš Nicholsonová. Ako človek, ktorý od začiatku pracoval na vytvorení ústavného systému republiky, som jeden z tvorcov ústavy, musím povedať, že nepodporím ani koaličný, ani opozičný návrh. Za premiérovým postojom preto vidí populizmus. "Je to jeden veľký oklam, ktorý súvisí jedine s tým, že to chcú dve tretiny občanov a Smeru klesajú preferencie. Fico potrebuje vstúpiť do dejín, že jeho návrh bol úspešný a amnestie sa zrušili. My ostatní sme tu len v úlohe štatistov. Tvárou zrušenia amnestií nebude Ján Budaj (OĽaNO-NOVA), ale Robert Fico," odkázala. Opozičná poslankyňa zdôraznila, že z piatich opozičných pripomienok ku koaličnému návrhu vládne strany zrejme vyhovejú len dvom. Prvou je, aby sa koalícia a opozícia spolu dohodli, kto bude v tejto veci zastupovať parlament pred Ústavným súdom. Druhou pripomienkou, ktorá by mohla prejsť, je zábezpeka, že nebude možné brať amnestované skutky ako premlčané. "Mám preto obrovský problém za to zahlasovať. Ja sa chcem podpísať pod skutočné zrušenie amnestií a nechcem byť hrobárom týchto snáh," dodala. Na kritické slová Ďuriš Nicholsonovej nikto zo zástupcov koalície nereagoval. Poslanec za SNS Anton Hrnko nepodporí opozičný, ale ani koaličný návrh na zrušenie amnestií Vladimíra Mečiara. Vyhlásil to v pléne s tým, že sa nechce podieľať na búraní ústavného poriadku, ktorý pomáhal stavať. "S Mečiarom sme mali od začiatku mnohé rozpory najmä o tom, ako treba vykonávať politickú moc. Nikto ma nemôže obviniť, že by som bol stúpencom Mečiara alebo jeho politiky. Ale ako človek, ktorý od začiatku pracoval na vytvorení ústavného systému republiky, som jeden z tvorcov ústavy, musím povedať, že nepodporím ani koaličný, ani opozičný návrh," deklaroval. Podľa Hrnka je 22 rokov dosť na to, aby sa amnestiami prestali zaoberať politici a venovali sa tomu historici. "Spravodlivosť nie je možné budovať inak ako prostredníctvom práva a zákona. Príliš si vážim česť, svoje meno, zákony a spravodlivosť. História bude hodnotiť každého a ten súd bude tvrdý," myslí si. Hrnkovi sa tiež nepáčia niektoré pohľady na Mečiarovu éru. "Prvý, kto použil tajnú službu proti protivníkovi, bol prezident Michal Kováč, ktorý dal sledovať Vladimíra Mečiara tajnou službou. Ale nazvať to zločinným režimom mečiarizmu, ako to urobil prezident Andrej Kiska, je nehoráznosť. Bola taká doba. Netreba to ospravedlňovať, ale vysvetľovať. Ale nazvať to zločinným režimom je nehorázne," dodal. Poslankyňa Natália Blahova v mene strany SaS povedala, že lámať ústavu v skrátenom legislatívnom konaní, naviac v takomto senzitívnom prípade, je nešťastný postup, ktorý spoločenskú, politickú aj odbornú diskusiu skrátil na absolútne a neprijateľné minimum. To môže mať vážne dôsledky. Ako uviedla, SaS víta „unikátnu zmenu postoja vládnej koalície“. „My, poslanci za SaS, máme veľký záujem na tom, aby táto obrovská poškvrna našej minulosti neohavila krátku históriu Slovenskej republiky. Máme eminentný záujem na tom, aby prebehol spravodlivý proces, na ktorého konci budú vinníci potrestaní. Lebo štátna moc amnestovala samú seba zo zločinov proti svojim občanom. A to je neospravedlniteľné,“ vyhlásila. Za návrhom Jána Budaja stoja a považujú ho za čistejší, no sú otvorení rokovaniu aj o vládnom návrhu. „No ten prináša také úskalia, ktoré môžu spôsobiť, že Mečiarove amnestie budú ústavným súdom navždy pochované. Stali by sa tak našou nočnou morou zatlačenou do podvedomia tejto krajiny,“ povedala. Dodala, že liberáli sú si vedomí týchto nástrah, a preto v druhom čítaní majú záujem vládny návrh vylepšiť pozmeňujúcimi návrhmi. „Na konci má byť návrat spravodlivosti a právneho štátu,“ uzavrela. Poslanec Ondrej Dostál z SaS skritizoval, že poslanci rokujú o vládnom návrhu aj po devätnástej hodine, až pokým neukončia rokovanie v prvom čítaní o zrušení Mečiarových amnestií. Túto zmenu času rokovania navrhla poslankyňa za Smer Jana Laššáková.


Pálffy by podporil Šatana na čele SZĽH, svoju kandidatúru nevylúčil

Bývalý reprezentant je v súčasnosti poslancom mestského zastupiteľstva v rodnej Skalici.

SKALICA. Ak by súčasný generálny manažér slovenskej hokejovej reprezentácie Miroslav Šatan kandidoval koncom júna na pozíciu prezidenta Slovenského zväzu ľadového hokeja (SZĽH), od niekdajšieho spoluhráča Žigmunda Pálffyho by mal verejnú podporu. Aktuálne však nevylúčil ani to, že sa sám bude uchádzať o tento post. Známe nie je ani to, či sa oň bude zaujímať Šatan alebo súčasná hlava zväzu. V predchádzajúcich voľbách, v ktorých sa na čelo SZĽH dostal Martin Kohút, podporoval Pálffy neúspešného kandidáta Tibora Turana. "Šarkyho by som stopercentne podporil. Chcel som sa s ním rozprávať na túto tému, zatiaľ som nemal príležitosť. Ak sa však rozhodne, že pôjde kandidovať na prezidenta, verejne mu vyslovím podporu. Otázne je, ako sa k tomu postaví. Neviem, či chce zostať len vo funkcii generálneho manažéra, hoci podľa by sa dala jeho súčasná pozícia skĺbiť s prezidentskou. Nevidím v tom problém. Ak pôjde Miro do volieb, nemá význam riešiť niečo iné,“ povedal Pálffy podľa denníka Šport. Štyridsaťšesťročný Žigmund Pálffy je v súčasnosti poslancom mestského zastupiteľstva v rodnej Skalici. Úspešnú hráčsku kariéru ukončil v lete 2013. Počas nej v zámorskej NHL hral za New York Islanders, Los Angeles Kings a Pittsburgh Penguins. Slovensko reprezentoval na piatich MS vrátane zlatého Göteborgu 2002 aj bronzových Helsínk 2003, štartoval aj na troch ZOH (1994, 2002 a 2010).


Grécko a jeho veritelia sa dohodli na reformách

Grécku sa otvára cesta k získaniu dlho zadržiavanej druhej splátky z tretieho úveru.

ATÉNY. Grécko a jeho zahraniční veritelia dnes ráno dosiahli dohodu o reformách a úsporných opatreniach, ktoré musia Atény zaviesť, aby získali ďalšiu splátku z tretieho záchranného balíka. Oznámil to minister financií Euklid Tsakalotos po maratóne rokovaní s veriteľmi. Podľa Tsakalotosa sa tak Grécku otvára cesta k získaniu dlho zadržiavanej druhej splátky z tretieho úveru aj k vyjednávaniam o zmiernení dlhu. Rokovania o technickej dohode sa podarilo vo všetkých bodoch uzavrieť, uviedol grécky minister. To znamená, že Grécko by malo získať ďalších vyše 7 miliárd eur z 86-miliardového tretieho úveru. Atény potrebujú v júli uhradiť staršie dlhy v hodnote približne 7,5 miliardy eur, ktorým vyprší platnosť. Ale oveľa dôležitejším výsledkom maratónu rokovaní je, že sa podarilo stanoviť podmienky, ktoré otvárajú Grécku cestu k rozhovorom o zmiernení dlhu. Dohoda zahŕňa ďalšie škrty v dôchodkoch aj po roku 2018, a tiež zníženie hranice pre oslobodenie z dane z príjmu. To by malo Grékom pomôcť ušetriť v rokoch 2019 - 2020 sumu zodpovedajúcu 2 % hrubého domáceho produktu (HDP). Okrem toho sa Atény zaviazali, že budú udržiavať vysoký primárny prebytok aj po vypršaní záchranného programu v júli 2018. Konkrétne, podľa návrhu dokumentu by malo Grécko dosiahnuť v roku 2018 primárny rozpočtový prebytok 2,2 % HDP a v rokoch 2019 - 2020 ho zvýšiť na 3,5 % HDP, ak zavedie dohodnuté opatrenia. Dohoda však musí najprv v Grécku prejsť legislatívnym procesom, aby mohli ministri financií z eurozóny na zasadaní 22. mája schváliť uvoľnenie ďalšej splátky Aténam.


Členovia rady pre kultúru kolektívne odstupujú

Členom rady sa nepáči zmeny pri dotáciách v Bratislavskej regionálnej dotačnej schéme.

