NATO sa dohodlo, že pošle tisíce vojakov do Afganistanu

V Afganistane silnie povstanie a vláda má pod kontrolou len 60 percent územia krajiny.

BRUSEL. Ministri obrany členských štátov NATO sa vo štvrtok v Bruseli dohodli, že aliancia pošle tisíce vojakov do Afganistanu, kde vládne sily bojujú proti militantnému hnutiu Taliban a proti extrémistickej organizácii Islamský štát (IS). Boje vedú aj vyše dva roky po tom, ako aliancia ukončila svoju bojovú misiu v krajine, stále sa zmietajúcej vo vojne. Ministri obrany sa na rokovaní NATO v Bruseli dohodli, že pošlú ďalších vojakov do nebojových operácií, keďže v Afganistane silnie povstanie a vláda má pod kontrolou len 60 percent územia krajiny. "Môžem potvrdiť, že posilníme našu prítomnosť v Afganistane," vyhlásil generálny tajomník NATO Jens Stoltenberg. "Pätnásť štátov už prisľúbilo ďalších vojakov," dodal. Bojová misia NATO v Afganistane, vôbec najväčšia vojenská operácia NATO, trvala 11 rokov, a keď vrcholila, aliancia mala v tejto krajine nasadených 130-tisíc vojakov. Misia sa skončila v decembri 2014. Potom už zostalo v Afganistane približne 12-tisíc vojakov NATO, ktorí však poskytovali výcvik, pomoc a poradenstvo afganským silám. Zďaleka najväčším počtom vojakov prispeli Spojené štáty - mali ich tam takmer 7000. Okrem nich mali USA v krajine v inej misii nasadených okolo 8400 vojakov a ich počet sa má takisto zvýšiť. Hoci NATO má ešte len oznámiť oficiálny počet dodatočne prisľúbených vojakov, odhaduje sa, že tento údaj by sa mohol približovať k počtu 4000. Stoltenberg uviedol, že podpora NATO sa bude zameriavať na tri oblasti: posilňovanie afganských síl určených na špeciálne operácie; podpora rozvoja afganských vzdušných síl; a podpora veliacich schopností a výcviku afganských dôstojníkov. Šéf NATO povedal, že hoci verí vo vyrokované riešenie konfliktu v Afganistane, posilnenie počtu vojakov je potrebné, aby bol Taliban nútený urobiť za rokovacím stolom ústupky. "Kým bude Taliban presvedčený, že môže vojnu vyhrať, nebude rokovať," vysvetlil Stoltenberg. Taliban minulý týždeň varoval USA a NATO, aby neposielali do Afganistanu ďalších vojakov. Tento odkaz zverejnil vodca hnutia Hajbatulláh Áchúndzáda pred moslimským sviatkom íd al-fitr. Obvinil USA a ich spojencov, že svojou prítomnosťou "destabilizujú celý región", ale ponúkol "konštruktívne a dobré vzťahy", ak sa "skončí protizákonná okupácia".


Kedy budeme odchádzať do penzie? Fico pripustil zmeny v systéme

Ak by sa pravidlá nezmenili, dnešní tridsiatnici pôjdu do penzie ako 67-roční.

BRATISLAVA. V akom veku pôjdeme do dôchodku? Na túto otázku si väčšina Slovákov nedokáže odpovedať. Od začiatku roka 2017 totiž štát uzákonil, že sa dôchodkový vek bude každý rok zvyšovať. Čím dlhšie budú ľudia žiť, tým neskôr pôjdu do penzie. V zákone však chýba akýkoľvek dôchodkový strop. Dnešným tridsiatnikom sa preto môže stať, že do penzie pôjdu až ako 67-roční a mladší ešte neskôr. Premiér Robert Fico však prvýkrát pripustil, že dôchodkový vek zastropuje. Postupne by sa zvyšoval, ale iba do určitej úrovne. „Zastropovanie veku odchodu do dôchodku je veľká a legitímna téma. Som pripravený baviť sa o tom aj s opozíciou,“ vyhlásil premiér Robert Fico v diskusnej relácii TA3 V politike. Ako príklad uviedol Česko, kde len nedávno určili strop na 65 rokov. Aký strop by malo Slovensko, zatiaľ nie je jasné. Napríklad odborový zväz KOVO, ktorý prudké posúvanie dôchodkového veku kritizuje, navrhuje 64 rokov. Vo vyššom veku by už ľudia vzhľadom na svoj zdravotný stav nemuseli pracovnú záťaž zvládať. Odborári pre vysoký dôchodkový vek vyšli v piatok aj do ulíc, v Bratislave s nimi pochodovali stovky ľudí. Kričali, že nie sú stroje a dôchodku sa chcú dožiť. Prišli pred Úrad vlády, ako aj pred ministerstvo práce a sociálnych vecí. Medzi protestujúcich napokon prišiel aj minister práce Ján Richter, ktorý povedal, že o zastropovaní dôchodku je pripravený hovoriť. Kedy a ako by ho chcel nastaviť, však neuviedol.   Na Slovensku sa uplynulých dvanásť rokov do penzie odchádzalo vo veku 62 rokov, úľavu mali len niektoré ženy podľa počtu detí a ľudia v rizikových povolaniach. Od januára sa však dôchodkový vek prvýkrát posunul o 76 dní, v roku 2018 sa má o ďalších 63 dní. Znamená to, že počas týchto dvoch rokov sa dôchodok oddiali spolu o štyri a pol mesiaca. Nie je to konečný stav, presný dôchodkový vek na nasledujúci rok oznamuje štát vždy v októbri. Ľudia sa preto dopredu nedokážu pripraviť na to, kedy pôjdu do penzie.


Francúzski aktivisti pripravili útočisko pre Puigdemonta

Pre Puigdemonta je pripravená vila v obci Théza.

PARÍŽ. Útočisko pre katalánskeho premiéra Carlesa Puigdemonta vo francúzskom regióne Perpignan ponúkli tamojší aktivisti v prípade možnej eskalácie konfliktu medzi Barcelonou a Madridom. Ako vyhlásil vo vysielaní rozhlasovej stanice France Bleu Robert Casanovas, predseda Výboru pre sebaurčenie severného Katalánska, pre Puigdemonta je pripravená vila v obci Théza. "Prebiehajú kroky, aby zainteresovaní boli pripravení konať, ak by sa situácia zhoršila a došlo k zatknutiam," dodal. Casanovas a jeho zoskupenie sa angažujú za väčšiu samostatnosť správneho útvaru Pyrénées-Orientales v rámci francúzskeho štátu. Ide o oblasť vo francúzsko-španielskom pohraničí, ktorá kedysi bola súčasťou Katalánskeho kniežatstva a pripadla Francúzsku v roku 1659.


Slováci budú pod veľkým tlakom, pripomína najväčšia hviezda Poliakov

Poľský tenista Lukasz Kubot hovorí, že jeho tím sa v Davis Cupe proti Slovákom pokúsi o prekvapenie.

Najlepší renking v ATP má z poľských tenistov v súčasnosti 35-ročný Lukasz Kubot. Je štvrtým hráčom vo štvorhre, ešte minulý týždeň bol v rebríčku na 3. mieste. Trénuje v Prahe, plynule hovorí po česky. V zápase Davisovho pohára proti Slovensku nastúpi v sobotu vo dvojici s Maciejom Matkowským. Na začiatku roka ste boli v debli na 24. mieste, v auguste ste sa už dostali do top 3, s brazílskym spoluhráčom Marcelom Melom ste triumfovali vo Wimbledone. Hráte svoj najlepší tenis v kariére? „Štvorhra je vždy o dvoch hráčoch. Som šťastný, že od vlaňajšej jesene môžem hrať na turnajoch s Melom. S Marcelom tvrdo pracujeme v príprave, aby sme sa na kurte zladili, a výsledky prichádzajú.“ Nájdu sa tenisti, ktorí si myslia, že tímová súťaž ich kariére škodí, no väčšina je takých ako ja a vedia, že Davis Cup ich posilňuje. Tohto roku ste vyhrali už päť turnajov. V čom si s Melom na dvorci tak rozumiete? „Skvele sa dopĺňame. Marcelo veľmi dobre servuje, je rýchly a dokonale číta hru na sieti. Ja hrám viac vzadu a pripravujem útok. Melo už bol svetovou jednotkou, má skúsenosti. Veľa som sa od neho naučil a stále sa učím. Do konca roka nás čaká ešte niekoľko turnajov vrátane Masters. Chceme sa dostať na vrchol.“ Vyhrať Wimbledon je snom každého tenistu. Čo tento úspech pre vás znamenal? „Pred tromi rokmi som so Švédom Robertom Lindstedom premiérovo zvíťazil na grandslamovom Australian Open, no Wimbledon je osobitný. Na londýnskej tráve sme mali ťažkú cestu za titulom, štyri zo šiestich zápasov sme vyhrali po päťsetovej bitke a vo finále s dvojicou Marach - Pavič bol rozhodujúci set 13:11. O to viac si cením naše víťazstvo.“ V hardovej časti sezóny ste prijali pozvanie kapitána Radoslawa Szymanika na daviscupový zápas proti Slovensku, ktorý sa hrá na antuke. Nenaruší to vašu koncentráciu pred ďalšími turnajmi? „V Davis Cupe hrám iba jeden zápas, to sa dá zvládnuť. Svoju krajinu reprezentujem v súťaži už od roku 2001 a teraz cítim, že omladený tím ma potrebuje. Nájdu sa tenisti, ktorí si myslia, že tímová súťaž ich kariére škodí, no väčšina je takých ako ja a vedia, že Davis Cup ich posilňuje.“ Proti Slovensku ste nastúpili aj pred dvoma rokmi v baráži o postup do svetovej skupiny v Gdyni a v debli s Matkowským ste prispeli k výhre 3:2 dôležitým bodom vo štvorhre. Ako by ste porovnali ten zápas s nadchádzajúcim súbojom v Bratislave? „V Gdyni sa hralo na tvrdom povrchu, kým Slováci si podľa očakávania zvolili pomalú antuku. Zmenili sa aj zostavy. Domáci tím má štyroch vyrovnaných singlistov a kapitán Miloš Mečíř bude mať hlavu plnú starostí, aby vybral dvoch najlepších. Nevylučujem, že nakoniec ešte zaradí do tímu deblového špecialistu Igora Zelenaya. Nám chýba v dvojhre Jerzy Janowicz a to je výrazné oslabenie.“ Ako vidíte šance Poľska na víťazstvo a záchranu v I. skupine euro-africkej zóny? „Určite to nie je päťdesiat k päťdesiatim, Slováci sú jasným papierovým favoritom. Psychologicky bude dôležitý už prvý zápas. Ak by sme piatkové dvojhry uzavreli za stavu 1:1, naša nádej by narástla. V sobotňajšej štvorhre si trúfame na víťazstvo. Domáci tím bude cez víkend pod veľkým tlakom, my sa pokúsime o prekvapenie.“


Slováci sa boja inakosti. K menšinám sa často stavajú odmietavo

Slováci majú podľa prieskumu stále pomerne veľké obavy z inakosti.

BRATISLAVA. Na Slovensku je stále prítomná pomerne silná intolerancia k národnostným, náboženským či sexuálnym menšinám. Vyplýva to z prieskumov Inštitútu pre verejné otázky (IVO) z júla a septembra tohto roku, ktoré ukázali, že až 81 percentám Slovákov vo veku od 18 do 39 rokov by prekážalo bývať v susedstve extrémistu a zároveň by im prekážala aj blízkosť rómskej (80 percent) alebo moslimskej (71 percent) rodiny. Viac než polovica mladých (54 percent) by mala podľa prieskumu problém s migrantmi z ekonomicky slabších krajín a približne dvom pätinám prekážajú rôzne sexuálne menšiny a ľudia ázijského či černošského pôvodu. Výskumná štúdia Mladí ľudia a riziká extrémizmu, ktorá sa zamerala na tému nárastu radikalizmu a extrémizmu na Slovensku, zároveň skonštatovala, že u mladej generácie prevláda príklon ku konzervatívnym politickým prúdom. K ochrane či obrane národnej suverenity sa hlásia dve tretiny opýtaných (66 percent), k ochrane kresťanstva pred islamom takmer tri pätiny (57 percent) a približne polovica Slovákov vo veku medzi 18 a 39 rokov inklinuje k patriotizmu (54 percent) a všeslovanskej vzájomnosti (48 percent). K liberálnej demokracii, prehlbovaniu európskej integrácie, multikulturalizmu či podpore rozmanitosti má blízko približne 30 až 40 percent Slovákov. IVO považuje za pozitívne, že až 65 percent mladých odmieta autoritársky režim ako politický smer. „V optike rozširujúceho sa extrémizmu na Slovensku je znepokojujúce najmä zistenie, že ,ochrana bielej rasy‘ je názorový prúd blízky až 45 percentám mladých ľudí," uviedol analytik IVO a autor štúdie Marián Velšic. Vešic súčasne tvrdí, že mnoho z hodnôt, ktoré sú typické pre konzervatívne strany, úspešne „sprivatizovali“ extrémistické politické sily. "Volanie po národnej suverenite a obmedzovanie vplyvu EÚ, patriotizmus, všeslovanská vzájomnosť, ochrana kresťanstva – na tom všetkom stavia svoju politickú agendu najmä ĽSNS,“ povedal analytik Podľa Vešica sa tiež súčasne prejavuje aj ďalší faktor, a to nízka tolerancia k inakosti. Z prieskumu podľa IVO vyplýva, že miera tolerancie je výrazne odlišná najmä podľa toho, ktoré politické strany respondenti volia. O čosi tolerantnejšie postoje možno nájsť u stúpencov SaS (26 percent), KDH (28 percent), Sme Rodina (32 percent), OĽaNO (33 percent) a Most-Híd (36 percent). Tesne nad celoslovenským priemerom (38 percent) sa umiestnili voliči Smeru (40 percent). Väčší problém s toleranciou mali stúpenci tých strán, kde je prítomný väčší akcent na národnostné a etnické otázky – SNS (43 percent), ĽSNS (46 percent) a SMK (55 percent). Hoci nástup extrémistov a rozširovanie ich vplyvu vníma väčšina (69 percent) mladých ľudí ako nebezpečný trend, analýza odhalila, že niektoré skupiny mladých sú na problematiku extrémizmu menej citlivé. Napríklad muži nástup extrémistov a rozširovanie ich vplyvu bagatelizujú väčšmi ako ženy. Obdobný trend možno pozorovať aj v prípade vzdelania. Čím je vzdelanie nižšie, tým je prah citlivosti na problematiku extrémizmu nižší, a naopak. Podľa IVO je podceňovanie vplyvu extrémizmu na spoločnosť typickejšie pre nekvalifikovaných a pomocných pracovníkov, kvalifikovaných manuálnych pracovníkov, podnikateľov a živnostníkov.