BRATISLAVA. Členovia Rady pre kultúru Bratislavského samosprávneho kraja (BSK), ktorá bola odborným garantom Bratislavskej regionálnej dotačnej schémy (BRDS), sa rozhodli kolektívne odstúpiť z pozície členov rady. Na štvrtok tlačovej konferencii to povedal jej predseda Fedor Blaščák. “Krajskí poslanci dostanú v piatok na zasadnutí zastupiteľstva na schválenie návrh na poskytnutie dotácií z BRDS, ktorý oproti odporúčaniu odbornej komisie prešiel významnými zmenami. Dotačná komisia zložená z poslancov pristúpila k úpravám zoznamu žiadostí navrhnutých na podporu v miere, ktorá nie je pre členov rady akceptovateľná,“ uviedol ďalej Blaščák. Dodal, že poslanci BSK v Dotačnej komisii urobili krok späť a vrátili sa k politickému rozhodovaniu o dotáciách, nerešpektujúc kritériá a návrhy odborných hodnotiteľov. Podľa bývalého predsedu a člena rady Michala Hvoreckého podpora kultúry vznikom BRDS získala osobitú pozíciu, neprekrývala sa s ostatnými oblasťami, pričom o návrhoch na udelenie dotácií rozhodovali nezávislí odborníci, nie iba politici. “Dnes to, žiaľ, vyzerá tak, že politické rozhodnutia opäť prevážia nad odbornosťou,“ dodal Hvorecký. “Odborníci sa dostali do polohy referentov. Ako hodnotitelia sme márnili čas diskusiou o kritériách, zvažovaním a hodnotením obrovského množstva projektov. Poslanecká dotačná komisia uplatnila vlastné kritériá,“ vysvetlil ďalší člen rady Rastislav Ballek.Spor medzi odborníkmi a poslancami sa opakovane pokúšal vyriešiť predseda BSK Juraj Droba. Na rokovaní oboch strán sa však nepodarilo dospieť k zhode, poslanci vyjadrili výhrady voči návrhom odbornej komisie a neboli ochotní ďalej o veci rokovať. “Poslanci uplatnili svoju právomoc definitívne rozhodnúť bez ohľadu na výhrady protistrany,” uzavrel Blaščák. Predseda BSK Juraj Droba rešpektuje rozhodnutie členov Rady pre kultúru BSK na dočasné pozastavenie ich činnosti. "Ja za seba sľubujem, že po tom, ako budeme mať za sebou tohtoročné hlasovanie v zastupiteľstve, ktoré bude v piatok, tak skúsim nastaviť taký model, ktorý bude prijateľný pre všetky strany," uvádza sa v jeho stanovisku. Juraj Droba zároveň ďakuje odborníkom z hodnotiacej komisie za ich tvrdú prácu. Boli to stovky projektov, ktoré si museli podľa neho naštudovať, prečítať a odviedli maximálny výkon, za čo im patrí jeho veľká úcta a vďaka. Predseda BSK tiež pripomína, že Bratislavský samosprávny kraj v tomto roku má v rozpočte 4,5 milióna eur na podporu kultúry a kultúrnych projektov a tento stav chce zachovať. Stanovisko agentúre SITA poskytla vedúca oddelenia masmediálnej komunikácie BSK Veronika Beňadiková.Bratislavská regionálna dotačná schéma vznikla v roku 2015 a postupne sa etablovala ako nový a progresívny nástroj podpory kultúry a umenia v Bratislavskom samosprávnom kraji. Išlo o najvýznamnejšiu štrukturálnu zmenu v oblasti financovania umenia a kultúry od roku 1989 na úrovni samospráv.


Bývalý šéf OSN Pan Ki-mun bude členom prominentnej Rady starších

Ešte vo februári vyhlásil, že sa o tento úrad uchádzať nebude.

NEW YORK. Bývalý generálny tajomník Organizácie Spojených národov Pan Ki-mun sa čoskoro stane členom tzv. Rady starších, a síce skupiny prominentných osobností a bývalých štátnikov, ktorú v roku 2007 založil bývalý juhoafrický prezident Nelson Mandela. Oznámil to v piatok Panov predchodca vo funkcii generálneho tajomníka OSN a súčasný predseda Rady starších Kofi Annan. "Ako nový člen Rady starších z východnej Ázie prinesie jedinečnú a cennú perspektívu založenú na svojich skúsenostiach s globálnym vedením a geopolitikou," uviedol podľa agentúry DPA Annan vo vyhlásení na adresu Pana. Rada Starších je apolitická skupina bývalých štátnikov a prominentných osobností, zameraná na podporu mieru, spravodlivosti a ľudských práv vo svete, ktorá upozorňuje na často zanedbávané problémy. "Rada Starších a OSN zdieľajú rovnaké hodnoty v oblasti spravodlivosti, solidarity a odhodlania bojovať za mier a ľudské práva. Nedočkavo čakám na svoju úlohu v tejto novej kapitole mojej kariéry," povedal Pan Ki-mun. Pan Ki-mun (73) zastával funkciu generálneho tajomníka OSN od januára 2007 do decembra 2016. Očakávalo sa, že po skončení tohto mandátu bude kandidovať na post juhokórejského prezidenta, pričom za favorita ho označovali aj mnohé prieskumy verejnej mienky. Samotný Pan však ešte vo februári vyhlásil, že sa o tento úrad uchádzať nebude.


Bratislavčanov čakajú obmedzenia, začnú sa ďalšie opravy ciest

BRATISLAVA. V ďalšej vlne tohtoročnej masívnej opravy bratislavských ciest sa v nedeľu od 08.00 h začne vymieňať asfalt na Bratislavskej ulici v Záhorskej Bystrici. Podľa informácií Dopravného podniku Bratislava (DPB) bude premávka v opravovanom úseku, medzi križovatkami s ulicou Československých tankistov a Tatranská, jednosmerná v smere do mesta. Práce by mali trvať do 15. júna. V pondelok 28. mája začína hlavné mesto opravovať dlažbu na Uršulínskej a Radničnej ulici, v tomto prípade je predpokladaný koniec opravy terminovaný na 24. júna. "V oboch prípadoch bude premávka usmernená prenosným dopravným značením. Uršulínska ulica bude čiastočne prístupná aj pre individuálnu osobnú dopravu, rovnako bude umožnený vjazd do podzemnej garáže Centrum. Oprava v okolí garáže bude realizovaná počas víkendu," spresňuje hlavné mesto na svojom webe. V utorok 29. mája o 10.00 h sa odštartuje oprava jednej z najfrekventovanejších komunikácií v Bratislave - Račianskej ulice. Hlavné mesto v rámci rekonštrukcie opraví úsek dlhý zhruba 2,1 kilometra, a to od križovatky s Nobelovou po križovatku s Hečkovou ulicou v oboch smeroch. Práce majú byť ukončené do 1. júla. V týchto dňoch pokračujú opravy Brnianskej, Hodonínskej a Budatínskej ulice. V roku 2018 chce bratislavská samospráva opraviť celkovo 100 km jazdných pruhov. Do opráv komunikácií investuje hlavné mesto 16 miliónov eur, sedem miliónov z rozpočtu mesta a deväť miliónov eur z vládnej dotácie. Súčasťou balíka opráv je aj vybudovanie 200 bezbariérových úprav priechodov pre chodcov, oprava 19 km chodníkov a 26 bezpečnejších zastávok MHD.


Po znovuotvorení hraníc prúdia z Venezuely do Kolumbie tisíce ľudí

Za posledné roky opustili Venezuelu viac ako štyri milióny ľudí.

CUCUTA. Tisíce ľudí v sobotu prekročili venezuelsko-kolumbijskú hranicu, aby si v Kolumbii nakúpili potraviny a lieky po tom, ako venezuelský prezident Nicolás Maduro opäť otvoril hranicu medzi krajinami, ktorá bola zatvorená od februára. Informovala o tom spravodajská agentúra AP. Dlhé rady Venezuelčanov čakali na dvoch medzinárodných mostoch v blízkosti kolumbijského pohraničného mesta Cucuta, aby im kolumbijskými úradníci skontrolovali doklady. Niektorí z nich niesli na rukách deti. Dav pomáhali kontrolovať venezuelskí pohraničníci. Maduro nariadil čiastočne zatvoriť hranicu s Kolumbiou vo februári. Dôvodom bola snaha opozičného lídra Juana Guaidóa, ktorý sa v januári vyhlásil za dočasného prezidenta, priniesť do Venezuely humanitárnu pomoc, ktorú vláda USA letecky dopravila do Kolumbie. Maduro v tom však videl zámienku pre vojenskú intervenciu. Oznámenie Madura prišlo niekoľko hodín po tom, čo OSN konštatovala, že len od novembra 2018 viac ako milión ľudí odišlo z Venezuely, ktorá sa zmieta v ťažkej ekonomickej a politickej kríze. Za posledné roky opustili krajinu vyše štyri milióny ľudí. Najviac ich je v Kolumbii, a to približne 1,3 milióna. V Peru sa usadilo 768-tisíc Venezuelčanov, vyplýva z údajov Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR). Venezuela v máji znovu otvorila svoju pozemnú hranicu s Brazíliou a námornú hranicu s ostrovom Aruba (zámorské autonómne územie Holandska) v Karibskom mori.


DOBRÉ RÁNODobré ráno: Čína chystá revolúciu, môže zaskočiť aj komunistov

Si Ťin Pching by mohol priniesť radikálnu zmenu v krajine.

Od Čias Maa Ce Tunga nepatria čínski prezidenti medzi najsledovanejšie osoby. Sú vnímaní ako ľahko nahraditeľné figúrky v komunistickej strane, ktoré majú za úlohu potriasať si ruky so svetovými lídrami všade tam, kde má Čína svojich zástupcov. Ten terajší, volá sa Si Ťin Pching a môže sa stať výnimkou a stať sa doživotným prezidentom. Peter Tkačenko sa o Číne rozpráva s Matúšom Krčmárikom. Podcast Dobré ráno vzniká vďaka práci našich kolegov, reportérov a editorov v denníku SME. Ak chcete podporiť hľadanie faktov a pravdy, najľahšie to urobíte kúpou predplatného SME na sme.sk/podcast. Vo Veľkej Mači bol zavraždený novinár Ján Kuciak a jeho priateľka Martina Kušnírová. Podľa policajného prezidenta Tibora Gašpara jestvujú indície, podľa ktorých vražda súvisela s Kuciakovou vraždou. Premiér Robert Fico oznámil, že vláda vyčlenila milión eur ako odmenu za informácie vedúce k dolapeniu vinníkov. Téme sme sa včera venovali aj v mimoriadnom vydaní podcastu Dobré ráno. Európska únia futbalových asociácií UEFA neprijala do svojich radov ostrov Jersey. Proti prijatiu bolo 49 z 55 prítomných delégatov UEFY. Potraviny a nealkoholické nápoje na Slovensku v januári medziročne zdražili o viac ako 6,8 percenta. Jedná sa tak o najvýraznejšie zdražovanie v rámci celej EÚ, a to už tretí mesiac po sebe. Bývalá prvá dáma USA Michelle Obamová vydá v novembri svoje pamäti. Ako v nedeľu oznámila na sociálnej sieti Twitter, pripravovaná kniha bude mať názov Becoming. Svoju autobiografiu označila Obamová za "hlboko osobnú skúsenosť". Tibor Rostás, šéfredaktor časopisu Zem a Vek, je obvinený z trestného činu súvisiaceho s extrémizmom za článok Klin židov medzi Slovanmi a konala sa u neho domová prehliadka. Trestné oznámenie na Rostása podal riaditeľ Nadácie Zastavme Korupciu Pavel Sibyla. Trestné stíhanie vo veci začalo ešte minulý rok v lete. Dostupné na službe Spotify Pre Android: RSS | SoundCloud | Stitcher | Pocket Casts | TuneIn Ak máte iPhone (presmeruje vás do aplikácie): Apple podcasty  Pridajte sa do facebookovej skupiny Podcastový klub denníka SME. Môžete v nej diskutovať s tvorcami jednotlivých dielov a pomôcť nám s nápadmi na rôzne zlepšenia a úpravy.


Veteránisti odštartujú sezónu v Šenkviciach

Združenie VTC - Šenkvice otvára veteránsku sezónu. Podujatie nesie názov Aprílové štartovanie 2017, a je to už druhý ročník tohto podujatia. Veteránska jazda bude viesť pekným okolím Bratislavského kraja cez okresy Pezinok a Senec. Jazda je rozdelená na dve etapy s celkovou dĺžkou cca 85 -90 km s prestávkami. Aj v tomto prípade ide o priateľské stretnutie milovníkov veteránov, historických vozidiel a motocyklov. Prostredníctvom galérie si pripomíname atmosféru veteránskej jazdy v minulom roku.


Po zemetrasení na Filipínach hlásia najmenej jedného mŕtveho

MANILA. Najmenej jeden človek zahynul a niekoľko desiatok utrpelo zranenia pri silnom zemetrasení, ktoré zasiahlo v stredu južné Filipíny. Tlačová agentúra AP to uviedla s odvolaním sa na miestne médiá. Televízna sieť ABS-CBN informovala, že v meste Datu Paglas v provincii Maguindanao prišlo o život dievča, na ktoré spadla v dome stena. V meste Tulunan v provincii Cotabato zase padajúce úlomky betónovej steny zranili dvoch obyvateľov. Ten istý zdroj predtým informoval aj o zranení staršieho muža padajúcim predmetom v jednom z nákupných centier. V provincii Davao del Sur utrpelo zranenia vyše 20 dedinčanov, ktorých takisto zasiahli padajúce predmety. Predstavitelia mesta Magsaysay uviedli, že poškodených bolo mnoho domov, pričom v niektorých prípadoch ide o "totálne" škody. Predstaviteľ oblastného úradu civilnej ochrany informoval o rozsiahlom poškodení školy v meste Digos, nie je však známe, že by niekto zostal uväznený v troskách. Zemetrasenie zaznamenané o 19.37 h miestneho času (13.37 h SELČ) dosiahlo podľa údajov americkej geologickej služby USGS magnitúdu 6,4. Otrasy vznikli v hĺbke 14 kilometrov a ich epicentrum sa nachádzalo približne osem kilometrov od mesta Columbio v provincii Sultan Kudarat na ostrove Mindanao. V zasiahnutej oblasti neskôr pocítili aj ďalšie "pomerne silné" záchvevy. Vznik vĺn cunami nehrozil, keďže zemetrasenie nastalo vo vnútrozemí. Úrady odporučili obyvateľom, ktorí hromadne opúšťali svoje príbytky, aby sa pred návratom ubezpečili, že nie sú poškodené. V niektorých prípadoch je to však zložité vzhľadom na výpadky v dodávkach elektriny. Miestni predstavitelia tiež nariadili ponechať školy v zasiahnutom regióne vo štvrtok zatvorené, aby bolo možné budovy skontrolovať. V danom regióne sa nachádza aj Davao, domovské mesto filipínskeho prezidenta Rodriga Duterteho, ktorý sa však v čase stredajšieho zemetrasenia zdržiaval v hlavnom meste Manila. Filipíny často sužujú zemetrasenia vzhľadom na ich polohu v tzv. Ohnivom kruhu, ktorý je zónou silnej seizmickej a vulkanickej činnosti, obkolesujúcou Tichý oceán. V roku 1990 otrasy s magnitúdou 7,7 usmrtili na severe tejto krajiny takmer 2000 ľudí.


DOPLNENÉ O VYJADRENIE SFZReprezentanti: S dohodou o štartovnom sme súhlasili pod nátlakom SFZ

V piatok napoludnie sa k téme vyjadril aj Slovenský futbalový zväz.

BRATISLAVA. Slovenskí futbaloví reprezentanti v ich spoločnom vyhlásení vyjadrili ľútosť nad tým, že financie a odmeňovanie počas kvalifikácie MS 2018 sa stali ústrednými témami v čase prípravy na dôležitý októbrový dvojzápas v Slovinsku (0:1) a doma so Škótskom (3:0). Zverenci trénera Jána Kozáka tvrdia, že s uzatvorením súčasnej dohody so Slovenským futbalovým zväzom (SFZ) súhlasili pod nátlakom najmä preto, že bolo ohrozené zotrvanie vybraných hráčov v mužstve. V tomto cykle nebudú brať reprezentanti štartovné, ktoré žiadali. Financie získajú len v prípade priaznivých výsledkov, resp. za postup na finálový turnaj v Rusku. Najviac, až 150.000 eur, si môžu zarobiť za víťazstvo nad Anglickom, pričom polovicu im SFZ vyplatí hneď a druhú časť až v prípade postupu. Za remízu s Albiónom dostanú polovicu zo 150-tisíc eur, t.j. 75.000 eur. Triumf nad Škótskom a Slovinskom, teda súpermi "druhého sledu", ocenil SFZ sumou 100.000 eur (za remízu 50.000 eur - pozn.). V prípade ďalších súperov v F-skupine eliminačných bojov Litvy a Malty dostanú hráči peniaze len za víťazstvo - konkrétne sumu 100.000 eur. /plný rozsah bez redakčných úprav/ Je nám veľmi ľúto, že sa v posledných týždňoch stalo ústrednou témou v súvislosti s reprezentáciou financovanie a odmeňovanie mužstva v kvalifikácii. V prvom rade musíme zdôrazniť, že pre každého z nás je veľká česť reprezentovať Slovensko a vždy sme odhodlaní siahnuť až na dno svojich síl bez ohľadu na výšku odmien. Naša požiadavka na zmenu systému odmeňovania vychádzala z negatívnych skúseností so Slovenským futbalovým zväzom a dosiaľ nevyplatenej časti prémie z ME, pričom nám išlo najmä o princíp.  Pokiaľ ide o výšku odmeny, ktorá bola prezentovaná aj v médiách, treba povedať, že nešlo o sumu, na ktorej sme trvali, nakoľko sme boli ochotní pristúpiť na oveľa nižšiu sumu, o čom bol informovaný aj samotný prezident zväzu p. Kováčik. Publikovanie týchto informácií pár dní pred kvalifikačnými zápasmi považujeme za úplne nevhodné a zle načasované, keďže iba zbytočne negatívne ovplyvnili pohľad verejnosti na reprezentáciu. S uzatvorením uvedenej dohody sme pod nátlakom SFZ súhlasili najmä preto, že bolo ohrozené zotrvanie vybraných hráčov v mužstve. Ako sme už zdôrazňovali, nikomu z tohto mužstva nejde o zarábanie na reprezentácii, čoho dôkazom je aj zrieknutie sa časti odmien na charitu. Ide nám však o principiálnu zmenu, ku ktorej sme nemali možnosť vyjadriť sa a opäť sme raz museli ustúpiť zo svojich požiadaviek tak, ako to bolo už veľakrát v minulosti. Týmto vyjadrením považujeme túto tému z našej strany za uzatvorenú. Svoje úsilie budeme aj naďalej prezentovať v prvom rade na ihrisku, kde urobíme maximum pre čo najlepší výsledok. Veríme, že svojimi výkonmi potešíme fanúšikov, ktorí stoja pri nás za každých okolností, čo si nesmierne vážime. Kolektív hráčov reprezentácie SR V piatok napoludnie sa k stanovisku slovenských reprezentantov vyjadril aj zväz. /plný rozsah bez redakčných úprav/ "Slovenský futbalový zväz trvá na princípe, že odmeny za reprezentačné zápasy sa majú vyplácať iba za dosiahnuté výsledky. Tento princíp v sebe obsahuje prvky zásluhovosti, motivačnosti a SFZ ho bude presadzovať aj v budúcnosti. Princíp rovnostárskeho štartovného bez väzby na dosiahnuté výsledky je pre SFZ neakceptovateľný bez ohľadu na akúkoľvek jeho požadovanú či navrhovanú výšku. Hráčom doteraz boli vyplatené cca 4 mil. EUR za kvalifikačné zápasy, postup a zápasy v základnej skupine na finálovom turnaji ME. Zostávajúca čiastka cca 500 000 EUR za postup do osemfinále nebola doteraz vyplatená z dôvodu, že SFZ nemá od hráčov potvrdenie o ich daňovej rezidencii. Po ich obdržaní bude zvyšok doplatený v plnej výške, ak nie z tejto sumy bude uhradená zrážková daň 19%, ktorú je v takom prípade povinný SFZ zraziť a hráčom bude doplatený zostávajúci zvyšok. Doteraz vyplatené 4 milióny boli bez uplatnenia akýchkoľvek zrážok. Slovenský futbalový zväz považuje túto tému za uzatvorenú."


Šéf americkej diplomacie Rex Tillerson pricestoval do Kuvajtu

Tillerson sa stretne s kuvajtským emirom a rokovať bude o katarskej kríze.