Trump pripustil intervenciu v Severnej Kórei. Nie je to však nevyhnutné, tvrdí

Ak by k intervencii došlo, bol by to podľa Trumpa pre Severnú Kóreu veľmi smutný deň.

WASHINGTON. Americký prezident Donald Trump na štvrtkovej tlačovej besede v Bielom dome zhodnotil, že Severná Kórea sa správa zle a mala by s tým prestať, informovala agentúra AP. Šéf Bieleho domu zároveň nevylúčil možnosť vojenskej intervencie v KĽDR, zároveň to ale podľa neho nie je "nevyhnutné". Osobne by vojenské riešenie situácie v KĽDR neuprednostnil, pripustil však, že sa to môže stať. Pokiaľ by sa tak stalo, bol by to podľa Trumpa "pre Severnú Kóreu veľmi smutný deň". Nemecká kancelárka Angela Merkelová vo štvrtok spoločne s čínskym prezidentom Si Ťin-pchingom podporila prísnejšie sankcie voči Pchjongjangu v reakcii na poslednú skúšku vodíkovej bomby. Merkelovej hovorca Steffen Seibert uviedol, že kancelárka telefonovala s čínskym prezidentom, pričom zhodne vyjadrili veľké znepokojenie nad situáciou v tejto krajine. KĽDR uplynulú nedeľu informovala o úspešnej skúške vodíkovej bomby, ktorá by mohla byť použitá v hlavici medzikontinentálnej balistickej strely schopnej zasiahnuť ciele v USA či dokonca v Európe. Išlo o šiestu jadrovú skúšku Severnej Kórey. Pred týždňom KĽDR otestovala aj balistickú raketu, ktorá preletela ponad územie Japonska.


Vláda schválila zákaz jednorazových plastov

Z trhu by vymizli plastové taniere, slamky či tyčinky do uší.

BRATISLAVA. Na slovenskom trhu od roku 2021 nebudú plastové taniere, príbory, miešadlá na nápoje, slamky, paličky z balónov, vatové tyčinky do uší, ako aj plastové nádoby na potraviny. Odpad, ktorý sa vyzbieral na recykláciu, zas bude zakázané spaľovať. Vyplýva to z novely zákona o odpadoch z dielne Ministerstva životného prostredia (MŽP), ktorú v stredu schválila vláda. Uvádzať na trh plastové taniere, príbory, miešadlá na nápoje, slamky, paličky z balónov, vatové tyčinky do uší, nádoby na potraviny vyrobené z expandovaného polystyrénu, nápojové obaly a poháre z expandovaného polystyrénu by malo byť zakázané od roku 2021. Zákaz sa vzťahuje aj na oxodegradovateľné plasty, pretože tento druh plastu nie je biologicky rozložiteľný a rozkladá sa na mikroplasty, ktoré znečisťujú životné prostredie. Zmeny čakajú aj obce, ktoré si uplatňujú výnimku a neumožňujú svojim obyvateľom separovať bioodpad. Od roku 2023 by výnimky nemali byť možné. "Skládkovanie nespracovaného biologicky rozložiteľného odpadu má výrazne negatívny environmentálny vplyv z hľadiska emisií skleníkových plynov a znečisťovania povrchových vôd, podzemných vôd, pôdy a ovzdušia," vysvetľuje rezort. Zlepšiť sa má aj evidencia odpadu. Po novom budú musieť byť smetiarske autá vybavené vážiacim systémom a hmotnosť odpadu nahlasovať, podrobnejšie správy budú na ministerstvo posielať aj organizácie zodpovednosti výrobcov (OZV). Zmeny sa dotknú aj finančných príspevkov, ktoré výrobcovia platia OZV. Tie budú musieť po novom zohľadniť trvanlivosť, opraviteľnosť, opätovnú použiteľnosť a recyklovateľnosť výrobkov, ako aj a prítomnosť nebezpečných látok. "OZV je povinná finančne zvýhodniť výrobcov environmentálne priaznivejších výrobkov," konštatuje ministerstvo.


Európska komisia schválila prevzatie firmy Opel automobilkou PSA Group

PSA Group sa dohodla ešte v marci na prevzatí európskych aktív americkej automobilky General Motors.

BRUSEL. Európska komisia (EK) v stredu schválila prevzatie stratovej nemeckej automobilky Opel francúzskym konkurentom PSA Group, ktorý vyrába autá Peugeot a Citroën. Z PSA Group sa vďaka tomu stane druhá najväčšia európska automobilka hneď po nemeckej spoločnosti Volkswagen. PSA Group sa dohodla ešte v marci na prevzatí európskych aktív americkej automobilky General Motors (GM), ktoré predstavujú značky Opel a Vauxhall. Hodnota kontraktu bola stanovená na 2,2 miliardy eur. Keďže ako PSA, tak Opel sú aktívne vo výrobe osobných aj ľahkých úžitkových áut, EK sa rozhodla najskôr preveriť, či transakcia nebude mať negatívny vplyv na európsky trh s automobilmi. V stredu oznámila, že prevzatie európskych aktivít GM spoločnosťou PSA Group konkurenčné prostredie na európskom trhu nepoškodí.


Výbuch v Kábule zranil takmer sto ľudí

KÁBUL. Štrnásť ľudí prišlo o život a ďalších 145 utrpelo zranenia pri stredajšom bombovom útoku pred budovou policajnej stanice v hlavnom meste Afganistanu Kábul. Informovala o tom agentúra AFP s odvolaním sa na afganské úrady. Námestník ministra vnútra spresnil, že medzi zranenými je 92 civilistov. K zodpovednosti za útok sa prihlásilo hnutie Taliban. Hovorca Talibanu Zabíhulláh Mudžáhid uviedol, že cieľom útoku bolo náborové stredisko "nepriateľa". Podľa videozáznamov zverejnených na sociálnych sieťach bolo po výbuchu počuť streľbu. Odpálenie samovražedného atentátnika a následné nasadenie strelcov je bežná taktika talibanských povstalcov, pripomína AFP. Spojené štáty a militantné hnutie Taliban sa snažia dohodnúť na prímerí ešte pred afganskými prezidentskými voľbami, ktoré sú naplánované na 28. septembra. Mierová dohoda by mala ukončiť už 18 rokov trvajúcu vojnu v Afganistane, ktorá je najdlhšie prebiehajúcim konfliktom, aký kedy USA viedli v zahraničí. Taliban v utorok pohrozil, že sa pokúsi prekaziť afganské prezidentské voľby a bude podnikať útoky na predvolebné zhromaždenia. Hnutie pritom varovalo Afgancov, aby sa na takýchto podujatiach radšej nezúčastňovali. Najmenej päť ľudí prišlo o život a sedem ďalších utrpelo zranenia v utorok v Kábule, po tom, ako bomba zasiahla vozidlo prevážajúce pracovníkov riaditeľstva protidrogovej jednotky.


Čistý zisk francúzskeho koncernu PSA vzrástol o štvrtinu

Tržby, naopak, v prvom polroku mierne klesli o 0,7 percenta na 38,34 miliardy eur.

PARÍŽ. Francúzsky automobilový koncern Groupe PSA zvýšil v 1. polroku čistý zisk o 24 percent na 1,83 miliardy eur z 1,48 miliardy eur. Zisk na akciu stúpol na 1,95 eura z 1,58 eura. Prevádzkový zisk skupiny, do ktorej patria značky Peugeot, Citroen, DS a Opel, vzrástol o 10,6 percenta na 3,34 miliardy eur z 3,02 miliardy eur. Prevádzková marža sa zlepšila na nový rekord 8,7 percenta zo 7,8 percenta. Tržby, naopak, mierne klesli o 0,7 percenta na 38,34 miliardy eur z 38,60 miliardy eur. Tržby automobilovej divízie sa znížili na 30,38 miliardy eur. Dôvodom výrazného nárastu zisku boli nové modely a integrácie divízie Opel-Vauxhall, čo viac než vykompenzovalo pokles predaja na rozvíjajúcich sa trhoch. "Naše výsledky sú dôkazom udržateľnosti našej výkonnosti aj napriek slabosti globálnych trhov," uviedol finančný riaditeľ skupiny Philippe de Rovira. "Negatívne vplyvy viac než vykompenzovala naša efektivita a pokračujúce úsilie o znižovanie nákladov."


Nezamestnaní začali útočiť na úradníkov, nechcú pracovať

S agresívnym správaním sa úradníci stretávajú najmä tam, kde je nezamestnanosť najnižšia.

BRATISLAVA. Na trhu práce sa objavil nový fenomén. Nezamestnaní ľudia, ktorí nechcú pracovať, začínajú byť agresívni na zamestnancov úradov práce a personalistov vo firmách. Veľmi často na nich kričia, vyhrážajú sa im a dokonca už padli aj facky. Upozornilo na to ústredie práce s tým, že v poslednom období nejde vôbec o ojedinelý jav. Dôvod týchto napadnutí je pritom bizarný, tvrdí ústredie. Nezamestnaní sú agresívni, keď ich úradník či firma oslovia s ponukou práce. Ak ju totiž odmietnu, z úradu práce ich vyhodia a oni nechcú prísť o rôzne benefity. „Áno, môžem potvrdiť, že úradníci sú často slovne až fyzicky atakovaní v prípade, že nezamestnaným ponúkajú prácu,“ vraví hovorkyňa ústredia Jana Lukáčová. O tom, ako to prebieha, porozprávala denníku SME aj veľká firma z automobilového priemyslu, ktorá sídli v západnej časti krajiny. Názov zverejniť nechcela, pretože sa bála ďalších útokov, ale redakcia meno pozná. Nezamestnaní podľa zástupcu firmy prídu na pohovor, kde im najprv dajú písomné testy. Vedome ich vypĺňajú zle a nesústredia sa. Potom idú k personalistom. „Tam sa vyhovárajú na rôzne životné situácie, choroby či komplikovanú rodinnú situáciu. Ak ich personalisti lámu, tak začnú byť nervózni a odvolávajú sa na testy, že ich určite nespravili. Vymýšľajú si rôzne dôvody, prečo u nás nemôžu pracovať a sú nepríjemní,“ hovorí zástupca firmy. Niektorí tvrdia, že im núkajú nízky plat, nevyhovujú im zmeny, majú problém s dopravou a ak im ponúknu ubytovanie, nepáči sa im ani to. „Skúšali sme týchto ľudí nachytať aj tak, že hoci urobili testy zle a vystupovali arogantne, aj tak sme im povedali, že ich berieme. Potom prichádzajú ďalšie výhovorky, človek povie, že práve cestuje mimo Slovenska alebo že je alkoholik či drogovo závislý,“ pokračuje firma. Niektorí sa začnú personalistom vyhrážať, že si ich počkajú po práci, že poznajú ich rodinu alebo že sa majú na čo tešiť. Spoločnosť zároveň zdôrazňuje, že nejde o asociálov, ale o bežných ľudí, ktorým vyhovuje ostať na úrade práce. Najčastejšie sa úradníci s takýmto správaním stretávajú v regiónoch s najnižšou nezamestnanosťou. Tam je najväčší tlak na to, aby nastúpili do práce. Ide zväčša o okresy na západe Slovenska. Problém je však vypuklý aj v ostatných regiónoch, tvrdí Lukáčová. O konfliktoch na úrade práce majú informácie aj personalisti z agentúry Manpower. Manažér marketingu a náboru Jiří Halbrštát vraví, že nezamestnaní sú na úradníkov hrubí, pretože sa im pokúšajú dať prácu alebo ponúknuť rekvalifikáciu. Oni o to nemajú záujem, chcú iba pečiatku, ktorou by sa mohli preukázať úradu práce. „Veľká časť nezamestnaných, odhadom asi 60-tisíc, iba zneužíva systém. Vyhovuje im, že sú evidovaní na úrade práce, dostanú nejaké peniaze od štátu a ten za nich zaplatí odvody. Buď sedia doma, alebo si privyrábajú na dohodu, prípadne načierno,“ vysvetľuje výkonná riaditeľka personálnej agentúry McRoy Jobliner Jana Mésarová. Fakt, že sa agresívne útoky stupňujú, je podľa Mesárovej dôsledkom zníženia nezamestnanosti pod desať percent. „Z evidencie úradov práce totiž vypadlo množstvo nezamestnaných a spomínaná skupina ľudí sa tak nemôže zašívať. Ľudia bez práce dostávajú čoraz viac pracovných ponúk a je čoraz ťažšie ich odmietať bez toho, aby museli niektorú z nich prijať,“ dodáva Mesárová. Evidencia na úrade práce je výhodná preto, že štát platí za človeka zdravotné odvody vo výške 60 eur. Nezamestnaný sa môže napríklad dohodnúť so zamestnávateľom na práci načierno, dostane peniaze na ruku, z ktorých neplatí dane, a odvody mu platí štát. Niektorí ľudia zase pracujú na dohodu a nechcú byť zamestnaní natrvalo, preto sa silou-mocou držia na úrade práce. Iní sa starajú o ťažko chorých príbuzných alebo ostávajú doma z iných dôvodov. Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Gól roka? Riman zaskočil Slováka famóznou fintou, ktorá baví svet

Diego Perotti zaskočil slovenského brankára Kozáčika parádnym lobom.