KUVAJT. Americký minister zahraničných vecí Rex Tillerson pricestoval v pondelok do Kuvajtu, kde bude s tamojšími činiteľmi rokovať o riešení katarskej krízy. Tillerson sa stretne s kuvajtským emirom Sabáhom Ahmadom Džábirom as-Sabáhom a svojím kuvajtským náprotivkom Muhammadom Sabáhom as-Sálimom as-Sabáhom. Kríza vypukla, keď Saudská Arábia, Spojené arabské emiráty, Bahrajn a Egypt prerušili s Katarom začiatkom júna diplomatické vzťahy a dopravné spojenie ohľadom obvinení, že Dauha podporuje islamistické skupiny. Tieto krajiny tiež uvalili na Katar pozemnú, vzdušnú a námornú blokádu, informujú agentúry Reuters a DPA. Katar neskôr zverejnil zoznam 13 požiadaviek, ktoré voči nemu vzniesli zmienené štáty. Požiadavky tlmočil Kataru Kuvajt, ktorý tu zohráva úlohu sprostredkovateľa. Medzi požiadavkami je zoslabenie vzťahov s Iránom ako regionálnym rivalom Saudskej Arábie, zastavenie podpory džihádistov či zatvorenie spravodajskej stanice al-Džazíra. Tillerson, ktorý si v Perzskom zálive vytvoril rozsiahle kontakty ako dlhoročný manažér a šéf ropného gigantu Exxon, následne zavíta do Kataru a Saudskej Arábie. Do Kuvajtu priletel z Turecka, kde sa zúčastnil na medzinárodnej konferencii o ropnom priemysle a s tureckým prezidentom Recepom Tayyipom Erdoganom hovoril o regionálnej bezpečnosti. Rijád obviňuje Dauhu z financovania extrémistických organizácií, čo však Katar odmieta. Experti vnímajú blokádu ako pokus Saudskoarabov o pribrzdenie narastajúceho vplyvu katarskej zahraničnej politiky. Kríza postihla cestovný ruch, dovoz potravín do Kataru, vyvolala v Perzskom zálive napätie a zneistila podnikateľov. V Katare sa však nachádza americká letecká základňa Udeid, najväčšie zariadenie americkej armády na Blízkom východe, z ktorej koalícia pod velením USA uskutočňuje útoky proti tzv. Islamskému štátu. Americký prezident Donald Trump vyjadril v tomto spore podporu Saudskej Arábii. Ide o najväčšiu krízu v danom regióne od vojny v roku 1991.


Rečnil takmer dve hodiny. Potom sa Erdogan opäť stal straníckym predsedom

Referendum výrazne posilnilo prezidentove právomoci.

ANKARA. Delegáti tureckej vládnej Strany spravodlivosti a rozvoja (AKP) v nedeľu znovu zvolili prezidenta Recepa Tayyipa Erdogana za straníckeho predsedu. Ich snem sa konal v športovej aréne v tureckom hlavnom meste Ankara. Snem prilákal desaťtisíce podporovateľov konzervatívnej, islamsky orientovanej strany a tak boli vonku pred arénou rozmiestnené obrovské obrazovky pre tých, čo do športovej arény nemali povolený vstup. Erdogan, jediný kandidát na funkciu predsedu AKP, mal dlhý prejav, ktorý trval približne hodinu a 45 minút. Potom ho delegáti schválili do vedúcej funkcie - hlas mu dalo vyše 95 percent z 1470 ľudí oprávnených hlasovať. Počas prejavu, v ktorom Erdogan často využíval náboženské výrazy, povedal, že platný výnimočný stav nebude tak skoro zrušený. Zaviazal sa tiež, že bude pokračovať vo vojne proti terorizmu. Dodal, že dnešné podujatie je "novým štartom", a prisľúbil reformy. Ekonóm Timothy Ash, ktorý sa venuje situácii v Turecku, poznamenal, že výnimočný stav "znervózňuje miestnych a zahraničných investorov a spôsobuje veľký únik kapitálu". Na základe tureckej ústavy bol Erdogan v roku 2014 po zvolení za prezidenta nútený odstúpiť z čela strany. Minulý mesiac však občania v referende o zmenách v ústave schválili odstránenie klauzuly, ktorá stanovovala, že prezident musí byť nestraník. Erdogan si neustále posilňoval vplyv v strane, ktorú približne pred 15 rokmi pomáhal založiť. Oficiálne bol "mimo straníckeho kormidla" 998 dní. Referendum, ktorého tesný výsledok opozícia spochybnila ako zmanipulovaný, takisto výrazne posilnilo právomoci prezidenta. To vyvoláva obavy o rovnováhu a kontrolu moci v krajine, ale tiež znepokojenie z posilňovania autoritatívneho režimu. Erdogan a jeho zástancovia tvrdia, že nové právomoci, ktorých väčšina začne platiť po nasledujúcich všeobecných voľbách v roku 2019, prinesú Turecku stabilitu a pomôžu rastu ekonomiky. Prezident prisľúbil na sneme rýchlejší ekonomický rozvoj, ale to už v druhom prejave po zvolení za predsedu AKP, ktorý trval ďalších desať minút. V Turecku platí výnimočný stav od neúspešného vlaňajšieho pokusu o prevrat. V krajine prebiehajú politické čistky a zo štátnej služby a armády bolo prepustených vyše 100.000 ľudí; ďalších 47.000 ľudí bolo zatknutých a obvinených z účasti na puči alebo z prepojenia na pučistov. Uväznených bolo tiež vyše 10.000 kurdských aktivistov a údajných militantov.


Zapísať deti do karloveských škôl môžete na konci apríla

O čase zápisu budú informovať verejne. Zápis bude na školách.

BRATISLAVA. Zápis detí do karloveských základných škôl bude počas tretieho aprílového piatka a po ňom nasledujúcu sobotu. Tieto dva dni predchádzajú začiatku školského roka, v ktorom má dieťa začať plniť povinnú školskú dochádzku. Vyplýva to zo všeobecne záväzného nariadenia (VZN) o určení školských obvodov pre školy, ktoré zriaďuje bratislavská mestská časť Karlova Ves. Miestni poslanci ho prijali na februárovom zastupiteľstve s tým, že organizáciu, dátum a čas zápisu zabezpečí riaditeľ školy. O čase zápisu budú informovať verejne. Zápis detí do školy bude na karloveských školách. VZN bude platiť od 6. marca a samospráva ho zverejňuje na svojej oficiálnej webovej stránke. Nariadenie určuje aj školské obvody pre jednotlivé základné školy a spojenú školu v zriaďovateľskej pôsobnosti mestskej časti Bratislava-Karlova Ves. Mestská časť zriaďuje na svojom území tri školské obvody, obvod tvorí územie mestskej časti a určujú ho názvy ulíc. Mestská časť je zriaďovateľom škôl Základná škola, Karloveská 6, Základná škola Alexandra Dubčeka, Majerníkova 62 a Spojená škola, Tilgnerova 14 s organizačnými zložkami Základná škola, Tilgnerova 14 a Gymnázium, Tilgnerova 14.


Platy začínajúcich učiteľov sa budú zvyšovať

Poslanci schválili novelu zákona z dielne SNS.

BRATISLAVA. Začínajúci učitelia si majú od septembra finančne polepšiť. Zvýšenie platov prináša novela zákona o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme z dielne SNS, ktorú v stredu schválili poslanci Národnej rady. "Platové tarify sa majú od 1. septembra 2019 zvýšiť o 9,5 percenta. V nadväznosti na navrhované zmeny sa súčasne mení zvyšovanie platových taríf v závislosti od dĺžky praxe. O 0,25 percenta pre jeden - osem rokov započítanej praxe, o 0,5 percenta od deviatich do 40 rokov započítanej praxe," vysvetlila v návrhu poslankyňa Eva Smolíková (SNS). Zvýšenie platových taríf sa podľa jej slov odzrkadlí napríklad vo zvýšení príplatku začínajúceho zamestnanca, príplatku uvádzajúceho učiteľa, príplatku za činnosť triedneho učiteľa a príplatku za prácu nadčas. Ministerka školstva dúfa, že táto zmena bude motivovať mladých absolventov stredných a vysokých škôl pre prácu v školstve. „Podľa prieskumov je práve nízky plat učiteľa jedným z hlavných dôvodov, prečo sa mladí ľudia nerozhodujú pre učiteľské povolanie. Stále však budem pokračovať v krokoch Národného programu rozvoja výchovy a vzdelávania a vykonávať opatrenia, aby platy našich pedagogických a odborných zamestnancov dosiahli úroveň priemeru krajín OECD,“ uviedla Lubyová. SNS navrhla aj adresné zvyšovanie platov učiteľov vysokých škôl a výskumných a vývojových zamestnancov s kratšou praxou, teda na začiatku kariéry. "Prvý platový stupeň osobitnej stupnice platových taríf učiteľov vysokých škôl a výskumných a vývojových zamestnancov sa od 1. septembra 2019 zvyšuje o 8,7 percenta, následné zvyšovanie je v priemere o 2 percentá do 15 rokov započítanej praxe, potom do 32 rokov započítanej praxe v priemere o tri percentá," dopĺňa SNS. Zvýšiť sa majú aj štipendiá doktorandov, a to o 8,7 percenta. Prechodné ustanovenie v zákone má vylúčiť aplikáciu osobitných stupníc platových taríf pre dotknuté skupiny zamestnancov podľa nariadenia vlády pre obdobie od 1. septembra do 31. decembra 2019. "Navrhované znenie jednoznačne spresní povinnosť postupovať v tomto období výlučne podľa príloh uvedených v zákone," skonštatovali predkladatelia. Od 1. januára 2020 sa predpokladá nová právna úprava, ktorou sa ustanovia zvýšené stupnice platových taríf, "keďže desať percent valorizácie podľa kolektívneho vyjednávania vyššieho stupňa sa vypočíta z vyššieho základu".


SIS upozorňuje na snahu Ruska o získanie vplyvu v štátnej správe

O Slovensko prejavovali záujem aj spravodajské služby Číny.