BRATISLAVA. Na prvý pohľad ide o prirodzený kop, ktorý však nie je vôbec jednoduchý. Azda každý, kto niekedy hral futbal, si ho vyskúšal, ale len málokto sa pri pokuse kopnúť loptu za nohou skoro nepotkol, či nezamotal. Tento trik väčšinou používajú hráči pri centroch (v stredu takto prihral na gól v zápase Ligy majstrov Ricardo Quaresma z Besiktasu Istanbul - pozn. red.), ale málokto takto úspešne vystrelí. Rabona, čiže kop za stojnú nohu, ovláda naozaj len málokto. Ale keď už sa niekto taký nájde, je to neskutočná paráda. Ofenzívny stredopoliar AS Rím Diego Perotti v zápase Európskej ligy proti Plzni zvýšil na 3:1 parádnou strelou. Perotti sa dostal s loptou na roh šestnástky. Bol bránený dvoma hráčmi a každý čakal center pred bránku. Ibaže Perotti si prehodil loptu pod nohu, pravačkou krátko švihol a vyslal lob na Matúša Kozáčika. Slovenský brankár v službách Plzne nemal šancu reagovať a lopta skončila v sieti. Argentínsky stredopoliar vystriedal v 63. minúte Iturbeho a možno dal najkrajší gól v roku. Perotti po góle zakrútil hlavou, sám nečakal, že to skončí gólom. "Chcel som centrovať," usmieval sa Perotti z AS Rím. Z nevydarenej prihrávky je zrazu jeden z najkrajších gólov tohto roku. "Bolo to pre mňa veľmi dôležité, lebo doteraz som dával góly v tejto sezóne iba z penált."   Plzeň s piatimi Slovákmi (Kozáčik, Hrošovský a Hromada hrali celý zápas, Ďuriš naskočil do hry v 65. a Bakoš v 75. minúte) prehrala na pôde AS Rím 1:4. Za vynálezcu tohto kopu sa považuje Argentínčan Ricardo "Beto" Infante. V súvislosti s rabonou v roku 1957 vyšla na titulnej strane časopisu El Gráfico karikatúra Infanteho v školskej rovnošate, pri ktorej bol titulok: Dieťa, ktoré chodilo za školu, čiže El Infante que sa hizo la Rabon. Aj keď slovenský futbalista Viliam Macko nie je veľmi známy, v zápase thajskej ligy medzi BBCU a Ang Thong FC v roku 2014 poriadne zažiaril. Najprv loptu zluftoval a potom predviedol nádherný rabona gól.


Protischránkový zákon: kto sa ukáže za biznisom so zdravím

Ručiť za správnosť údajov v registri vlastníkov budú advokáti, audítori či banky, menším podnikom hrozí, že im za to nedokážu zaplatiť.

Keď vlani mimovládna organizácia Transparency International zistila, že takmer polovicu vyšetrení magnetickou rezonanciou pre pacientov Všeobecnej zdravotnej poisťovne (VšZP) robia firmy zo skupiny Pro Diagnostic Group, nebolo okamžite jasné, kto sú skutoční vlastníci spoločnosti. Skupinu Pro Diagnostic Group totiž vlastnili cez schránkovú firmu na Cypre. Pri jednorazovom obchode nad 100-tisíc eur, resp. opakovanom obchode v súhrne za viac než 250-tisíc eur: Bez ohľadu na objem obchodov: Ministerka spravodlivosti Lucia Žitňanská (Most-Híd) verí, že sa to už nebude opakovať a verejnosť sa dozvie mená skutočných vlastníkov firiem, ktoré získavajú verejné zákazky, ale tiež platby od zdravotných poisťovní. Žitňanskej zákon o registri partnerov verejného sektora, takzvaný protischránkový zákon, schválil parlament v októbri. Platiť začne 1. februára 2017 a obchodníci budú mať polroka, aby nechali zapísať svoju vlastnícku štruktúru a mená skutočných vlastníkov do internetového súdneho registra. Verejnosť by sa tak najneskôr v lete mala dozvedieť mená skutočných vlastníkov firiem, ktoré profitujú z verejných zdrojov. Stále bude hroziť, že podnikateľ súdu nahlási ako skutočného vlastníka firmy bieleho koňa z Cypru, Belize alebo Nového Zélandu. Ale bude to riskantné a preto drahé. Návrh na zápis údajov do registra totiž nebudú môcť podať podnikatelia sami, musí tam byť podpis a dobrozdanie takzvanej oprávnenej osoby, akéhosi registračného agenta – advokáta, notára, daňového poradcu alebo banky. Práve títo profesionáli v žiadosti potvrdia správnosť vlastníckej štruktúru. Keď sa neskôr ukáže, že mená vlastníkov sú nepravdivé, podpísaný profesionál bude ručiť za zaplatenie sankcie. Pokuta bude „vo výške hospodárskeho prospechu“, ktorý potrestaný podnikateľ získal z biznisu so štátom. Pri zákazkách na výstavbu diaľnic, rekonštrukciu nehnuteľností či dodávky zložiteľných môže ísť aj o desiatky miliónov eur. O pokute bude rozhodovať Okresný súd v Žiline, ktorý bude viesť aj register majiteľov firiem. Podnikatelia sa bude môcť proti pokute brániť ako proti akémukoľvek inému rozsudku – odvolaním sa na vyšší súd. Predpokladá sa, že protischránkový zákon bude mať výrazný dopad na trh s právnymi službami. Advokáti sú totiž najpočetnejšia profesia, ktorá bude oprávnená zapisovať údaje do registra skutočných vlastníkov. Do registra sa musia časom zapísať tisíce podnikateľov. Len Úrad pre verejné obstarávania eviduje vyše 12-tisíc podnikateľov, ktorí sú pripravení dodávať štátu. Protischránkový zákon pritom vyžaduje registráciu aj od nemocníc, polikliník, prevádzkovateľov laboratórií či veľkých súkromných ambulancií. V registri musí byť akýkoľvek podnikateľ obchodujúci so štátom v prípade, že získal zákazku za viac než 100-tisíc eur jednorazovo ročne alebo 250-tisíc eur opakovane. Päť profesií je oprávnených podať návrh na zápis mien skutočných vlastníkov firiem obchodujúcich so štátom do verejného registra: Zdroj: CCBE, CEPEJ, SKDP, ÚDVA, NBS. Pozn.: Údaje o počte notárov sú z r. 2014. Otázka je, či si budú môcť dovoliť menší podnikatelia zaplatiť advokátom, notárom alebo daňovým poradcom za služby spojené s preverovaním ich vlastníckej štruktúru. Zákon totiž poplatky nereguluje. „Komora nestanovila žiaden záväzný postup pri určovaní odmeny za poskytovanie služby podľa novoprijatého zákona o registri partnerov verejného sektora, každý advokát sa bude musieť v rámci zmluvnej voľnosti dohodnúť na odmene,“ povedala riaditeľka mediálneho odboru Slovenskej advokátskej komory Naďa Ondrišová. Napríklad advokátska kancelárie HMG sa chystá služby podľa protischránkového zákona poskytovať, ale s klientmi si pravdepodobne bude dohadovať poistku pre prípad pokút. „Predpokladáme, že za účelom zabránenia ohrozenia v prípade porušenie zákona zo strany partnera verejného sektora, budeme požadovať zloženie depozitu, alebo inú formu zabezpečenia,“ hovorí pre SME Ján Gajan, vedúci advokát a partner HMG Advisory Group. Konkrétna forma zabezpečenia bude podľa neho závisieť od individuálnej dohody. Daňová poradkyňa zas naznačuje, že registrácia nemusí byť v určitých prípadoch lacná, pretože poradca pôjde do istého rizika. „Schválený sankčný mechanizmus, kedy profesionál ručí za pokutu podnikateľovi, môže znižovať ochotu pri poskytovaní týchto služieb. Neviem, či daňový poradca alebo audítor bude ochotný zniesť takúto zodpovednosť, keďže reputačné a finančné riziká sú veľké, vzhľadom na to, že ani daňový poradca nemusí mať k dispozícii všetky podklady od zahraničných súdov či agentov,“ upozorňuje daňová poradkyňa a partnerka poradenskej spoločnosti GT&S Slovakia Alica Orda-Oravcová. Riešením podľa nej môže byť, že jednotlivé profesie si budú zakladať prázdne eseročky bez majetku, cez ktoré budú poskytovať služby podľa protischránkového zákona. „V prípade uloženia pokuty jednoducho zaniknú,“ dodala Orda-Oravcová. Ibaže náklady na založenie a správu takýchto firiem by si jednotlivé profesie prenášali do odmeny za služby registračného agenta. Pre drobných podnikateľov by mohli byť teoretickým riešením banky, ktoré im vedú účty a z ktorých čerpajú podnikateľské pôžičky, a teda poznajú dobre ich podnikanie. Ibaže aj banky sú pri úvahách o poskytovaní služieb podľa protischránkového zákona veľmi opatrné. „Zatiaľ sme sa definitívne nerozhodli, ale vzhľadom na výrazné riziká a veľkú mieru zodpovednosti oprávnenej osoby predpokladáme ako málo pravdepodobné, že tieto služby budeme poskytovať,“ hovorí hovorkyňa Tatra banky Zuzana Povodová. Aj Slovenská sporiteľňa a ČSOB reagovali, že sa ešte nerozhodli a analyzujú výhody a nevýhody. Pre profesionálov pritom nejde iba o jednorazové služby registrácie, pretože podľa zákona musí registračný agent pravidelne overovať správnosť údajov o skutočnom vlastníkovi obchodníka – prinajmenšom raz ročne. Pri väčších firmách, ktoré často obchodujú s verejným sektorom, to bude častejšie – každého polroka alebo pred zaplatením každej faktúry nad jeden milión eur. Ministerstvo spravodlivosti avizuje, že keby boli služby registračných agentov všeobecne nedostupné, bude rokovať s notármi. Práve na ich činnosť má totiž najväčší dosah ministerstvo, teoreticky vie cez vyhlášku regulovať aj odmenu za služby podľa protischránkového zákona. Z reštrukturalizácie stavebnej firmy Váhostav vznikla spoločenská téma, pretože v jej pozadí sa objavuje oligarcha Juraj Široký, podnik získaval veľké verejné zákazky a drobným veriteľom napriek tomu zaplatí len necelú pätinu z faktúr. Pochybnosti o férovosti procesu vyvolalo sedem schránkových firiem z Cypru, Veľkej Británie či Belize, ktoré Váhostavu požičali v zlých časoch milióny eur a nežiadali za to žiadne záruky. Široký sľúbil, že vysvetlí, kto za nimi je, ale nikdy to neurobil. Existuje podozrenie, že to bol sám Široký alebo jemu blízki ľudia. Keby sa to potvrdilo, v reštrukturalizácii by tieto firmy nedostali žiadne peniaze. Poslanec Miroslav Beblavý (nezaradený) presadil do protischránkového zákona opatrenie, ktorým chce zamedziť takýmto pochybnostiam. Vlastnícku štruktúru podľa zákona budú musieť odhaliť aj veľkí veritelia firiem, ktoré obchodujú so štátom. Ak sa do konkurzu alebo reštrukturalizácie dostane firma, ktoré v posledných piatich rokoch obchodovala so štátom, správca spíše štandardný zoznam záväzkov. Ale veritelia, ktorí si budú vymáhať viac ako jeden milión eur, budú musieť súdnemu registri nahlásiť svojich skutočných majiteľov a vlastnícku štruktúru. Keď to neurobia, v bankrote alebo reštrukturalizácii nedostanú nič. V prípade Váhostavu by to znamenalo, že skutočných vlastníkov by museli nahlásiť všetky schránkové firmy, ktoré cez štrukturalizáciu vymáhali od podniku 39,4 milióna eur.   Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Ropa výrazne zdražuje, OPEC zvýšil produkciu o milión barelov denne

Analytici tvrdia, že zvýšenie produkcie o milión barelov denne nestačí

LONDÝN, NEW YORK. Ropa v piatok na svetových trhoch výrazne zdražuje, reaguje tak hlavne na dohodu Organizácie krajín vyvážajúcich ropu (OPEC) zvýšiť od júla ťažbu asi o milión barelov denne. To je podľa analytikov málo. Severomorská ropa Brent okolo 18:00 zdražovala o 2,3 percenta na 74,73 dolára za barel, zatiaľ čo americká ľahká ropa WTI vykazovala rast asi o 3,9 percenta na 68,09 dolára za barel. Dohodu o zvýšení ťažby oznámil na schôdzke v sídle OPEC vo Viedni saudský minister energetiky Chálid Fálih, podľa ktorého je dohoda jednomyseľná. Svoj doterajší odmietavý postoj totiž trochu zmiernil Irán, ktorý ťažbu zvyšovať nechcel. Pred schôdzkou hovorili niektoré krajiny o potrebe zvýšiť ťažbu asi o 1,5 milióna barelov denne. Zvýšenie produkcie asi o jeden milión barelov denne predstavuje zhruba jedno percento globálnej ponuky. Ide o nominálny rast, skutočný bude zrejme slabší, pretože niektoré krajiny kvôli ťažkostiam nedokážu ťažbu zvýšiť tak, ako by podľa nových limitov mohli. Hlavným rizikom pre ďalší vývoj cien sú hroziace výpadky ťažby vo Venezuele a Líbyi a tiež vplyv amerických sankcií na Irán a jeho ropný sektor. Ďalšou veľkou neznámou je obchodný spor USA a Číny, ktorý môže mať vplyv na vývoz americkej ropy.


Zbavovať sa ochlpenia nie je nutnosť. Načo ho vlastne potrebujeme?

Najnovším trendom je prirodzenosť. Aj tá v poraste na tele.