BRATISLAVA. Činnosť ruských spravodajských služieb bola v minulom roku namierená proti chráneným záujmom SR ako člena EÚ a NATO. Uvádza sa to v odtajnenej časti Správy o činnosti Slovenskej informačnej služby za rok 2018. Zaregistrovali sme snahy záujmových osôb o získanie zbraní a munície, pri ktorých existovalo podozrenie, že sú určené pre neoficiálne, resp. mimovládne vojenské skupiny alebo pre teroristické organizácie. "Príslušníci ruských spravodajských služieb, pôsobiaci na území SR prevažne pod diplomatickým krytím, sa snažili o získavanie spolupracovníkov v ústredných orgánoch štátnej správy, bezpečnostných zložkách a v oblasti energetiky a obrany," uvádza sa v správe. O SR podľa SIS prejavovali záujem aj spravodajské služby Číny. "Išlo najmä o získavanie informácií z oblasti informačných a telekomunikačných technológií," uvádza sa v dokumente. Tajná služba sa v minulom roku zameriavala aj na problematiku nelegálnej migrácie. "Aj v roku 2018 na území SR pretrvávali snahy občanov z rizikových krajín o zneužitie legálnych spôsobov vstupu na územie SR," konštatuje správa s tým, že vlani zaznamenali "pokračujúci rastúci trend sofistikovaných foriem migrácie osôb z rizikových krajín." Medzi tieto formy patria najmä účelové získanie pobytu s cieľom podnikania, zlúčenia rodiny, štúdia a účelové manželstvá. "Vo väčšine týchto prípadov sledujú žiadatelia jediný cieľ, ktorým je získanie legálneho pobytu v schengenskom priestore," uvádza sa v dokumente. Na takýchto aktivitách podľa SIS participujú organizované skupiny osôb, respektíve agentúry, ktorých činnosť je zameraná na vybavovanie pobytov na území SR najmä pre občanov Iránu, Ukrajiny, Ruskej federácie a krajín bývalého Sovietskeho zväzu, Egypta, Sýrie alebo Turecka. "Zainteresované osoby za túto činnosť inkasujú vysoké finančné provízie. Mimoriadna lukratívnosť sofistikovaných metód nelegálnej migrácie vytvára podhubie pre vznik organizovaných kriminálnych štruktúr pod krytím obchodných spoločností, ktorých hlavnou náplňou je zabezpečenie príchodu osôb z rizikových krajín," uvádza sa v správe. Situáciu v SR v súvislosti s teroristickými hrozbami v roku 2018 hodnotí SIS ako stabilnú. "Služba v hodnotenom období nezaznamenala spravodajské poznatky o riziku bezprostredného teroristického útoku voči SR, ani o plánovaní alebo realizácii teroristického útoku na území SR alebo o konkrétnej teroristickej hrozbe voči občanom a záujmom SR v zahraničí," uvádza sa v správe. Moslimská komunita v SR sa podľa dokumentu vo všeobecnosti v roku 2018 prejavovala umiernene. "Virtuálne aktivity stúpencov islamu žijúcich v SR boli zamerané najmä na zverejňovanie prípadov náboženskej nenávisti v spoločnosti a verbálnej agresie voči utečencom, moslimom a symbolom islamského náboženstva. Na udalosti týkajúce sa teroristických útokov s islamistickým pozadím moslimská komunita v SR verejne nereagovala a nebolo zaznamenané ani otvorené šírenie džihádistického obsahu alebo zverejňovanie sympatií k džihádistickým organizáciám," konštatuje správa. Napriek tomu SIS podľa dokumentu aktivity niekoľkých jednotlivcov na sociálnych sieťach identifikovala ako potenciálne rizikové. Pozornosť našej tajnej služby sa v roku 2018 zamrela aj na obchodovanie s takzvanými výrobkami obranného priemyslu (VOP). "Prioritne boli monitorované obchodné transakcie s VOP do regiónov, v ktorých prebiehajú ozbrojené konflikty a do štátov, kde hrozí zvýšené riziko ich nežiaduceho reexportu. Spravodajská pozornosť bola zároveň venovaná obchodom s VOP, do ktorých boli zapojené rizikové subjekty, ktoré sa na nich priamo alebo nepriamo podieľali ako sprostredkovatelia," uvádza sa v správe. Veľmi dôležitá v kontexte obchodovania s VOP je podľa SIS identifikácia skutočného konečného užívateľa. "Boli zaznamenané prípady, keď napriek deklaráciám príslušných zahraničných partnerov existovali pochybnosti o tom, že predmetné VOP sú skutočne určené pre túto krajinu. V niektorých prípadoch bolo zaznamenané predloženie falošných certifikátov konečných užívateľov. Taktiež boli zaregistrované snahy záujmových osôb o získanie zbraní a munície, pri ktorých existovalo podozrenie, že sú určené pre neoficiálne, resp. mimovládne vojenské skupiny alebo pre teroristické organizácie," dodala SIS.


Bývalý pápež Benedikt XVI. sa ukázal na verejnosti

Benedikt navštívil svätyňu v Rocca di Papa a povečeral s biskupom z Frascati.

VATIKÁN. Emeritný pápež Benedikt XVI., bývalá hlava katolíckej cirkvi, absolvoval neplánovaný výlet do Albánskych vrchov neďaleko Ríma. Vatikán v piatok informoval, že 92-ročný Benedikt, ktorý sa vzdal pápežského stolca zo zdravotných dôvodov, odcestoval vo štvrtok do mestečka Castel Gandolfo, ktoré je letným útočiskom Vatikánu. V mestečku navštívil záhrady, v ktorých sa zvykol ako pápež počas dní odpočinku prechádzať. Ako uviedol hovorca Vatikánu Matteo Bruni, Benedikt tiež navštívil náboženskú svätyňu v Rocca di Papa, povečeral s biskupom z Frascati, mestečka, ktoré je známe pre svoje vína, a následne sa vrátil do Vatikánu, kde žije pokojný život v modlitbách a meditácii. Po ukončení svojho pápežského pôsobenia v roku 2013 sa Benedikt zdržiaval práve v spomínanom Castel Gandolfo.


O KNIHÁCHArpád Soltész: V porovnaní so žurnalistikou je písanie románu skvelý žúr

Po novembri sa vrátil domov, vyštudoval prekladateľstvo a začal pracovať vo viacerých regionálnych aj celoslovenských médiách.