Móda hladkej pokožky takmer na celom tele je intenzívna obzvlášť s príchodom teplých letných dní, kedy ubúda oblečenia a pribúda odhalených častí tela. Zbavujeme sa ochlpení pod pažou, na nohách aj v rozkroku, v niektorých prípadoch aj na ďalších miestach ako sú ruky. Ukázať sa niekde v spoločnosti so zarasteným telom mnohí považujú za prejav zanedbanosti či neupravenosti, v skutočnosti ide však len o akýsi estetický konsenzus, ktorý ľudia dodržiavajú. Holiť, epilovať alebo inak odstraňovať chĺpky z tela pritom nie je žiadna nutnosť, na našej pokožke totiž majú svoj význam. Aký účel má teda ochlpenie na našom tele? Závisí to od konkrétnej časti. Ani vedci si pri niektorých partiách tela nie sú stopercentne istí, vo všeobecnosti však môžeme povedať, že ochlpenie či už na tele alebo na hlave má slúžiť ako istý druh ochrany. Chlpy v podpazuší napríklad majú zabrániť tesnému treniu kože v tejto oblasti a chrániť ju pred nepríjemným odieraním. Podľa niektorých vedcov tiež kedysi mohli slúžiť na to, aby udržiavali pach z potu, v ktorom sú obsiahnuté aj feromóny. Teda mali by pomôcť vysielať sexuálne signály pre opačné pohlavie. Ak vás však trápia obavy, že neoholené podpazušie rovná sa nekontrolovateľnému zápachu, buďte v pokoji. Je preukázané, že pri telesnom zápachu je najzásadnejšie udržiavanie hygieny bež ohľadu na dĺžku či prítomnosť ochlpenia. Pri chĺpkoch v oblasti slabín môžeme hovoriť o ochrane citlivej pokožky napríklad pred vírusovým kožným ochorením molusky. Zabraňujú tiež prieniku znečistenia do intímnych partií a taktiež treniu, keďže ho zmäkčujú. Na nohách a rukách nás chĺpky chránia pred slnečným žiarením a zároveň pomáhajú udržiavať telesnú teplotu. Zaujímavosťou je aj to, že na ochlpenej koži sa oveľa lepšie hoja poranenia, než na oholenej. Ľudské telá sú pokryté asi piatimi miliónmi vlasových folikulov, ktoré produkujú ochlpenie. Možno by ste to nepovedali, ale ich najväčšia koncentrácia je hneď po hlave v ľudskom nose. To je aj jedno z miest, na ktorom sa neodporúča chĺpky vytrhávať. Ranka po vytrhnutí na tomto mieste môže byť náchylná na zapálenie a tiež prípadnú infekciu. Je tiež dobré vedieť, že každá cibuľka vlasov a chlpov má okolo seba aj cievy, nervy, tuk a kmeňové bunky. Ublížiť im môže epilácia laserom, ktorá folikuly ničí, a tým pádom sa človek pripravuje o kmeňové bunky a krvné vlásočnice, ktoré slúžia na hojenie a obnovu. Žiletka či vosk však vlasovým cibuľkám neubližujú. Na druhej strane však vedia citlivú pokožku podráždiť a zanechať začervenanie a mikro ranky, preto je nutné pri holení používať správne prípravky. Zabudnite na módu v holení rôznorodých tvarov, prípadne spôsobov, ako sa ochlpenia zbaviť. K aktuálnym trendom najmä medzi mladými ľuďmi patrí pravý opak – letí čo najprirodzenejší výzor vrátane porastu na tele. Obľúbený je napríklad medzi niektorými známymi osobnosťami či blogermi, ktorí sa netaja zarasteným podpazuším. Pred objektmi fotoaparátov sa takto blysla napríklad speváčka Madonna, jej dcéra Lourdes, speváčka Miley Cyrus či herečka Jemima Kirke a mnohé ďalšie. Ešte väčším výstrelkom je dokonca farbenie tohto ochlpenia. Prečo tak robia? Snažia sa vyhnúť diktátu ideálu krásy a ukázať svoju nezávislosť na tlaku spoločnosti. Niektorým je to však aj príjemnejšie a pohodlnejšie, keďže nemusia strácať čas holením. Loading
 ... Loading
 ... Loading
 ... Nedávno sa v zahraničných médiách tiež objavili fotografie fitness blogerky Morgan Mikenas, ktorá v snahe dosiahnuť prirodzenosť zašla ešte ďalej a rozhodla sa, že sa celý rok nebude zbavovať ochlpenia na celom tele. „Myslím si, že je neférové, keď si ľudia myslia, že musia nasledovať túto kultúrnu normu. Robte len to, vďaka čomu sa cítite dobre,“ vyhlásila blogerka, ktorá zverejnila svoje fotografie neoholených nôh aj podpazušia.


Čo vás čaká v novom čísle magazínu smeŽeny

Spestrite si letný víkend novinkami z oblasti módy, fitness a skvelými receptami so zdravou cukinou.

Vladimíra Ollé: Šport pri chudnutí nemá rozhodujúce slovo. Slnko vo vlasoch: Leto našu korunu krásy namáha, uľavíte jej správnou starostlivosťou. Štýl v jednom kúsku: Jediný kus oblečenia vytvorí kompletný outfit. Joga plná sily: Power joga sľubuje stratu kilogramov, pevnejšie svalstvo a redukciu stresu. Východné Čechy: Vydajte sa po stopách Babičky, slávnych architektov či za múmiami. Všestranná cuketa: Celoročne obľúbená zelenina ladí so slanými aj sladkými prísadami.


Bermudy sa stali prvou krajinou, ktorá zrušila zákon o homosexuálnych sobášoch

Mimo zákona sa ocitlo približne šesť homosexuálnych zväzkov.

HAMILTON. Bermudy sa stali prvou krajinou sveta, ktorá zrušila legislatívu umožňujúcu sobáše osôb rovnakého pohlavia. Tamojší guvernér John Rankin v stredu podpísal nový zákon o registrovaných partnerstvách, ktorý však zmieneným osobám poskytuje "rovnocenné práva, aké majú zosobášené heterosexuálne páry". Homosexuálne osoby mohli na Bermudách uzatvárať manželský zväzok od mája minulého roka. Bermudská vláda tvrdí, že účelom novej legislatívy, ktorú tamojší parlament schválil vlani v decembri, je nájsť rovnováhu medzi odporom k sobášom osôb rovnakého pohlavia a nariadeniami európskych súdov o ochrane týchto párov na tomto karibskom súostroví. Väčšina obyvateľov Bermúd, ktoré sú britským zámorským územím, zahlasovala v referende proti sobášom osôb rovnakého pohlavia. Mimo zákona sa na základe nového legislatívneho kroku ocitlo približne šesť homosexuálnych zväzkov, ktoré tu boli uzavreté od mája 2017, informovala vo štvrtok britská spravodajská stanica Sky News. Aktivisti z kruhov LGBT tvrdia, že týmto rozhodnutím dostali homosexuálne páry na Bermudách "druhotriedny štatút". Iní kritici vyhlasujú, že ide o bezprecedentný krok späť v oblasti občianskych práv. Rozhodnutie tiež znamená, že výletné lode registrované na Bermudách budú mať s veľkou pravdepodobnosťou zákaz hostiť homosexuálne sobáše. Záležitosť mala odozvu aj v britskom parlamente, ktorý vyjadril nad rozhodnutím bermudskej vlády "sklamanie". Podľa rezortu britskej diplomacie by však "nebolo vhodné" tento krok blokovať. Premiérka Theresa Mayová na margo záležitosti vyhlásila, že vzťahy medzi Spojeným kráľovstvom a Bermudami by mali byť založené na vzájomnom "rešpekte". Bermudy sa nachádzajú v Atlantickom oceáne, približne 1000 kilometrov od východného pobrežia USA a žije tam 65-tisíc obyvateľov. Majú vlastnú ústavu i zákony. Krajina je neslávne známa aj ako globálny daňový raj.


Minister Altmaier: Nemecko musí pridať vo vývoji autonómnych vozidiel

Autonómne autá a umelá inteligencia sú ťažiskom a ústrednou časťou Altmaierovej priemyselnej stratégie.

SAN FRANCISCO. Nemecký spolkový minister hospodárstva Peter Altmaier varoval pred tým, aby Nemecko nestratilo kontakt vo vývoji autonómne jazdiacich automobilov. "Nemôžeme stratiť istotu váhaním, my nesmieme dopustiť, aby sme zaostali, ale musíme pridať do kroku," uviedol v pondelok (8. 7.) politik CDU v San Francisku, kde začal päťdňovú pracovnú cestu po Spojených štátoch. Minister sa v autonómnom aute firmy Zoox odviezol na testovacej jazde. Po jej skončení uviedol, že to bol pôsobivý zážitok. Aj v Nemecku jestvuje mnoho výskumných ambícií veľkých výrobcov automobilov, ktorí sa zaoberajú vývojom autonómnych vozidiel. "Kto nakoniec v tejto oblasti zvíťazí, to v tejto chvíli ešte nie je jasné". V Nemecku sa budú musieť vytvoriť rámcové podmienky, ktoré umožnia, aby sa nové systémy dostávali do praxe ako prvé," povedal Altmaier. Autonómne jazdy a umelá inteligencia sú ťažiskom a ústrednou časťou Altmaierovej priemyselnej stratégie. Minister v nej pripisuje aktívnejšiu úlohu aj politikom. Altmaier zostáva do utorka v Silicon Valley. Bude hovoriť so zástupcami firiem z oblasti informačných technológií a z výskumných centrál. V stredu a vo štvrtok (10. a 11. 7.) bude rokovať s vládnymi predstaviteľmi vo Washingtone.


USA sprísnili kontroly nákladu z Blízkeho východu

Opatrenia sa vzťahujú na lety z Egypta, Jordánska, Kataru, Saudskej Arábie a Spojených arabských emirátov.

WASHINGTON. Americké orgány vydali v pondelok mimoriadne nariadenie, ktoré požaduje dodatočné kontroly nákladu pri letoch do Spojených štátov z piatich blízkovýchodných krajín. Dôvodom sú "pretrvávajúce hrozby voči leteckej doprave" zo strany teroristov, informovala agentúra AP. Nariadenie amerického Úradu pre bezpečnosť dopravy (TSA) sa podľa zverejneného vyhlásenia vzťahuje na lety z Egypta, Jordánska, Kataru, Saudskej Arábie a Spojených arabských emirátov. Tieto krajiny boli vybraté vzhľadom na "preukázaný úmysel teroristov útočiť z nich na leteckú dopravu". Väčšinu požiadaviek vyplývajúcich z nového nariadenia plnili podľa TSA aerolínie v niektorých krajinách už predtým dobrovoľne, úrad však neuviedol, o ktoré štáty ide. Dotknutými leteckými spoločnosťami sú konkrétne EgyptAir, Royal Jordanian, Saudia, Qatar Airways, Emirates a Etihad. Ako však poznamenala AP, EgyptAir už prestali prijímať nákladné zásielky do Spojených štátov, a to na žiadosť amerických orgánov. Na základe terajších požiadaviek majú aerolínie poskytnúť čo najskôr určité informácie o zásielkach, aby mohli byť porovnané s údajmi, ktoré majú Američania o teroristických hrozbách. Krajiny Blízkeho východu a Perzského zálivu zasiahli už dávnejšie cestovné zákazy vydané americkým prezidentom Donaldom Trumpom, ako aj zákaz nosiť si na paluby lietadiel laptopy, ktorý však Spojené štáty medzičasom odvolali. TSA pripomenul v súvislosti s novým nariadením prípad z minulého leta, keď chceli teroristi prepašovať bombu do lietadla spoločnosti Etihad smerujúceho z Austrálie do Spojených arabských emirátov.


Izraelskí vojaci zastrelili počas protestu v Gaze mladého Palestínčana

Protesty v Gaze opäť prerástli do násilností.

GAZA. Príslušníci izraelskej armády zastrelili počas piatkových protestov pri hranici medzi Izraelom a pásmom Gazy 22-ročného Palestínčana. Oznámilo to ministerstvo zdravotníctva v Gaze s tým, že ďalších 146 ľudí utrpelo zranenia - väčšinou v dôsledku vdýchnutia slzotvorného plynu. Strelné poranenia má 24 osôb. Izraelská armáda uviedla, že militanti sa snažili hodiť na vojakov neďaleko hranice výbušné zariadenie. Bomba explodovala na území Gazy a zranila niekoľko Palestínčanov, dodala armáda podľa agentúry AP. V pásme Gazy, kontrolovanom militantnou organizáciou Hamas, sa od konca marca konajú pravidelné protesty proti 11 rokov trvajúcej izraelskej blokáde tejto enklávy na pobreží Stredozemného mora. Demonštrácie často sprevádza násilie. Izraelské sily pri potláčaní nepokojov používajú streľbu ostrými nábojmi a slzotvorný plyn, pričom zabili už viac ako 130 ľudí. Ľudskoprávne organizácie obviňujú Izrael z neprimerane tvrdých zákrokov voči demonštrantom. Podľa Izraela však vojaci strieľajú len na hlavných podnecovateľov nepokojov, čo sú spravidla členovia palestínskych militantných skupín, ktorí sa pokúšajú preraziť plot a preniknúť na izraelské územie.


Šefčovič: Každé štvrté euro z budúceho eurorozpočtu pôjde na klímu

Napriek všetkým hrozbám, ktoré prežívame v medzinárodných vzťahoch, je nebezpečenstvo číslo jeden klimatická zmena.

BRATISLAVA. Klimatické zmeny sú pre ľudstvo nebezpečenstvo číslo jeden a aj preto poputuje 25 percent z eurorozpočtu na ďalších sedem rokov na ochranu klímy. Uviedol to v piatok podpredseda Európskej komisie pre Energetickú úniu Maroš Šefčovič. "Podpis parížskej klimatickej dohody bol míľnik, keď sa ľudstvo rozhodlo urobiť správnu vec," myslí si Šefčovič. Pripustil, že USA po svojom odstúpení od tejto zmluvy "chýbajú", avšak pripomenul, že klimatickú dohodu môžu Spojené štáty aj naďalej dodržiavať. "Nikdy som nevidel taký pozitívny prístup zo štátov ako New York, Kalifornia a mnohých ďalších, od starostov i podnikateľov, ktorí nás chcú presvedčiť, že USA môžu dodržiavať túto dohodu aj bez Bieleho domu," povedal Šefčovič na bezpečnostnej konferencii GLOBSEC 2018 Bratislava Forum. Po rozhodnutí Spojených štátov odstúpiť od parížskej dohody sa Európa podľa Šefčoviča snažila ísť ostatným príkladom. "Sme prvou veľkou ekonomikou, ktorá transformovala všetky záväzky prijaté v Paríži do záväzných právnych predpisov. Ak hovoríme o našom systéme obchodovania s emisiami, systéme znižovania emisií z dopravných prostriedkov... svoju domácu úlohu sme si splnili," uviedol Šefčovič. Pred nadchádzajúcou konferenciou OSN o zmene klímy, ktorá sa bude konať v poľských Katoviciach, stále vystáva aj otázka, či bude výpadok financií USA investovaných do tzv. zelených projektov v rozvojových krajinách zaplnený. Tento výpadok je podľa Šefčoviča možné sčasti nahradiť investíciami zo súkromného sektora. Niektorí investori stále váhajú, či do toho ísť, veľakrát sa im to zdá riskantné, vysvetlil. V Afrike preto podľa jeho slov EÚ pracuje s investormi na báze záruk. To znamená, že bude s nimi spolupracovať a prvé možné straty pôjdu na margo európskeho rozpočtu. Šefčovič súhlasí s generálnym tajomníkom OSN Antóniom Guterresom v tom, že napriek všetkým "drámam", ktoré prežívame v medzinárodných vzťahoch, je nebezpečenstvo číslo jeden práve klimatická zmena. Čo sa týka európskych financií, každé štvrté euro, teda 25 percent z eurorozpočtu na ďalších sedem rokov, pôjde na klímu, doplnil.


Peniaze za vedu už rozdali chovateľom kráv. Splnilo 30,9 milióna eur účel?

Štát vymenil 30,9 milióna eur za osobné otázky o slovenských dojniciach. Na mimoriadnu dotáciu sa poľnohospodárom vyskladali aj vedci zo Slovenskej akadémie vied.

BRATISLAVA. Kedy sa vaša krava-dojnica prvýkrát otelila? Koľko teliatok porodila? Koľko mlieka dáva?  Za odpovede na tieto a ešte ďalšie otázky mohli dostať farmári od slovenskej vlády peniaze. Išlo vlastne za skrytú formu kompenzácie za zrušenie európskych kvót na mlieko. Mlieko je až príliš lacné a farmári nezarobia dosť peňazí. Napriek tomu, že sú poľnohospodári nespokojní s doterajšou finančnou pomocou, o mimoriadnú dotáciu prejavilo záujem len 65 percent chovateľov dojníc.  Mimoriadnu dotáciu ešte v júli vyhlásil premiér Robert Fico s ministerkou pôdohospodárstva Gabrielou Matečnou. Ministerstvo získalo detailné informácie o 110 300 kusoch dojníc z celkových 117 500. Do projektu podpory prvovýrobcov mlieka sa zapojilo 1 760 z 2 692 chovateľov dojníc na Slovensku. Zmluvy nepodpísalo a údaje tak neposkytlo 932 chovateľov. Prečo sa o dotáciu neprihlásilo až 35 percent chovateľov dojníc? Dôvodom môže byť nevýhodná ročná viazanosť stavu dojníc alebo nezáujem poskytnúť osobné dáta Plemenárskej službe. „Malí chovatelia, ktorí sa starajú len o jednu-dve kravy, situáciu s mliečnou krízou nevnímajú až tak dramaticky, ako väčšie poľnohospodárske podniky. A aj to mohol byť dôvod, prečo neposkytli Plemenárskym službám údaje o chovoch a tým pádom si nenárokovali časť finančných prostriedkov z 33 miliónového balíka pomoci,“ myslí si predseda Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory Milan Semančík. Okrem toho, že viac ako tretina chovateľov sa do systému mimoriadnej pomoci nezapojila, otázniky vyvoláva  aj to, že viac ako 20-tisíc dojníc štát odmietol samovoľne podporiť.  Kým pôvodne - v júli -  hovorilo ministerstvo pôdohospodárstva, že by mohlo zastabilizovať 90 percent zo 138-tisíc dojníci, dnes hovorí o celkovom počte už len 117 500 dojníc.  Hovorca Machalík tvrdí, že 20 500 dojníc nespĺňalo ekonomické, reprodukčné a produkčné parametre, a preto neboli zapojené do zberu. Ako sa to podarilo rezortu pôdohospodárstva zistiť ešte skôr ako o dojniciach zozbierali informácie, za ktoré poľnohospodárom zaplatí, je otázne. Okrem toho nie je úplne jasné ani to, odkiaľ má ministerstvo tieto dáta, keďže štátny podnik Plemenárske služby, ktorý zbieral dotazníky na Ficovu mimoriadnu dotáciu, eviduje úplne iný počet dojníc. Kým podľa ich údajov bolo na konci júna takmer 122-tisíc dojníc, tento mesiac ich bolo viac ako 123-tisíc. Čo tiež ukazuje, že ich počet stále rastie.  30.06.2016 -121.906 dojníc 31.07.2016 -122.930 dojníc 31.08.2016 -122.584 dojníc 26.09.2016 -123.440 dojníc                                                                                Zdroj: Plemenárske služby SR, š.p. Na mimoriadnu podporu chovateľom dojníc vo výške 33 miliónov sa museli vyskladať vedci zo Slovenskej akadémie vied, zdravotníci, pracovníci životného prostredia a hospodárstva. Ministerstvo zdravotníctva muselo ušetriť najviac – 1,36 milióna eur, ministerstvo hospodárstva 1,05 milióna eur a ministerstvo životného prostredia 981-tisíc eur. Vedcom zo Slovenskej akadémie vied zobrali vyše milióna eur. Nakoniec chovateľom dojníc štát rozdal len 95 percent z vyčlenených peňazí, čo predstavuje 30,9 milióna eur. Štátu tak zvýšilo ešte 2,1 milióna eur. Tlačový odbor ministerstva financií odpovedal, že zatiaľ nemá informáciu o zvyšku pridelených finančných prostriedkov.  Riaditeľ Plemenárskych služieb Slovenskej republiky Péter Görözdi  povedal, že dotazníky ešte nemajú vyhodnotené a nevie povedať, kedy budú. Uistil však, že do konca tohto roka výstup z dotazníkov určite bude. Informácie, ktoré chovatelia uviedli, by mali pomôcť stanoviť nevyhnutné kroky pre to, aby bol sektor mlieka dlhodobo udržateľný. „Cieľom strednodobého opatrenia bola stabilizácia mliečneho sektora na Slovensku, podpora zamestnanosti v regiónoch a získanie detailných údajov o chovoch na Slovensku pre nastavenie dlhodobej stratégie zo strany štátu,“ doplnil hovorca ministerstva pôdohospodárstva Vladimír Machalík. Aj riaditeľka Slovenského zväzu prvovýrobcov mlieka Margita Štefániková si myslí, že do budúcna bude treba presadiť systému podporu pre mliekarenský sektor, aby mliekári každú chvíľu nepýtali peniaze.     Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Preferencie Le Penovej a Macrona sú takmer vyrovnané

Druhé kolo francúzskych prezidentských volieb by mal vyhrať Macron.

PARÍŽ. Aj po utorňajšej televíznej debate všetkých 11 kandidátov na prezidenta Francúzska sú favoritmi prvého kola centrista Emmanuel Macron a predsedníčka krajne pravicového Národného frontu (FN) Marine Le Penová, ktorých preferencie sú takmer vyrovnané. Vyplýva z dvoch vo štvrtok zverejnených prieskumov verejnej mienky, uviedla agentúra Reuters. Podľa prieskumu inštitútu Harris Interactive pre spoločnosť France Télévisions by nestraník Macron získal v aprílovom prvom kole 25 percent hlasov a Le Penová 24 percent. V porovnaní s prieskumom z 23. marca to predstavuje pokles o jeden percentuálny bod. Druhé májové kolo by však Macron jasne vyhral so ziskom 62 percent hlasov a Le Penovú by volilo 38 percent Francúzov - u oboch to je pokles o tri percentá. Na základe prieskumu inštitútu Elabe pre spravodajskú televíziu BFM TV by Macron dostal v prvom kole 23,5 percenta hlasov, teda o dve percentá menej než v predchádzajúcom prieskume z 28. a 29. marca. Le Penovej by dalo hlas 23,5 percenta voličov, čo je o pol percenta menej než koncom marca. Aj tento prieskum predpovedá Macronovi drvivé víťazstvo v druhom kole, a to tiež pomerom 62 k 38 percentám. Prieskum inštitútu Elabe zaznamenal pokračujúci vzostup obľúbenosti ľavičiara Jeana-Luca Mélenchona, ktorý si polepšil o dva percentuálne body a v prvom kole by dostal 17 percent hlasov. Zaradil sa tak hneď za pravicového kandidáta Francoisa Fillona, ktorý má 19 percent. Prieskum pre BFM TV sa uskutočnil v stredu na vzorke 995 oprávnených voličov. Prvé kolo francúzskych prezidentských volieb sa uskutoční 23. apríla, druhé 7. mája.


Za švrť roka prišlo do Talianska takmer 7500 migrantov

Migranti sa preplavili cez Stredozemné more po tom, ako niekoľko mesiacov čakali v Líbyi.

RÍM. Od 1. januára do 16. apríla 2018 prišlo do Talianska 7495 migrantov, čo predstavuje pokles o 75,12 percenta oproti tomu istému obdobiu v roku 2017 (keď ich bolo 30.129) a o 69 percent oproti roku 2016 (24.451). Až 71 percent z celkového počtu odišlo z územia Líbye, ktorá naďalej zostáva krajinou s najväčším počtom nalodených migrantov (z tohto hľadiska je najdôležitejší západný región Zuwára), nasleduje Tunisko (20 percent z celkového počtu). Vyplýva to z tlačovej správy, ktorú poskytlo talianske veľvyslanectvo v Bratislave. Dvadsaťjeden percent migrantov sa hlási k eritrejskému pôvodu, 19 percent k tuniskému a sedem percent k nigérijskému (v roku 2017 predstavovali Nigérijčania 15 percent a boli najpočetnejšou skupinou). Podľa vyjadrení samotných migrantov sa preplavili cez Stredozemné more po tom, ako niekoľko mesiacov čakali v Líbyi, čo znamená, že mnoho ďalších migrantov pravdepodobne čaká v Líbyi na priaznivé meteorologické podmienky. Podľa Medzinárodnej organizácie pre migráciu (IOM) do februára 2018 čakalo v Líbyi 704.000 migrantov. Na jednej strane dramaticky klesajú počty migrantov využívajúcich cestu cez strednú časť Stredozemného mora, na druhej strane mierne stúpa prílev do Španielska cez západnú časť Stredozemného mora a po tzv. atlantickej trase. Do 8. apríla prišlo do Európy cez uvedené trasy 511 migrantov, čo predstavuje nárast o 35,5 percenta oproti tomu istému obdobiu v roku 2017. Tieto čísla potvrdzujú stúpajúcu rôznorodosť migračných ciest, a to aj vďaka prísnejšej kontrole migrantov zo strany líbyjských orgánov. Zatvorenie hranice medzi Eritreou a Sudánom z 8. januára sťažuje opustenie eritrejského územia: toky z tejto krajiny poklesli o 50 percent. Najviac Eritrejčanov tak prichádza do Talianska z Líbye, a to po siedmich až 12 mesiacoch čakania. Neistá bezpečnostná situácia na hraniciach (Sudán, Egypt, Líbya) prispieva k znižovaniu počtu utečencov, ktorí prichádzajú do Líbye z východoafrických krajín. V Západnej Afrike je najmenej využívanou trasou cesta medzi Burkinou Faso a Nigerom. Počty migrantov, ktorí prichádzajú do Talianska z Alžírska, narástli oproti roku 2017 o 70 percent (vtedy ich bolo asi 2000). Podľa IOM sa v Alžírsku nachádza asi 75.000 migrantov subsaharského pôvodu, ktorí sa chystajú do Európy. Navyše zlá ekonomická situácia v Alžírsku by mohla mnohých mladých Alžírčanov viesť k tomu, aby takisto opustili svoju krajinu. Do 16. apríla zachránili talianske lode 31 percent migrantov, najviac ich zachránila pobrežná hliadka a finančná polícia. Mimovládne organizácie uskutočnili 41 percent záchranných operácií, Eunavfor Med 18 percent a obchodné lode desať percent. Líbyjská pobrežná hliadka zasahovala v roku 2018 v 3700 prípadoch. Podľa údajov IOM sa od začiatku tohto roka do 16. apríla v Stredozemnom mori utopilo 557 migrantov (čo je o 41 percent menej oproti tomu istému obdobiu v roku 2017 - vtedy ich bolo 959, a o 54 percent menej než v roku 2016, keď ich bolo 1231). Tristopäťdesiatdeväť z nich vyplávalo z územia Líbye. Do 13. apríla požiadalo v Taliansku o medzinárodnú ochranu 21.094 osôb (čo je pokles o 52 percent oproti tomu istému obdobiu v roku 2017, kedy ich bolo 44.214). V tom čase Talianska vláda posúdila 26.659 žiadostí a zabezpečila medzinárodnú ochranu 39 percentám žiadateľov tak, že štatút utečenca dostalo sedem percent žiadateľov, doplnkovú ochranu dostali štyri percentá a humanitárnu ochranu (povolenie na pobyt) dostalo 28 percent. Podľa údajov Úradu vysokého komisára OSN pre utečencov z roku 2017 prišlo cez Stredozemné more do Európy 30.000 detí. Viac než polovica z nich bolo bez sprievodu, a to najmä z Guiney, Pobrežia slonoviny, Gambie a Eritrey. Trinásť percent (15.500) migrantov, ktorí prišli do Talianska v roku 2017, bolo maloletých bez sprievodu, pričom väčšina z nich sa stala obeťami násilia počas cesty a počas pobytu v Líbyi.


PODCAST ZA VOLANTOMZa volantom: Môže sa cestovanie vlakmi zlepšiť?

Za posledné mesiace došlo k viacerým nehodám vlakov.

Horiace či roztrhnuté vlaky, ale aj obarená ruka, na ktorú sprievodkyňa miesto vody dala sneh zo stanice v Ružomberku. Aj takto dnes vyzerá cestovanie vlakmi na Slovensku. Tie najluxusnejšie štátne IC vlaky - vedia trasu z Bratislavy do Košíc prejsť už za necelých päť hodín. Ako sa však cestuje vlakmi na Slovensku? Je cestovanie kvalitné? Naozaj môžeme čakať zhoršovanie cestovania? Aj o tom sa Marek Poracký rozprával s Rastislavom Cenkým, riaditeľom mimovládneho Inštitútu pre dopravu a hospodárstvo. Napíšte nám na auto@sme.sk, prípadne do skupiny na Facebooku. Všetky podcasty SME nájdete na linku podcasty.sme.sk. SME každý pracovný deň ráno vydáva denný spravodajský podcast Dobré ráno, ktorý ponúka prehľad najdôležitejších správ dňa. Zoom je týždenný vedecký podcast denníka SME a Rádia_FM. Každý deň správy zo sveta vedy, vedeckých osobností a ďalších objavov. Klik je týždenný podcast, komentovaný prehľad technologických správ, o udalostiach, ktoré sa udiali vo svete IT, médií a sociálnych sietí. Index je týždenný podcast denníka SME o ekonomike a podnikaní na Slovensku a vo svete. Prehľad dôležitých správ a zaujímavé rozhovory s podnikateľmi, analytikmi a ďalšími hosťami. Podcast Tech_FM, ktorý vzniká v spolupráci s Rádio_FM, sa venuje dvom vedeckým alebo technologickým správam týždňa. Podcast Dejiny vzniká v spolupráci s magazínom Historická revue. Moderuje Jaro Valent. Diskutovať o podcastoch môžete s nami vo facebookovej skupine: Podcastový klub denníka SME. Nových členov schvaľujeme zvyčajne pár minút po prihlásení. Ak máte záujem o reklamný spot v podcastoch alebo inú spoluprácu, napíšte nám na podcasty@sme.sk, pošleme vám cenovú ponuku.