Profil V auguste 1989 požiadal o politický azyl v Nemecku - dvadsať rokov po tom, ako emigroval jeho otec. Po novembri sa vrátil domov, vyštudoval prekladateľstvo a začal pracovať vo viacerých regionálnych aj celoslovenských médiách (Košický večer, Korzo, Korzár, Pravda, Plus 7 dní, Národná obroda, Live!, TV Joj a Hospodárske noviny). Momentálne pracuje v spravodajskom portáli TV Joj – noviny.sk. Vlani debutoval románom Mäso - Vtedy na východe. Arpád Soltész.  Necítili ste istý paradox, keď ste v polovici deväťdesiatych rokov zažívali niečo podobne depresívne, pred čím ste za komunistov odišli? Nadšený som nebol, ale nedá sa to porovnať. Komunizmus bol pevnou súčasťou svetového poriadku. Človek mal pocit, že sa nedá zmeniť. Môžeš ho akceptovať alebo pred ním ujsť, prípadne s ním aj bojovať, ale nie zmeniť ho. A padol. Mečiar bol už len normálny boj. Tiež sa dal prehrať, a následky by boli katastrofálne, ale ani na chvíľu som necítil beznádej. Na univerzite, na lokálnej úrovni, som spoluorganizoval študentské protesty, keď Mečiar v 94. roku ovládol krajinu. Ako novinár som tiež robil, čo sa dalo. Bol som totálny zelenáč, takže toho zasa nebolo veľa. Ale všetci sme sa snažili, nikto v mojom okolí sa neflákal.   Na obálke knihy sa píše: „Koniec zlatých deväťdesiatych rokov, divoký východ Slovenska. Je po voľbách, Mečiar skončil, Lexa je na úteku, siskári horúčkovito skartujú spisy aj svedkov. Robo Holub je dávno po smrti, Miki Černák sedí v base, Žaluďa práve zastrelili.“ Prečo ste si vybrali práve toto obdobie?  Je to už vlastne to obdobie tesne po voľbách ´98. Väčšina ľudí má predstavu, že Mečiar padol a bolo po všetkom. Ako keď sa skončí akčný film – hlavný hrdina odíde so svojou sexy čajočkou do Karibiku a divák s frajerkou na večeru alebo rovno do postele. V skutočnosti sa veci na chvíľu ešte zhoršili. Za Mečiara bolo aspoň jasné, kadiaľ vedie barikáda. Na jednej strane boli koaličné strany, polícia, mafia, justícia, privatizéri, siskári, tunelári a ostatní gauneri. Na druhej opozícia, nezávislé médiá, tretí sektor a väčšina občanov. Po nástupe prvej Dzurindovej vlády sa to všetko premiešalo. Nedalo sa veriť nikomu.   Viacerí novinári napísali o uplynulých rokoch knihy žánru non fiction (Leško, Nicholson, Vagovič, Tóth, Lesná) – prečo ste si zvolili tento odlišný žáner? Beletria vám rozviazala ruky, aby ste napísali aj zdanlivo neuveriteľné?    Iste, svoju úlohu hrá, že niečo vedieť a niečo vedieť dokázať, sú dve odlišné veci. Vedieť niečo dokázať pred dobre motivovaným slovenským sudcom je vec tretia, ktorá s tými prvými dvoma v žiadnom ohľade nesúvisí. Hlavne som však literatúru faktu nikdy písať nechcel. Som novinár. Práce s faktami si užijem v robote akurát dosť. Pokúšať sa konkurovať Mariánovi Leškovi alebo Marekovi Vagovičovi je navyše úplný nezmysel. Vykonali prácu, na ktorú by som si nikdy netrúfol. Fakty danej éry sú známe alebo práve aj vďaka ich práci voľne dostupné. Mojou ambíciou bolo sprostredkovať pocity, ktoré som mal z toho obdobia – strach, bezmocnosť, zúfalstvo, ale aj hnev alebo smiech cez slzy.   Keď som sa zhováral s jedným bývalým vysokým policajným funkcionárom, povedal mi, že vojny v podsvetí vypukli zvyčajne vtedy, keď sa menilo vedenie tajnej služby a menili sa pozície mafiánskych skupín, čo signalizovalo tesnú prepojenosť tajnej služby a organizovaného zločinu. Máte podobnú skúsenosť?  Organizovaný zločin deväťdesiatych rokov zorganizovala tajná služba. Neboli to žiadni mafiáni ani géniovia zločinu. Boli to pouličné bandy tupcov, ktoré pôvodne vekslovali bony pred tuzexom alebo kradli autorádiá a bicykle z pivníc. Jediná efektívne fungujúca organizovaná zločinecká skupina bola SIS, ktorá začala túto hrubú pracovnú silu využívať na špinavú robotu. Väčšinou to nebolo v záujme štátu, ale výhradne pre súkromný prospech jeho jednotlivých funkcionárov. Na oplátku im ponechali ako korisť každého, kto nebol politicky chránený. Preto smeli beztrestne vydierať, lúpiť, znásilňovať, mučiť alebo aj vraždiť.   Návratom do nedávnej minulosti ste zaznamenali beletristicky aj systém mafiánskeho štátu za Mečiara, prepojenie organizovaných skupín - politici, podnikatelia, justícia, polícia, tajná služba, podsvetie... Miestami akoby ste naznačovali, že ani dnes to nie je veľmi výrazne či zásadne inak, a už vôbec nie o toľko lepšie, akoby sa dalo očakávať. Mýlim sa? V istom zmysle je Vladimír Mečiar naozaj otcom zakladateľom Slovenskej republiky. Krajina nám rastie do krásy, je čoraz vyspelejšia, kultivovanejšia, má z roka na rok lepšie maniere. Ale nesie si v sebe ten nešťastný mečiarovský gén, ono mečiarovské „víťaz berie“ všetko. Naši volení zástupcovia neslúžia svojej krajine a jej občanom. To všetko sa stáva ich legitímnou korisťou. Čo sa zlepšilo veľmi významne, je miera násilia a akejsi základnej bezpečnosti. Dnes nemusím rozmýšľať, či po zotmení vyjdem na ulicu. Ak mám chuť a čas, pôjdem večer do mesta a vojdem do ktoréhokoľvek podniku, ktorý sa mi zapáči, a bude v ňom voľno. To by bol v deväťdesiatych rokoch vskutku samovražedný model správania. Neviem si ani predstaviť, že za mnou niekto príde a vypýta si odo mňa povedzme 40 percent z tantiém za Mäso alebo mi poláme prsty, aby som nemohol ďalej písať. Policajti by ho okamžite zbalili, prokurátor by ho bez váhania obžaloval a sudca odsúdil. Hrubú špinu sme vypratali. Keby sa však Mäsom cítil ohrozený niekto z mocných, bez problémov by si vybavil súdny zákaz predaja a stiahnutie knihy z trhu. Je to len otázka dobrého právnika a peňazí. A to je niečo, čomu sa omnoho ťažšie bráni ako tupcovi s bejzbalkou a kanistrom benzínu. Dnes sa používa mäkká sila, ktorá je menej viditeľná, ale omnoho efektívnejšia. Za Mečiara to bol oheň. Bolo ho vidieť, cítiť a hasil každý, koho pálil. Dnes je to voda. Každý si sedí pod svojím súkromným dáždnikom, utešuje sa, že vody ešte nie je ani po kolená, a nepripúšťa si, že raz nás to všetkých spláchne. Vašou prednosťou pri písaní bol vypísaný novinársky štýl, precízne narábanie s informáciami, úsporné vyjadrovanie sa, zvládnutie pointy, netradičné metafory a obrazné vyjadrenia. Jeden spisovateľ a publicista dokonca označil váš štýl za hemingwayovsky stručný. Aký bol hlavný rozdiel medzi prácou novinára a spisovateľa? Pokiaľ ide o štýl – inak písať neviem. Veľmi som nad tým nerozmýšľal, písal som tak, ako som to cítil. V dialógoch som sa usiloval o autenticitu. Chcel som, aby z Mäsa bolo počuť východ, ale tak, aby mu rozumeli aj v Žiline, Bratislave alebo na Záhorí. Pri priamej reči som občas musel kalkulovať, ale inak je to, po odstránení preklepov, prakticky ten istý text, ktorý zo mňa prirodzene vybublal. Nemusel som si nad každou formuláciou lámať hlavu. Nemusel som overovať fakty a predstavovať si, ako ich obhajujem na súde. V porovnaní so žurnalistikou je písanie románu skvelý žúr. Užil som si každý úder do klávesnice.   Kriminálnej minulosti Slovenska sa na väčšej ploche nevenovali len knihy publicistov, ale aj filmy – napríklad Únos či Mečiar. V čom sú podľa vás výhody/nevýhody umenia pred literatúrou faktu alebo dokumentom?  Film Únos dokázal to, čo sa nepodarilo menšej armáde novinárov – zrušenie Mečiarových amnestií. Noviny poskytujú fakty, umenie dáva emócie. Literatúra faktu môže informovať, ale umenie dokáže burcovať. Bez znalosti faktov by film Únos sám osebe veľa nezmohol, bol by to len smutný a poburujúci príbeh. No bez tej emócie, bez toho všeobecného pobúrenia, ktoré film vyvolal, by politikov nič nedotlačilo k tomu, aby sa aspoň pokúsili napraviť krivdy. Oboje má svoju funkciu. Oboje potrebujeme. Len si ich nesmieme zamieňať. Vymyslené svety bývajú zaujímavejšie, vzrušujúcejšie a krajšie ako ten náš. Mýliť si ich s realitou je však cesta do pekla. A cestou do pekla je aj burcujúca, aktivistická a emocionálna žurnalistika. Novinár nemá čo mať pravdu. Novinár má mať fakty.   Pri debute sú dôležití aj spolupracovníci či „poradcovia“, zaujímavou stránkou knihy bolo jej kompozičné členenie a označenie kapitol hlavnými postavami mikropríbehov, napríklad sudca, generál, obeť, siskár, novinár... Čo vás inšpirovalo alebo motivovalo pri tomto nápade? Vo vydavateľstve mali k rukopisu jedinú výhradu, ale zato úplne všetci - je v ňom priveľa postáv. Čitateľ sa v nich strácal. Zredukovať sa nedali, väčšina z nich má v deji konkrétnu funkciu, žiadna z nich nie je „vata“. Knihu zachránil môj redaktor Matúš Kyčina. Bol to jeho nápad, aby sme dej rozdelili na kapitoly. Každá z nich má svoju nosnú postavu, takže sa čitateľ ľahšie zorientuje. Pôvodne sme ich chceli nazvať menami nosných postáv, napokon nám napadlo, že ak nazveme kapitoly funkciou nosnej postavy v deji, bude to prehľadnejšie. Vopred nevykalkulovaný, žiaduci vedľajší účinok tohto rozhodnutia je, že pekne vyniknú postavy, ktoré konajú v príkrom rozpore so svojou spoločenskou funkciou.   Možno je načase otázka o vašich obľúbených autoroch či postavách z krimižánru - v nijakom prípade nevyzeráte ako kritériami žánru nepoučený čitateľ.  Ja som vlastne už odjakživa fanúšikom SF&F. Moji top autori sú Neil Gaiman, Ray Bradbury, Douglas Adams, Isaac Asimov, Andrzej Sapkowski alebo Warren Ellis. V detstve som prečítal pár kriminálok z maminej police. V pamäti mi utkveli len Raymond Chandler a James Hadley Chase čiže drsná škola. Tradičnému hľadaniu vraha som však nikdy neprišiel na chuť. Čoho sa neviem nabažiť, sú historické detektívky Ďura Červenáka a skvelé sú deväťdesiate roky v podaní Joža Kariku. Jožo pristupuje k beletrii s priam dokumentaristickou poctivosťou, ktorú obdivujem.   Ozvali sa aj zašifrované okruhy hlavných a vedľajších postáv? Je fascinujúce, koľko ľudí poznáva v postavách z Mäsa reálne osoby, na ktoré som si počas písania ani nespomenul. Jedinou reálnou postavou je Lentilka, cukríkovoružové služobné auto, ktoré mi dali v Pravde. V skutočnosti je ešte aj postava novinára pozliepaná z viacerých mojich kolegov. Ale priznávam, že väčšinu negatívnych vlastností má zo mňa. Inak je prevažujúca spätná väzba na Mäso najväčšou radosťou z celého tohto dobrodružstva – väčšina ľudí mi hovorí alebo píše, že sa im vrátil ten pocit hnusu, v ktorom deväťdesiate roky prežili. To je dobre. Nech si ho len chránia a pravidelne pripomínajú. Aby vedeli, čo už určite nechcú.   O prepojení mafie a politickej moci písali viacerí publicisti, opatrne sa tejto témy viackrát dotýkal aj Dominik Dán, ale až Mäso akoby ukázalo, že toto prepojenie bolo/je systémové. Akoby ste Šátekovým analytickým textom dodali umeleckú podobu. Bol to zámer? Pracujem s tým ako s holým faktom. Už dobré dve dekády. Je to moja každodenná realita. Viem, že je to tak. Netrúfol by som si to dokazovať pred súdom. No ako autor beletrie si trúfam verejne ukázať, čo vidím a cítim.   Marketingovo veľmi príťažlivý je aj názov knihy. Prečo práve Mäso?  Snažil som sa ukázať, ako ten cynický mlynček melie naozajstných živých ľudí. Obyčajných ľudí, bez možností, konexií a zdrojov. Bezbranných ľudí. Nielen prostitútka pre svojho pasáka, aj taký migrant je pre prevádzača len mäsom. Krásne to inak ukazuje aj film Petra Bebjaka Čiara. Keď úžerník vyženie vlastných ľudí proti vôli niekam za hranice na sociálne dávky, sú preňho len mäsom. Nepohodlný svedok je pre gangstra iba mäsom. Občan pre politika, obžalovaný pre sudcu, obeť zločinu pre policajta... mäso.   Ako novinár ste mali veľa informácií a konkrétnych skúseností s podsvetím na východnom Slovensku - ale ako leitmotív ste si vybrali sedemnásťročnú Veroniku. Boli ste si istý, že unesie hlavný príbeh? Áno, veril som jej. Kedysi som poznal dievčinu, ktorú uniesli, znásilňovali a keby nebola ušla, sotva by sa ešte niekedy vrátila domov. Cítim voči nej obrovský dlh. Nikomu zo zúčastnených sa dodnes nestalo nič zlé okrem nej. Keď zlyhá spravodlivosť, otvára sa priestor pre pomstu.   Na rozdiel od iných spisovateľov, ktorí sa obraňujú formuláciou o vymyslených postavách, vy v úvode píšete, že „časť týchto príbehov sa naozaj odohrala, ale inak. Postavy sú vymyslené. Ak ste sa v niektorej predsa spoznali, majte rozum a nepriznávajte to. Ľudia nemusia vedieť, aká ste sviňa“. Zabrala tá formulácia?Neviem. Osobne dúfam, že svine sa spoznajú. Ideálne aj také, na ktoré som si pri písaní vôbec nespomenul. Tešilo by ma, keby ich spoznali aj ich blízki. Trebárs medzičasom už dospelé deti. Nech sa cítia zle. Nech sa hanbia. Keby sa niekto z nich chcel priznať, že spáchal voľačo z toho, čo je opísané v Mäse, sľubujem, že mu v prípadnej reedícii vrátim pravé meno. Ale myslím, že všetci s tou svojou hanbou spokojne dožijú v ústraní a blahobyte.   Už dávnejšie som na margo tej presily postáv - obeť, otec obete, operatívec, siskár, Generál, advokát, politik... – konštatoval, že mi chýba hlbší psychologický ponor do niektorých z nich, lebo sú vlastne skôr sociálnymi figúrami ako plnokrvnými postavami. Pritom aspoň Miko, Veronika či novinár Schlesinger mali nárok a predpoklady byť prepracovanými postavami aj s ich mentálnym a sociálnym pozadím. Nechýbalo vám to?   Nemal som ambíciu napísať román s veľkým „R“. Mal to byť taký knižný hamburger. Z dobrých surovín, poctivo urobený, ale nie je to „haute cuisine“. Snažil som sa, aby každá postava mala zrozumiteľnú a uveriteľnú motiváciu. Pokúsil som sa vyhnúť jednoznačne kladným postavám. Život je príbeh bez pozitívnych hrdinov. Všetci máme svojich démonov a boj s nimi pravidelne prehrávame. O tom však písať nechcem. Netrúfam si. Skĺzol by som do nudného, prázdneho mudrovania. Ako teraz.   Kniha Mäso sa dostala medzi najčítanejšie, v rebríčku Magazínu o knihách skončila dokonca v prvej desiatke spolu s takými menami ako Dominik Dán, Jozef Karika, Jo Nesbo, aby som zostal pri tomto žánri – čakali ste to?  Na rozdiel od ľudí z Ikaru som svojej knihe zvlášť neveril. Asi práve pre ľahkosť, s akou sa písala. Na jednej strane z toho mám obrovskú radosť, pretože ako novinár nemáš merateľný úspech. Môžeš písať zlé veci, ale ak to robíš v dobrom titule, nikdy nebudeš vyzerať ako úplný lúzer. Toto je však moje dielo a ľudia ho nielen čítajú, oni sú dokonca ochotní zaň platiť. To je úžasné. Musím si dávať pozor, aby mi z toho neuletel dekel, lebo som dosť arogantný, sociopatický bastard aj bez toho.   Je tento úspech zaväzujúci? Necítim to tak. Je to však nový impulz v mojom v živote. Napísať prvú knihu nie je veľká výzva. Človek nevie, do čoho ide a absolútne nemá čo stratiť. Nemusí sa stať bestsellerom, stále bude široko-ďaleko jediný, komu vydali naozajstnú knihu v naozajstnom vydavateľstve a predávali ju v naozajstnom kníhkupectve. Potvrdiť úspech druhou knihou, to už je výzva. Mám plné gate ako ešte nikdy.   Takže píšete ďalšiu knihu? Tlačí na vás vydavateľ? Bude to čítať aj Denisa Gura Doričová z Ikaru. Jasné, že už píšem. Denisa, ktorej úlohou je zo mňa dostať do mája rukopis, má dosť skúseností a inteligencie, aby vedela, že som pod dostatočným tlakom aj bez nej. Netlačí, len sa občas milo opýta, ako sa mám. Nechá to na moju dobrú ženu. Mäso zo mňa vyrazila ona, nátlakom, ktorý by som pokojne označil aj za hrubý. Nosila mi do pracovne kávu, limonádu, sendviče, čo mi na očiach videla. Ale opustiť pracovňu by som si nebol dovolil, ani keď nebola doma. Kontrolovala, koľko som napísal.