Trump chcel pre Assangea smrť. Teraz mu verí viac ako svojim tajným

Trump neverí tajným službám, ktoré tvrdia, že e-maily demokratov posunula WikiLeaks ruská vláda.

WASHINGTON, BRATISLAVA. Bol to Donald Trump, akého Američania poznajú. Rázny, nediplomatický a presvedčený o svojej pravde, aj keď ju nemal založenú na mnohých faktoch. Len hovoril úplne opačne ako v súčasnosti. „Myslím si, že je to hanebné, za to by mal byť trest smrti alebo niečo,“ povedal v roku 2010 o Bradleym Manningovi (dnes už Chelsea Manningovej), Julianovi Assangeovi a WikiLeaks, ktorí v tom roku zverejňovali tajné informácie americkej vlády. Video pochádza z uputávky na Trumpovo vystúpenie na rozhlasovú šou moderátora Fox News Briana Kilmeadea, zverejnila ho televízia CNN. Teraz WikiLeaks a Assangea americké tajné služby obviňujú, že hacknuté maily vedenia Demokratickej strany dostal od ruskej vlády. Trump tomu však neverí, svojich budúcich podriadených spochybňuje a na twitteri cituje muža, ktorého chcel ešte pred pár rokmi nechať popraviť. „Julian Assange povedal, že aj štrnásťročný chlapec by vedel vniknúť do e-mailov demokratov, prečo je strana taká neopatrná? Povedal tiež, že Rusi mu nedali informácie!“ píše na twitteri, ako by slová Austrálčania, ktorý sa už štyri a pol roka schováva na ekvádorskej ambasáde pred obvineniami zo znásilnenia, boli faktom. S týmto postojom nesúhlasí šéf republikánov v Snemovni reprezentantov Paul Ryan. Stále si myslí, že Assangea by mali stíhať, aj keď útoky WikiLeaks teraz smerujú proti jeho politickým konkurentom. „Nemám čo viac povedať ako to, že je to ruský pätolížač. Vypúšťa tajné informácie, kradne údaje a ohrozuje národnú bezpečnosť,“ povedal pre CNN.


Opozícia podáva návrh na mimoriadnu schôdzu kvôli odmene pre Bžána

Poslanci chcú hovoriť o kauze vysokej odmeny pre právnika Radomíra Bžána.

BRATISLAVA. Opozičným poslancom sa podarilo vyzbierať dostatok podpisov na zvolanie mimoriadnej schôdze parlamentu. Chcú na nej hovoriť o kauze vysokej odmeny pre právnika Radomíra Bžána v súdnom spore o Vodnú elektráreň Gabčíkovo (VEG). Návrh na zvolanie mimoriadnej schôdze v piatok poslanci odovzdajú v podateľni Národnej rady. Predseda parlamentu Andrej Danko (SNS) ju musí zvolať do siedmich dní. Ak plénum s pomocou koaličných poslancov zablokuje túto schôdzu neschválením programu, opozícia je pripravená podať návrh na odvolanie ministra hospodárstva Petra Žigu (Smer-SD). Na zvolaní mimoriadnej schôdze trvajú poslanci aj napriek tomu, že Žiga vo štvrtok (12.10.) odvolal Dozornú radu MH Manažmentu. "Vláda sa musí aktívnejšie snažiť a odmenu pre právnika znížiť. Nikto nevie, koľko takýchto zmlúv s takýmito odmenami pre právnikov máme. Vyzývame ministra hospodárstva Žigu, aby v tejto obrovskej kauze nestál bokom, do rokovaní sa výrazne zapojil a znížil odmenu za právne služby. Vláda zatiaľ vyzerá úplne bezmocne," vyhlásila na dnešnej tlačovej konferencii poslankyňa OĽaNO Veronika Remišová. Opozícia žiada audit všetkých právnych zmlúv, ktoré uzatvorili všetky ministerstvá, aby to preskúmal Najvyšší kontrolný úrad. Tiež žiadajú prijatie pravidiel na uzatváranie právnických zmlúv, aby sa takéto prípady nezopakovali. Remišová totiž upozornila na to, že aj minister životného prostredia László Sólymos (Most-Híd) uzatvoril v auguste tohto roka podobnú právnickú zmluvu s podielovou odmenou 10 %, pred pár dňami ju však potichu zrušil. "Je povinnosťou vlády, aby na túto schôdzu prišla," podotkla Remišová. Podľa lídra SaS Richarda Sulíka je zvolanie mimoriadnej schôdze jediný spôsob, ako o tejto kauze diskutovať s vládnymi poslancami, keďže koaliční zákonodarcovia zablokovali svojou neúčasťou rokovanie hospodárskeho parlamentného výboru. "Dnes podáme návrh na zvolanie mimoriadnej schôdze a uvidíme, čo sa stane. Chcem dôsledne vyzvať zástupcov koalície, aby neblokovali mimoriadnu schôdzu. Považujem to za nekorektné a za krok, ktorý nie je v súlade s princípmi právneho štátu. Ak zablokujú mimoriadnu schôdzu, nezostane nám nič iné, ako ísť odvolávať ministra," avizoval Sulík. Zvolanie mimoriadnej schôdze podporujú aj nezaradení poslanci okolo Miroslava Beblavého. "Odvolávať ministra každé dva týždne a za každú cenu nie je správne a nepomáha to demokracii. Ak ale vláda odmieta a blokuje iné formy riešenia problému vykonávania parlamentnej kontroly, tak nakoniec nám nenecháva žiadnu inú možnosť," uviedol Beblavý Vládna koalícia podľa Beblavého zablokovala výbor, ak zablokuje aj mimoriadnu schôdzu, opozícia nebudeme mať podľa neho opäť inú možnosť, ako odvolávať ministra. Líder hnutia Sme rodina Boris Kollár odkázal premiérovi Robertovi Ficovi (Smer-SD), že podľa posledných prieskumov by už nezložil vládu, pričom hovorí, že neexistuje alternatíva k tejto vláde. Podľa Kollára sa však premiér mýli, lebo existuje, a to v opozícii. "My sa vieme dohodnúť a proti vám bojovať," dodal Kollár.


Trump v Jeruzaleme: Slovo Izrael na schôdzke s ruskými diplomatmi nepadlo

Americký prezident označil za "príšernú" jadrovú dohodu, ktorú v roku 2015 uzavrel jeho predchodca Barack Obama a lídri ďalších svetových mocností s Iránom.

JERUZALEM. Americký prezident Donald Trump označil v pondelok za "príšernú" jadrovú dohodu, ktorú v roku 2015 uzavrel jeho predchodca Barack Obama a lídri ďalších svetových mocností s Iránom. Podľa Trumpa, ktorého citovala agentúra DPA, dal totiž tento dokument Teheránu pocit "nezraniteľnosti". "Dali sme im záchranné lano, dali sme im bohatstvo a prosperitu a tiež schopnosť pokračovať v terore," povedal v pondelok na margo zmienenej dohody Trump počas stretnutia s izraelským premiérom Benjaminom Netanjahuom v Jeruzaleme. Americký prezident zároveň počas tlačovej konferencie s Netanjahuom poprel, že by sa na svojich nedávnych schôdzkach s ruskými diplomatmi hovoril o Izraeli. "Nikdy som (počas tohto rozhovoru) slovo či meno Izrael nezmienil," reagoval v pondelok Trump na otázky novinárov. "Všetci tvrdia, že som to spravil, takže ďalší príbeh máte (podaný) zle. Nikdy som nezmienil slovo Izrael," dodal. Nedávne stretnutie Trumpa s ruským ministrom zahraničných vecí Sergejom Lavrovom a ruským veľvyslancom v USA Sergejom Kisľakom v Bielom dome vyvolalo kontroverzie. Bezprostredne po ňom sa totiž objavili správy, že americký prezident svojim hosťom vyzradil citlivé informácie. Podľa denníka New York Times pritom tieto tajné informácie poskytol Spojeným štátom práve Izrael. Trump na zmienenej schôdzke s Lavrovom a Kisľakom údajne hovoril o teroristickej hrozbe zo strany Islamského štátu (IS) vzťahujúcej sa na použitie laptopov na palubách lietadiel. Malo ísť pritom o také citlivé údaje, že detaily Washington nevydal ani svojim spojencom a prístup k nim bol prísne obmedzený aj v rámci americkej vlády. Samotný americký prezident v reakcii na medializované správy priznal, že vysokopostaveným ruským predstaviteľom počas stretnutia prezradil "skutočnosti týkajúce sa terorizmu a bezpečnosti leteckej prevádzky".


Marlenka vyhrala v Turecku spor o tortu v prášku s Dr. Oetkerem

Odškodné, ktoré Dr. Oetker zaplatil Marlenke, je zhruba 20-tisíc eur.

FRÝDEK-MÍSTEK. Spoločnosť Marlenka, ktorá vo Frýdku-Místku vyrába medové torty, vyhrala právny spor so svetovým potravinárskym koncernom Dr. Oetker, ktorý v Turecku predával pod značkou Marlenka torty v prášku. Marlenka zhruba po roku dosiahla tento mesiac toho, že Dr. Oetker všetky výrobky z obchodov stiahol a zároveň zaplatil pokutu. Informovali o tom české Hospodárske noviny (HN). Spoločnosť Marlenka International vyrába medovník podľa rodinného arménskeho receptu. Zakladateľ a majiteľ firmy Gevorg Avetisjan povedal denníku, že na predaj tort Marlenka v prášku pod značkou Dr. Oetker ho koncom minulého roka upozornili tureckí partneri. Povedal, že mu bolo hneď jasné, že ide o kópiu jeho výrobku, pretože svoju tortu nazval zdrobneninou mena svojej matky a tiež dcéry Marlen a v arménčine toto slovo nič neznamená. Právnici, ktorých si Marlenka najala, následne poslali tureckej pobočke Dr. Oetkera výzvu k zastaveniu výroby a stiahnutiu výrobkov z trhu. Po mesiacoch rokovaní, ktoré podľa Avetisjana protistrana zdržiavala a preťahovala, podpísali 13. októbra obe firmy dohodu, v ktorej Dr. Oetker potvrdil, že zastavuje všetky produkty so značkou Marlenka a v budúcnosti ich nebude vyrábať. Odškodné, ktoré Dr. Oetker zaplatil, je podľa HN zhruba 500-tisíc korún (19,544 eur). Spoločnosť Marlenka je na trhu od roku 2003. Ročne vyrobí cez dva milióny tort, ktoré predáva zhruba v 50 krajinách. Avetisjan sa už sa stal moravskosliezskym Podnikateľom roka a jeho firma získala v Moravskosliezskom kraji titul Firma roka. Dr. Oetker patrí medzi najväčšie nemecké rodinné koncerny, zahŕňa zhruba 400 firiem a zamestnáva vyše 30-tisíc ľudí. Firma sídliaca v Bielefelde má v Česku továreň na suché zmesi v Kladne s 250 zamestnancami.


Nemecká prokuratúra začala vyšetrovať predaj ponoriek Izraelu

Netanjahu nie je medzi podozrivými, ale polícia ho vypočúvala.

DÜSSELDORF. Nemecká justícia obráti pozornosť na predaj troch ponoriek Izraelu z roku 2017, ktorý je spojený s podozrením z korupcie, informovala v utorok agentúra DPA. Možný škandál podľa nej vyvinul tlak aj na izraelského premiéra Benjamina Netanjahua. Prokuratúra v meste Bochum na západe Nemecka potvrdila, že začala vyšetrovanie v súvislosti s možným úplatkárstvom v rámci zmluvy o dodávke troch ponoriek triedy Dolphin a ďalších štyroch vojenských plavidiel medzi Izraelskou vládou a nemeckým priemyselným komplexom ThyssenKrupp Marine Systems (TKMS), informovala na svojom webovom portáli rozhlasová stanica Deutsche Welle. Izraelská polícia je presvedčená, že obchod zahŕňal úplatky a pranie špinavých peňazí. Minulý rok polícia podľa jej vyjadrení našla dôvody na trestné stíhanie niekoľkých podozrivých. Netanjahu nie je medzi podozrivými, ale polícia ho v súvislosti s týmto prípadom vypočúvala. Izraelské média podľa DPA minulý týždeň informovali, že generálny prokurátor sa zaoberal obvineniami voči Netanjahuovi v súvislosti s údajným konfliktom záujmov. Týkali sa aj akcií v spoločnosti, ktorú riadil premiérov bratranec a ktorú neskôr získala firma pôsobiaca ako dodávateľ pre ThyssenKrupp. ThyssenKrupp sa odmietla vyjadriť k zapojeniu nemeckej justície, zdôraznila však, že v "súčasnosti nie je predmetom vyšetrovania". Nemecká vláda v roku 2017 schválila predaj troch ponoriek Izraelu, pričom Berlín hovoril o osobitnom záväzku voči bezpečnosti židovského štátu, pripomenula DPA.


USA a Čína budú pokračovať v rokovaniach o riešení obchodných sporov v júni

Obe strany sa snažia vyhnúť clám, ktorými si vzájomne hrozili, a tým aj hrozbe obchodnej vojny.

PEKING. USA a Čína budú pokračovať v rokovaniach o riešení obchodných sporov na začiatku júna. Americký minister obchodu Wilbur Ross navštívi v dňoch 2. až 4. júna Peking, uviedla čínska tlačová agentúra Sin-chua po telefonáte medzi čínskym vicepremiérom Liou Chem a Rossom. Obe strany priblížili svoje stanoviská počas minulotýždňových rokovaniach vo Washingtone. Peking v rámci spoločného vyhlásenia oznámil, že v USA bude nakupovať viac tovarov a služieb. Čína tiež prisľúbila sprísnenie ochrany duševného vlastníctva. Detaily však zostávajú otvorené a mali by sa dopracovať počas Rossovej návštevy Pekingu. Podľa správ z Číny obe strany sa snažia vyhnúť clám, ktorými si vzájomne hrozili, a tým aj hrozbe obchodnej vojny.


Ministri obrany krajín strednej Európy sa dohodli na ďalšej spolupráci

BRATISLAVA. Štáty regiónu strednej Európy sú v téme obrany a bezpečnosti jednotné. Ako agentúru SITA informovala hovorkyňa Ministerstva obrany (MO) Danka Capáková, potvrdzujú to výsledky stredaších rokovaní ministrov obrany krajín Stredoeurópskej obrannej spolupráce (Central European Defence Cooperation - CEDC), ktoré sa uskutočnili v Budapešti v rámci predsedníctva Maďarska vo V4. Ministri sa dohodli na pokračovaní ďalšej spolupráce s dôrazom na posilňovanie reakcieschopnosti a prevenciu vzniku bezpečnostných hrozieb. V tejto súvislosti šéfovia rezortov obrany krajín strednej Európy hovorili aj o možnosti prípravy ďalšieho mnohonárodného cvičenia zameraného na zvládanie nelegálnych migračných tokov smerujúcich k vonkajším hraniciam Európskej únie. Diskutovali aj o aktuálnych, či budúcich projektoch Stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO).„Bezpečnosť našich občanov je pre nás prioritou. Sme preto pripravení zúčastniť sa so súhlasom vlády aj na ďalšom cvičení zameranom na ochranu vonkajších hraníc v súvislosti s nekontrolovanou migráciou, ktorá stále predstavuje značnú bezpečnostnú hrozbu,“ cituje tlačová správa ministra obrany Petra Gajdoša. Nelegálnej migrácii bolo venované aj spoločné slovensko-maďarské cvičenie, na ktorom sa pred niekoľkými dňami zúčastnilo 40 príslušníkov Ozbrojených síl SR. Zamerané na ňu bolo aj mnohonárodné cvičenie COOPSEC17, ktoré sa uskutočnilo v roku 2017 v Rakúsku za účasti štátov Stredoeurópskej obrannej spolupráce. Ďalšou témou rokovaní boli možnosti spoločnej účasti krajín Stredoeurópskej obrannej spolupráce (CEDC) na projektoch Stálej štruktúrovanej spolupráce PESCO. Minister Gajdoš v tejto súvislosti predstavil slovenský projekt EuroArtillery, v rámci ktorého chce Slovensko využiť svoje dlhoročné skúsenosti vo vývoji a výrobe mobilných delostreleckých systémov. Rokovanie bolo venované aj iniciatíve Rakúska - projektu „CBRN Surveillance as a Service“, s cieľom rozvíjať monitorovacie systémy zamerané na radiačnú, chemickú a biologickú ochranu. Šéf slovenského rezortu obrany v Maďarsku rokoval tiež so svojím maďarským kolegom Istvánom Simicskóm. Hovorili aj o spoločnom pôsobení slovenských a maďarských vojakov v Sektore 4 misie UNFICYP (United Nations Peacekeeping Force in Cyprus) na Cypre. V tejto súvislosti bol témou predovšetkým zámer Slovenska prevziať všetky pozície v rámci Sektora 4, a to v súlade s prijatou Rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN. V súčasnosti v ňom pôsobia pod slovenským velením aj maďarskí, srbskí a ukrajinskí vojaci, dodala v tlačovej správe Capáková.


Nechceme nič od vrahov. Hamas odmietol pomoc z Izraela

Palestínske militantné hnutie obvinilo Izrael zo snahy o vylepšenie svojho čierneho imidžu.

GAZA. Hnutím Hamas vedení organizátori palestínskych pochodov pozdĺž hranice pásma Gazy s Izraelom odmietli dodávku zdravotníckej pomoci z Izraela. Urobili tak napriek značnému nedostatku kľúčových zásob po tohtotýždňovom krvavom násilí, uvádza agentúra AP. Najvyšší výbor Veľkého pochodu za návrat v stredu oznámil, že Palestínčania neprijmú lieky "od vrahov nášho ľudu". Obvinil tiež Izrael zo "snahy o vylepšenie svojho čierneho imidžu". Takmer 60 ľudí prišlo o život a stovky ďalších utrpeli zranenia v pondelok pri izraelskej streľbe v najkrvavejší deň cezhraničných násilností od vojny v roku 2014. Izrael obviňuje Hamas, že využíva protesty ako zástierku pre vykonávanie vlastných útokov. Výbor uviedol, že protesty sa obnovia v piatok. Izraelský minister obrany Avigdor Lieberman sa v stredu vyjadril, že izraelská armáda by mala ignorovať kritikov svojich vojenských operácií. "Nepočúvajte hlasy pokrytcov vo svete," napísal Lieberman podľa agentúry DPA na sociálnej sieti Twitter po stretnutí s izraelskými vojakmi a veliteľmi na juhu Izraela. "Môžeme si len predstaviť, čo by sa stalo, keby títo teroristi vtrhli to jednej z (pohraničných) komunít. Je našou povinnosťou zabrániť im, aby prenikli na územie Izraela a ublížili nám," dodal Lieberman. Lieberman pred novinármi nazval radikálne hnutie Hamas, ktoré ovláda pásmo Gazy, "kanibalmi" a odmietol správy o možnom dlhodobom prímerí. "Nevidíme nič dôležité, nič významné," podotkol v reakcii na tvrdenia o neformálnych komunikačných kanáloch s Hamasom. Ako dodal, Izrael by zvážil prímerie len v tom prípade, keby sa Hamas úplne odzbrojil.


Pri pobreží Líbye zahynulo najmenej desať migrantov

Záchranárom sa podarilo dostať z potopeného člna do bezpečia ďalších 17 osôb.

TRIPOLIS. Najmenej desať migrantov zahynulo v utorok neďaleko líbyjského pobrežného mesta Sabráta po tom, ako sa potopil čln, na ktorom sa plavili. Informovala o tom agentúra Reuters s odvolaním sa na líbyjské bezpečnostné zložky. Záchranárom sa podarilo dostať do bezpečia ďalších 17 osôb vrátane jednej ženy, uviedol hovorca bezpečnostných operácií v Sabráte, ktorá sa nachádza na severozápade Líbye. Všetkých previezli do nemocnice. Migranti pochádzali z viacerých krajín subsaharskej Afriky. Na palube lode sa podľa informácií jedného z nich nachádzalo približne 27 ilegálnych migrantov, ktorí na more vyplávali z neďalekého mesta Zuára. Západné pobrežie Líbye je hlavným východiskovým bodom pre migrantov smerujúcich do Európy. Ich počet však poklesol, odkedy Taliansko i Európska únia zintenzívnili podporu líbyjskej pobrežnej stráže.


Slovenskí mladíci prehrali s Írmi, ale sú blízko k postupu na majstrovstvá Európy

Slovákom stačí neprehrať s výberom Faerských ostrovov.

PAFOS. Slovenská mužská futbalová reprezentácia do 17 rokov (roč. nar. 2000 a mladší) je blízko k postupu na májové majstrovstvá Európy tejto vekovej kategórie do Chorvátska (3. - 19. 5.). Zverenci trénera Ladislava Hudeca po stredajšom víťazstve 2:1 nad domácimi rovesníkmi síce v piatok v cyperskom Pafose prehrali 0:1 s Írmi na turnaji ôsmej skupiny v rámci záverečnej II. fázy kvalifikácie (Elite Round), tri body im ale dávajú veľmi dobré vyhliadky na celkový úspech. V súbežne hranom piatkovom stretnutí Cyprus remizoval s Faerskými ostrovmi 0:0, čo v kombinácii s ďalšími skutočnosťami znamená, že mladí Slováci preniknú na ME, ak v pondelok vo svojom záverečnom vystúpení na turnaji neprehrajú s výberom Faerských ostrovov (hrá sa od 14.00 h SEČ). Ak Slováci v pondelok prehrajú, na kontinentálny šampionát nepostúpia. Na ME do Chorvátska prenikne osem víťazov skupín Elite Round a sedem tímov z druhých priečok s najlepšou bilanciou (do úvahy sa berú výsledky s prvým a tretím v skupine, pozn.). Kvinteto najlepších z ME postúpi na októbrové majstrovstvá sveta do Indie. Slovenská reprezentácia dosiaľ štartovala na ME tejto vekovej kategórie iba raz. V roku 2013 na domácom májovom šampionáte prenikla do semifinále, čím vybojovala postup na vtedajšie jesenné MS tejto vekovej kategórie do Spojených arabských emirátov. V SAE mladí Slováci postúpili do osemfinále, v ktorom nestačili na rovesníkov z Uruguaja (2:4). Cyprus "17" - Faerské ostrovy "17" 0:0 Írsko "17" - Slovensko "17" 1:0 (0:0)Gól: 66. G. McAuley, ŽK: 59. G. McAuley - 27. Murcko, 56. Gerebenits Zostava SR: Trnovský - M. Strachan, Pišoja, Š. Kozák, Mišenko - Murcko, Martišiak, Machara (77. Filipiak), Dávidík (72. M. Kmeť) - Potoma - Gerebenits (80.+ B. Čerňanský)


Deutsche Bank drasticky obmedzí bonusy pre top manažérov

Rezervy na manažérske bonusy znížila o 80 percent.

FRANKFURT NAD MOHANOM. Po ďalšej miliardovej strate sa Deutsche Bank rozhodla drasticky obmedziť bonusy pre top manažérov. Finančné rezervy pre minulý rok medziročne klesli takmer o 80 % na 500 miliónov eur. Vyplýva to z výročnej správy, ktorú banka zverejnila. Predstavenstvo Deutsche Bank sa úplne vzdalo svojich bonusov. Základný príjem celého predstavenstva sa zvýšil z 22,7 milióna eur takmer na 25,9 milióna eur. Dôvodom bol fakt, že viacerí manažéri majú za sebou prvý celý rok vo funkcii. Týka sa to aj šéfa koncernu Johna Cryana, ktorého príjem sa preto zdvojnásobil na 3,8 milióna eur.


Z Patrónky na Kramáre nepremáva cez víkend doprava, ani MHD

BRATISLAVA. Počas tohto víkendu budú na Kramároch opravovať vozovku na Limbovej ulici v úseku medzi križovatkami s ulicou Pri Suchom mlyne po križovatku s Magurskou ulicou. Z tohto dôvodu bude doprava, vrátane liniek MHD, premávať len v jednom smere, z mesta na Patrónku. Informuje o tom web Dopravného podniku Bratislava (DPB). Obmedzenie sa dotkne autobusovej linky č 32 a N29 a trolejbusových liniek. Linka č. 32 a nočný spoj N29 v smere na Hlavnú stanicu bude premávať od zastávky Pri Habánskom mlyne po trase Brnianska, Pražská a Sokolská, kde sa napojí na svoju trasu. Trolejbusová linka č. 204 bude v smere na Trnávku premávať z Valašskej cez Lovinského, Hroboňovu a Pražskú, pričom zastaví na zastávkach Lovinského, Vozovňa Hroboňova a Hroboňova. Od zastávky Sokolská sa napojí na svoju trasu. Po tejto trase pôjde aj linka č. 212 v smere do Vrakune, ktorá na Patrónke odbočí na Mlynskú dolinu. Linka č. 211 nebude premávať. Prístup na Kramáre z Patrónky bude možný len peši.


Putin v prejave zhodnotil stav Ruska, chce zvýšiť pôrodnosť

Ruský prezident konštatoval, že kľúčovou úlohou je chrániť ľudí a podporiť rodiny.

MOSKVA. Ruský prezident Vladimir Putin predniesol v stredu prejav o stave krajiny, v ktorom sa sústredil najmä na vnútornú politiku, osobitne na sociálnu oblasť, podporu rodín a nutnosť zvyšovania životnej úrovne. Informoval, že ruská vláda sa snaží "o novú kvalitu života pre všetky generácie". Toto sa podľa neho dá dosiahnuť "len dynamickým rozvojom Ruska". Putin konštatoval, že kľúčovou úlohou je chrániť ľudí a podporiť rodiny. Rusko vstúpilo do zložitého demografického obdobia, keď miera pôrodnosti klesá. Pripomenul, že začiatkom 21. storočia sa v Rusku podarilo zvrátiť negatívne trendy, a vyjadril presvedčenie, že "Rusko to môže urobiť znova". Na podporu pôrodnosti Putin navrhol zníženie daňového zaťaženia rodín, aby platilo "viac detí, menej daní". Putin tiež chce zvýšiť pomoc pre rodiny so zdravotne postihnutým dieťaťom. Sľúbil tiež nižšie hypotékárne sadzby a dotácie na bývanie pre rodiny s viacerými deťmi. Štát musí ľuďom pomôcť dostať sa zo zložitej životnej situácie. Okrem iného spomenul aj "hypotekárne prázdniny", aby občania mali možnosť odložiť splácanie hypotéky v prípade choroby či straty zamestnania. Vyzval urobiť poriadok na trhu s mikropôžičkami, aby ľudia boli chránení pred podvodníkmi. Putin naliehal i na valorizáciu dôchodkov. Vyslovil sa za to, aby všetky dôchodky dosiahli úroveň životného minima a potom boli valorizované. V tejto súvislosti vyzval štátnych úradníkov "nepripustiť prejavy neúcty k občanom". Venoval sa aj téme zdravotníctva, dostupnosti zdravotnej starostlivosti a jej kvalite. Vyhlásil, že zdravotná starostlivosť musí byť dostupná "vo všetkých kútoch Ruska". Ruský prezident sa vyslovil za skvalitnenie služieb lekárov, informatizáciu systému a racionalizáciu práce tak, aby sa na vyšetrenia nečakalo a najmodernejšie metódy a nástroje sa používali aj v regiónoch, nielen v koncových klinikách celoštátneho významu. Upozornil však aj na nedostatok lekárov. Putin vyhlásil, že na pomoc pacientom s rakovinou bude vynaložených najmenej bilión rubľov, pričom pripomenul nutnosť prevencie a zdôraznil aj význam včasnej diagnostiky ochorenia. V Rusku treba podľa Putina "vytvoriť aspoň dve rehabilitačné centrá pre deti svetovej úrovne". Za dôležitú označil aj otázku paliatívnej starostlivosti, ktorú v Rusku potrebuje okolo milión ľudí. Potrebné je aj zásadne zmeniť systém dlhodobej starostlivosti o chorých. V súvislosti s témou ochrany životného prostredia Putin kritizoval zriaďovanie skládok odpadov v blízkosti domov. Vyhlásil, že negovanie tohto problému je neprijateľné. Podľa neho v Rusku treba vytvoriť civilizovaný a bezpečný systém recyklácie odpadu. Vyhlásil tiež, že riešenie environmentálnych problémov je "zodpovednosťou každého z nás. Je to v záujme ruského národa". Podľa Putina úrady v tejto sfére musia rešpektovať pripomienky a návrhy občanov. V oblasti školstva a kultúry sa Putin vyslovil za posilnenie kádrovej politiky. Od poslancov federálneho parlamentu žiadal aj zvýšenie podpory pre regionálne divadlá a knižnice. Rusko má podľa Putina historickú príležitosť pre rast podnikania, a to aj v oblasti IT. V tejto súvislosti sformuloval štyri priority: rast produktivity práce a vývozu, zlepšenie podnikateľského prostredia, odstránenie obmedzení pre ekonomiku a príprava kádrov. Zdôraznil, že vysoké tempo ekonomického rastu je nutné, lebo len tak možno zvyšovať životnú úroveň. Ruský prezident poveril vládu, aby vytvorila ochrannú značku ekologických výrobkov. Rusko by podľa neho malo mať vlastný súbor poľnohospodárskych technológií, jpretože e to "otázka bezpečnosti štátu" i kvality života. Za veľmi dôležité pre hospodársky rast Putin označil aj modernizáciu infraštruktúry. Apeloval zvýšiť atraktívnosť Ruska pre turistov. Za strategickú úlohu označil rozvoj Ďalekého východu a informoval, že v tomto roku sa začnú premávať vlaky po krymskom moste, čo je tiež príležitosť pre rozvoj regiónu.