Holandská vláda chce drahší letecký špeciál, ako je európsky airbus

BRUSEL/AMSTERDAM. Nové vládne lietadlo vyrobené v Spojených štátoch bude stáť holandských daňových poplatníkov o 18 miliónov eur viac ako prípadný nákup podobného stroja od európskeho výrobcu. Uviedol to spravodajský server DutchNews.nl. Nové lietadlo Boeing Business Jet ponúka americký výrobca za 92,7 milióna eur. Vzhľadom na skutočnosť, že staré vládne lietadlo Fokker 70 bolo predané za zostatkovú cenu 3,7 milióna eur, celkové náklady na nový stroj budú vo výške 89 miliónov eur, tesne pod vládou stanovenou hranicou 90 miliónov eur. Holandské médiá sú aj napriek tejto skutočnosti kritické. Upozornili, že lacnejšou a aj logickejšou voľbou, vzhľadom na členstvo krajiny v EÚ, by bol airbus z dielne európskych výrobcov. Nový boeing vláda plánuje využívať od začiatku roka 2019. Vládne lietadlo bude mať vybavenie pre 24 cestujúcich a sedemčlennú posádku a bude schopné lietať bez medzipristátia medzi Holandskom a Arubou, holandským ostrovom v Karibiku. Európsky výrobca Airbus má v ponuke dve podobné lietadlá, ktoré dokonca využívajú novšie technológie a mohli by byť dodané oveľa skôr. Cena jedného stroja je približne 75 miliónov eur. Holandské médiá upozornili, že nie je jasné, prečo sa vláda rozhodla pre drahší boeing. Denník NRC Handelsblad však naznačil, že kráľ Viliam Alexander je držiteľom leteckej licencie na boeing, čo mohlo zohrať istú úlohu pri rozhodovaní o novom lietadle. Kráľovská rodina využíva vládne lietadlo asi na 12 percent z celkového úžitkového času, zvyšok leteckých hodín pripadá na vládne účely.


ROZHOVORAnalytik: Rusi chcú Ukrajine dokázať, že je nespoľahlivá

Gazprom od konca decembra výrazne zvýšila prepravu plynu do Európy prostredníctvom plynovodu Nord Streamu cez Baltské more.

Dohoda o dodávka plynu na Ukrajinu z Ruska je podľa energetického analytika MICHALA ŠNOBRA veľmi ďaleko. Obe strany si diktujú podmienky. Napríklad Ukrajina chce, aby sa plyn z Ruska nedodával do separastických oblastí.  Aktuálna situácia vyhovuje pološtátnemu prepravcovi plynu - spoločnosti Eustream. Zarába nielen na poplatkoch z prepravy plynu z Ukrajiny na západ, ale aj naopak. „Slovenskí politici budú tlačiť, aby táto možnosť vydržala čo najdlhšie,“ vraví Šnobr v rozhovore pre SME. Ruský Gazprom obmedzil podľa ukrajinského Naftogazu pred Vianocami dodávky plynu do Európy cez Ukrajinu, a teda aj cez Slovensko. Ako sa dajú tieto kroky čítať?  „Politika Gazpromu sa dlhodobo nemení. Rusi sa chcú vyhnúť pri preprave plynu do Európy Ukrajine. Ide o pomerne veľké množstvo plynu – až jednu tretinu, ktorá sa z Ruska exportuje do Európskej únie.“ V akej situácii dnes sme? „V trochu patovej. Na jednej strane situácia vyhovuje spoločnosti Eustream (pološtátny prepravca plynu, kde má 49-percentný podiel súkromný EPH, pozn. red.), ktorá zarába nielen na reverznom toku plynu, ale aj toku z východu na západ. Na druhej strane však nie je úplne jasná situácia, ako reálne to s dodávkami plynu do Európy vyzerá cez Ukrajinu. Sú určité pochybnosti o stave zásob plynu na Ukrajine. Nemožno preto vylúčiť, že i túto zimu by mohlo dôjsť k slovným prestrelkám medzi Ruskom, Ukrajinou a Úniou, ktoré by vyústili do reálnej krízy.“ Dá sa táto situácia čítať aj tak, že Rusi chcú dokázať Ukrajine, že nie je spoľahlivý partner pre prepravu plynu do Európy a pritlačiť na výstavbu Nord Stream 2? „Nepochybne. Ide o veľký záujem, pričom jednotlivé krajiny Európskej únie sa v tejto otázke rozchádzajú. Je tu obrovský záujem Rusov na posilnení prepravy plynu do Európy a vyhnutiu sa nestabilným oblastiam. To pre Rusov znamená vyhnúť sa Ukrajine a Poľsku. Nord Stream 2 je pre nich riešením, pričom nový plynovod je aj nemeckým záujmom. Tam po rokoch dochádza k nárastu odberu plynu, pričom vidieť aj ústretové kroky voči Gazpromu. Jedným z nich je napríklad zvýšenie objemu prepravy plynu cez plynovod Opal, čo už napadlo Poľsko. Ide o strategický záujem Gazpromu.“ Celkové riešenie prepravy plynu mimo Ukrajiny neprinesie finančné efekty a Eustream môže prísť o významnú časť poplatkov. Ako teda dlho je to udržateľné? „Ide práve o patovú situáciu. Rusi aktuálne nemajú alternatívu. Nord Stream je zablokovaný, i keď Gazprom sa snaží o urovnanie sporov s Európskou úniou. Táto situácia predlžuje obdobie pre Eustream, keď bude zarábať nielen na reverznom toku plynu, ale aj na toku plynu z východu na západ. Nepochybujem, že aj slovenskí politici budú tlačiť, aby táto možnosť vydržala čo najdlhšie. Čoraz viac začínajú prevažovať národné priority. Celkové riešenie prepravy plynu mimo Ukrajiny neprinesie finančné efekty a Eustream môže prísť o významnú časť poplatkov. Ak by sa to stalo, pre Slovensko by to bolo veľmi nepríjemné, keďže Eustream by prišiel o peniaze. Teraz sa hrá hra, v ktorej Európska komisia nemôže urobiť nič.“ Ako by sa mala zachovať Európska únia, ktorá hovorí, že Ukrajina je strategický tranzit? „Je to veľmi ťažké. Myslím, že Európska únia je prežitou organizáciou. V súčasnej situácii nie je schopná dohodnúť sa na ničom. Čoraz viac začínajú prevažovať národné priority. Vychádzajú z toho, že čokoľvek navrhnú európske orgány, musia odsúhlasiť všetky krajiny. Tým sú všetky podstatné kroky aj v energetike odsúdené na krach. Skutočnú dohodu nemôžeme čakať, a preto čoraz väčšiu rolu hrajú dvojstranné dohody.“ Môže sa táto situácia vyhrotiť tak, ako sa to stalo v roku 2009, keď nastala takzvaná plynová kríza? „Takáto siituácia môže, samozrejme, nastať. Ruská strana na ňu neustále poukazuje. Dokonca na ňu poukázali znovu aj ruskí politici. Preprava plynu beží, no podľa nich nie je isté, či má Ukrajina dostatok plynu v zásobníkoch. Ak by takáto situácia nastala, je to priloženie polienka do ohňa vzťahov medzi Ukrajinou a Ruskou. Nie je vylúčené, že k tejto situácii dôjde, no nikto dnes nevie, aká reálna situácia je na Ukrajine. Je to preto trochu veštenie z krištáľovej gule.“ Okrem toho po plynovej kríze sa spustil reverzný tok plynu. „Áno. Dnes sú už alternatívy, ako prepraviť plyn inými tokmi. Kríza z roku 2009 bola takou školou, že dnes sú zásobníky v každom štáte dostatočne naplnené. Nepredpokladám preto, že k takejto kríze príde. Môže však prísť k ďalšiemu rozkolu medzi Ukrajinou a Ruskom. K dohode je veľmi ďaleko.“ Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Ostatky Bagdádího zrejme Američania hodili do mora
 Bagdádí sa odpálil
 Profil
 Ako ho zabili
 Trumpove detaily
Čo s ostatkami
 Zverejnia video?
 Schutzov komentár

USA nechcú potvrdiť, kam pochovali ostatky šéfa IS.

WASHINGTON. Vodcu džihádistickej organizácie Islamský štát (IS) abú Bakra Bagdádího, ktorý zahynul cez víkend pri špeciálnej operácii amerických síl v Sýrii, už pochovali. Informáciu poskytol v pondelok predseda Zboru náčelníkov štábov ozbrojených síl Spojených štátov Mark Milley. Nechcel však potvrdiť správy, že Bagdádího pochovali do mora. Milley tiež na tlačovom brífingu v sídle amerického ministerstva obrany oznámil, že americké sily zajali pri akcii dvoch mužov. "Pri operácii boli v objekte zajatí dvaja dospelí muži, živí," uviedol Milley na tlačovom brífingu v sídle amerického ministerstva obrany. "Nachádzajú sa vo väzbe a v dobre stráženom zariadení," dodal Milley podľa agentúry AFP. Odmietol však poskytnúť ďalšie podrobnosti o totožnosti zajatcov a aj to, ako boli s Bagdádím prepojení. Špeciálne sily Spojených štátov podnikli zo soboty na nedeľu raziu na severe Sýrie, ktorá viedla nielen k smrti vodcu IS Bagdádího, ale zabili aj značný počet jeho bojovníkov. "Keď americké sily objekt čistili, Bagdádího našli skrývať sa v tuneli. Pri zásahu ho zahnali do kúta a skončil tak, že odpálil svoju vestu s výbušninami," informoval novinárov Milley. Pozostatky vodcu IS potom previezli do bezpečného zariadenia na potvrdenie jeho totožnosti pomocou forenzných testov DNA, uviedol Milley. "Ostatkov sme sa zbavili, je to ukončené. Zaobchádzali sme s nimi, ako treba," doplnil. Bagdádího údajne pochovali do mora, tak ako vodcu medzinárodnej teroristickej siete al-Káida Usámu bin Ládina, keď ho špeciálne americké sily v roku 2011 zabili v Pakistane pri podobnej akcii s helikoptérami. Milley tieto správy nechcel potvrdiť. Milley nepotvrdil ani opis Bagdádího správania v posledných chvíľach svojho života - podľa prezidenta Spojených štátov Donalda Trumpa Bagdádí "kňučal a plakal". Milley povedal na brífingu novinárom, že nevie, kto bol zdrojom týchto Trumpových informácií, ale myslí si, že prezident sa rozprával "priamo s členmi útvaru". Predseda zboru náčelníkov štábov však potvrdil, že niektoré videozábery z operácie budú zverejnené, keď prejdú procesom odtajnenia. Bagdádí zahynul počas víkendovej operácie amerických síl na severozápade Sýrie. Podľa Trumpa odpálil na sebe samovražednú vestu počas úteku pred príslušníkmi amerických špeciálnych jednotiek, pričom okrem seba usmrtil aj tri svoje deti. Operácia sa odohrala pri malej dedine Báríšá v horskej oblasti v provincii Idlib, iba päť kilometrov od sýrsko-tureckej hranice. Nástupcom Bagdádího na čele IS sa stal bývalý vojak z Iraku Abdalláh Kardáš, známy ako hádží Abdalláh Afarí. Akcia bola pomenovaná po Kayle Muellerovej, 26-ročnej humanitárnej pracovníčke, ktorá sa stala jedným z viacerých Američanov, zabitých v zajatí IS. Muellerovú uniesli v roku 2013 v severnej Sýrii počas návštevy nemocnice. Americkí predstavitelia potvrdili jej smrť v roku 2015. Údajne bola osobnou "otrokyňou" Bagdádího, ktorý ju viackrát znásilnil. Jej telo sa nikdy nenašlo.


Porošenko vyzval na ďalšie sankcie voči Rusku

Putin v sobotu podpísal dekrét, podľa ktorého Moskva uznáva dokumenty vydané proruskými separatistami.

MOSKVA. Ukrajinský prezident Petro Porošenko vyzval v utorok na nové sankcie voči Rusku po tom, ako sa Moskva rozhodla uznávať cestovné a iné doklady vydávané samozvanými republikami na území východnej Ukrajiny ovládanom separatistami. Ruský prezident Vladimir Putin v sobotu podpísal dekrét, podľa ktorého Moskva uznáva dokumenty vydané proruskými separatistami a umožní bezvízový styk ukrajinským občanom a osobám bez štátnej príslušnosti, ktoré tam majú trvalé bydlisko. Kremeľ argumentoval, že toto rozhodnutie je "humanitárnym gestom", ktoré pomôže obyvateľom východu Ukrajiny, trpiacim pod ukrajinskou blokádou. Porošenko odsúdil počínanie Kremľa s tým, že je v rozpore s mierovou dohodou z Minska z roku 2015. Porošenko počas stretnutia s komisárom EÚ pre humanitárnu pomoc a krízové riadenie Christosom Stylianidesom vyzval na "rezolútne kroky až po sprísnenie sankcií".Krátko po anexii Krymu Moskvou v marci 2014 vypuklo v dvoch najvýchodnejších oblastiach Ukrajiny, Doneckej a Luhanskej, povstanie proruských separatistov. Podľa odhadov OSN si konflikt medzi separatistami a ukrajinskou armádou v Donbase vyžiadal takmer 10.000 mŕtvych.Spojené štáty a Európska únia reagovali na aktivity Ruska na Ukrajine uvalením ekonomických sankcií.


Pri útokoch Rohingov malo v Mjanmarsku zahynúť vyše sto ľudí

Vláda vraždy hinduistov v Mjanmarsku pripisuje moslimským povstalcom.

NEPJITO. Pri útokoch rohinských militantov v odbojnom Jakchainskom štáte zahynulo za uplynulý rok najmenej 163 ľudí a 91 je stále nezvestných. Na sociálnej sieti Facebook to v utorok oznámili príslušné mjanmarské úrady, ktoré v stredu citovala agentúra AP. Oznámenie prišlo po tom, ako boli v troch masových hroboch objavené telá najmenej 45 hinduistov. Vláda tieto vraždy pripisuje moslimským povstalcom. Vláda tvrdí, že od októbra 2016 do augusta 2017 zahynulo pri útokoch najmenej 79 ľudí a nezvestných je 37 osôb vrátane miestnych predstaviteľov, štátnych zamestnancov a príslušníkov bezpečnostných síl. Ďalších 84 osôb prišlo o život a 54 je nezvestných od 25. augusta, keď militanti Armády spásy Rohingov Jakchainského štátu (ARSA) zaútočili na 30 policajných staníc. Úrad vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR) v stredu vyzval na riešenie kritickej situácie osemstotisíc Rohingov, ktorí utiekli do susedného Bangladéša. Šéf UNHCR Filippo Grandi vyhlásil, že je "veľkou otázkou", či im bude umožnený návrat do vlasti. Dodal, že dúfa v úspešné rozhovory so zástupcami mjanmarských úradov na budúci týždeň v Ženeve. "Príčina tejto krízy je veľmi jasná, avšak riešenie sa musí hľadať aj Mjanmarsku," vyhlásil Grandi, ktorého cituje agentúra Reuters. Varoval, že ak sa predmetná záležitosť nebude riešiť, hrozí v tomto regióne šírenie terorizmu a násilia.


Do viacerých vojenských budov v okolí Washingtonu doručili podozrivé balíčky

WASHINGTON. Americké ministerstvo obrany uviedlo, že ide po stope zásielok podozrivých balíčkov, ktoré dostali viaceré vojenské objekty v okolí hlavného mesta Washington. Hovorkyňa ministerstva Michelle L. Baldanza informovala, že dané zásielky sú predmetom vyšetrovania a Pentagon sa už obrátil aj na Federálny úrad pre vyšetrovanie (FBI). Detašované pracovisko FBI vo Washingtone prostredníctvom vyhlásenia uviedlo, že v úrad v pondelok "reagoval na správy o podozrivých balíkoch vo viacerých vládnych zariadeniach". Medzi vojenskými objektmi, ktoré dostali zvláštnu zásielku,sú aj základne Anacostia-Bolling vo Washingtone a Fort Belvoir v štáte Virgínia. Armádny hovorca Michael L. Howard uviedol, že pyrotechnická jednotka z Fort Belvoir potvrdila pri testovaní balíčka prítomnosť pozostatkov čierneho prášku .V súvislosti s balíkmi zatiaľ nehlásili žiadne zranenia. FBI každý z doručených balíkov podrobuje ďalšej analýze.