Najvyššiu vedeckú hodnosť získalo 23 osobností

Pellegrini má záujem podporovať vedu, Kiska vyzval na obnovu úcty k vzdelaniu.

BRATISLAVA. Titul doktora vied, ktorý je na Slovensku najvyššou vedeckou hodnosťou, udelili v utorok v priestoroch Univerzity Komenského v Bratislave 23 osobnostiam vedy. Predseda vlády Peter Pellegrini (Smer-SD) vo svojom príhovore uviedol, že okrem základného výskumu netreba zabúdať na aplikovaný výskum, vývoj a inovácie. Predseda Slovenskej komisie pre vedecké hodnosti Peter Moczo poznamenal, že medzi vedcami, ktorí si prevzali najvyššiu vedeckú hodnosť, sú siedmi biológovia, traja matematici, traja chemici, dvaja fyzici, dvaja historici, ale aj materiálový vedec, elektrotechnik, veterinár, lekár, ekológ a právnik. Podľa neho máme predimenzovanú sieť vysokých škôl a nedostatočný rozvoj kvality vysokoškolského vzdelávania. "Úroveň vzdelávania celkovo v priemere klesá, vysoké školy sa nerozvíjajú tak, ako by sa mali," povedal Moczo. Poukázal aj na nedostatočné financovanie vedy zo strany štátu. Podľa neho je potrebné nezávislé zhodnotenie slovenského výskumu, ale aj nový zákon o štátnej vednej politike či reštrukturalizácia vysokých škôl. Podľa Pellegriniho vo vyspelom svete sa veda, výskum a inovácie stali často skloňovaním spojením. "Zámery EÚ smerujú k posilneniu úlohy výskumu s cieľom zjednocovať európsky výskumný priestor, a tak dosahovať žiaducu synergiu pri vytváraní konkurencieschopnosti celého európskeho spoločenstva," povedal premiér. "Európske princípy a hodnoty nesmú byť cudzie ani Slovensku. Musíme si plniť svoje záväzky, držať krok s vyspelými krajinami, myslieť na budúcnosť a v rámci existujúcich možností hľadať zdroje a prostriedky na napredovanie vo vede, výskume a inováciách," uviedol Pellegrini. Poukázal aj na nedôslednosti pri čerpaní európskych štrukturálnych fondov či doteraz neúspešnú transformáciu Slovenskej akadémie vied. "Očakávam, že ministerstvo školstva urýchli skvalitnenie čerpania európskych štrukturálnych fondov. Ešte stále máme nevyčerpané značné prostriedky a je škoda každého jedného eura, ktoré nebude putovať do našej vedy, ale bude sa vracať späť do EÚ," povedal. Ako doplnil, podľa neho je potrebné, aby "sme prilákali viac investícii do výskumu a vývoja". Podľa Pellegriniho vláda "bude pripravená podporiť všetky aktivity smerujúce k zvýšeniu úrovne nášho hospodárstva a skvalitňovaniu života Slovenska". Ako doplnil, štát by mal zadefinovať, čo očakáva od výskumníkov a akým konkrétnym oblastiam by sa mali venovať. Podľa jeho slov by nemali by skúmať všetko a všade. Prezident SR Andrej Kiska poznamenal, že by sme mali stále hovoriť o vede, výskume a školstve. "Mali by sme uvažovať o tom, čo sa stalo, že sme stratili úctu k vzdelaniu, že si nevážime a nerozumieme, ako dôležité je nielen školstvo, ale aj veda a výskum pre našu krajinu," povedal Kiska. Ocenil, že to najcennejšie, čo Slovensko má, sú práve ľudia. Rovnako ako Pellegrini vyzdvihol aplikovaný výskum, o ktorom by sa malo podľa neho viac hovoriť. Vedeckú hodnosť doktor vied získala Marie Černá, Juraj Černák, Mária Dušinská, Eva Frimmová, Miroslav Glasa, Roman Holec, Ján Ivančo, Robert Jajcay, Ján Jásik, Anna Jenčová, Norbert Kučerka, Lucie Kučerová, Eva Kutejová, Kristian Mathis, Michal Mego, Pavol Prokop, Frederik Raiskup, Vladimír Smejkal, Viola Strompfová, Daniel Ševčovič, Milan Valachovič, Dušan Velič a Martin Weis. Diplomy si prevzali noví doktori vied z Univerzity Komenského v Bratislave, Slovenskej akadémie vied, Slovenskej technickej univerzity v Bratislave, Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach a Paneurópskej vysokej školy v Bratislave. Nositeľmi titulu doktora vied sa môžu stať len významné osobnosti, ktoré obohatili vedu doma a v zahraničí.


Nový Zéland po útoku na Skripaľa odložil obchodnú dohodu s Ruskom

Krajina bola pod silnejúcim tlakom spojencov, aby odsúdila Rusko po útoku nervovoparalytickou látkou na Skripaľa a jeho dcéru Juliju.

WELLINGTON. Nový Zéland odložil plány na uzavretie dohody o voľnom obchode s Ruskom a pridal sa k ostatným krajinám, ktoré odsúdili Rusko po otrave bývalého špióna Sergeja Skripaľa v Británii. Informovala o tom vo štvrtok tlačová agentúra AP. Nový Zéland bol pod silnejúcim tlakom spojencov, aby odsúdil Rusko po útoku nervovoparalytickou látkou na Skripaľa a jeho dcéru Juliju v anglickom meste Salisbury. Novozélandskí lídri to nakoniec urobili v piatok večer, keď premiérka Jacinda Ardernová a minister zahraničných vecí Winston Peters vo vyhlásení napísali, že neexistuje žiadne iné vierohodné vysvetlenie než to, že jed pochádzal z Ruska. Reakcia Ruska bola podľa nich "cynická, sarkastická a nepostačujúca". Hovorca Ardernovej povedal, že plány na dosiahnutie dohody o voľnom obchode boli po útoku v Salisbury pozastavené. Minister Peters pritom ešte minulý týždeň vyhlásil, že presadenie dohody s Ruskom myslí "smrteľne vážne".


Najmenej 12 ľudí zahynulo pri samovražedných útokoch v irackom Tikríte

TIKRÍT. Najmenej jedenásť ľudí zahynulo a ďalších 23 utrpelo zranenia pri troch sobotňajších samovražedných útokoch na kontrolnom stanovišti v irackom meste Tikrít. Informovala o tom agentúra DPA s odvolaním sa na miestnu políciu. Na kontrolnom stanovišti najprv explodovalo auto naložené výbušninami. Vzápätí sa na rovnakom mieste odpálili dvaja samovražední útočníci na motorkách. Medzi obeťami sú príslušníci bezpečnostných síl a civilisti. K útoku v Tikríte, ktorý leží približne 170 kilometrov severne od Bagdadu, sa bezprostredne nikto neprihlásil. Iracké sily s podporou Američanmi vedenej aliancie vytlačili vlani z Tikrítu militantov z teroristickej organizácie Islamský štát.


Karatistka Suchánková získala na európskom šampionáte bronz v kumite

GUADALAJARA. Slovenská karatistka Ingrida Suchánková si na majstrovstvách Európy v španielskej Guadalajare v športovom zápase kumite vybojovala bronzovú medailu. V rozhodujúcom zápase kategórie do 61 kg zdolala Nórku Bettinu Alstadsaetherovú 7:4. Suchánková v hale Pabellón Multiusos postupne zdolala Španielku Ferrer Garciovú 5:1, Nemku Schröterovú 2:0, Talianku Pasquaovú 4:0. V boji o finále prehrala so Slovinkou Risticovou 1:9 a vo svojom záverečnom zápase o bronz si poradila s Nórkou Alstadsaetherovú 7:4. V historickej slovenskej bilancii sa počet medilí po bronze Suchánkovej zvýšil na 38 (6-9-23). Pre Suchánkovú je to na ME už tretí prienik na pódium, pred štyrmi rokmi v Istanbule skončila taktiež tretia. Pred dvoma rokmi v tureckom Kocaeli bola súčasťou bronzového slovenského tímu. Tréner Jozef Poliak vysoko ocenil výkon Suchánkovej: "Zápas o bronz s Nórkou bol dosť jednoznačný. Výborne zvládla aj všetky súboje predtým, okrem toho semifinálového, a po roku pauzy to bol perfektný návrat. V semifinále so Slovinkou jej to nevyšlo, aj takticky, no poučila sa a Nórke nedala šancu." Pre Suchánkovú to bol perfektný návrat na vrcholnom podujatí, a opäť v bronzovom lesku, rovnako ako na MS pred tromi rokmi v rakúskom Linzi. "Myslím si, že mohla byť aj vo finále, keby so Slovinkou Risticovou nemenila taktiku. Je to však perfektný návrat po operácii kolena. Na predchádzajúcich turnajoch si musela dávať aj pozor, v podvedomí bola dosť opatrná. Aj teraz sme si povedali, radšej nekopať a neriskovať. Má strašne dobré ruky, z nich najviac vyťažila a nohami skôr len udržiavala vzdialenosť," uviedol Poliak. V ďalších kategóriách kumite narazili slovenskí karatisti aj na dosť smoly. "Traja muži a tri ženy, a to je veľmi vysoké číslo, doplatili aj na to, že ich súperi prehrali v semifinále, stratili sme tak šancu na repasáže, a tým aj na ďalšie cennejšie umiestenia," dodal Poliak.


Poslanci začali debatu o predčasných voľbách, opozícia ich chce 8. septembra

Opozícia tvrdí, že došlo k zásadnej zmene rozloženia politických síl.

BRATISLAVA. Predčasné voľby do Národnej rady SR sa majú konať 8. septembra 2018. Navrhujú to opozičné strany SaS, OĽaNO a Sme rodina, ktorých zástupcovia predložili ústavný zákon o skrátení aktuálneho volebného obdobia. Na jeho prijatie je potrebných minimálne 90 hlasov. Do písomnej časti rozpravy sa z koalície nikto neprihlásil. "Naša štátnosť je fatálne ohrozená. Od zavraždenia Jána Kuciaka a Martiny Kušnírovej uplynuli tri mesiace. Sú to tri mesiace zvýšenej citlivosti ľudí na zlodejstvá, sú to tri mesiace obrovskej občianskej nespokojnosti. Len totálny ignorant v tomto obraze nevidí, ako hlboko do štátnych inštitúcií zapustil svoje chápadlá organizovaný zločin," povedala v rozprave Jana Kiššová (SaS) s tým, že cíti úzkosť zo zlého smeru, akým sa naša krajina na čele s touto vládou uberá. "Rastie vo mne hnev, keď vidím, ako arogantne koalícia nakladá s dôverou občanov. Predčasné voľby by boli poctivou reakciou na to, čo sa stalo a čo sa v tejto krajine deje," odkázala. V dôvodovej správe návrhu sa uvádza, že od volieb do NR SR konaných 5. marca 2016 došlo k zásadnej zmene rozloženia politických síl. "Vo voľbách sa do parlamentu dostalo osem politických strán, ktoré utvorili osem poslaneckých klubov. Už v prvých dňoch však došlo k významným presunom medzi poslaneckými klubmi, neskôr k zániku poslaneckého klubu jednej vládnej strany. V súčasnosti v najvyššom zákonodarnom zbore pôsobí 15 nezaradených poslancov, čo je až desať percent z ich celkového počtu," argumentuje opozícia. Podľa nej sa vláda aktuálne opiera o početne nejasnú a krehkú nereprezentatívnu väčšinu, "a ani tá by nebola možná bez nevypočítateľných hlasov niektorých nezaradených poslancov". "Všetky uvedené skutočnosti dokazujú, že dnešné zloženie parlamentu nie je výsledkom vôle občanov Slovenskej republiky, a to dokonca ani tej z roku 2016," tvrdia predkladatelia. Zároveň dodávajú, že vo februári a v marci 2018 ovládla Slovensko vlna protivládnych protestov, najväčších od roku 1989. "Ich spúšťačom bola vražda investigatívneho novinára. V súvislosti s ňou vyplávali na povrch aj podozrenia z väzieb predstaviteľov vládnej strany Smer na ľudí spájanými s organizovaným zločinom. Spoločným znakom týchto protestov je okrem vyjadrenia pohoršenia nad vraždou novinára aj vyjadrenie nespokojnosti so súčasnou vládou a čoraz silnejúce volanie po predčasných voľbách," píše sa v dôvodovej správe. Vážnosť situácie podľa opozície potvrdzuje aj demisia vlády a zostavovanie vlády novej. "Rozhodnutia ministrov kultúry a spravodlivosti nebyť ďalej súčasťou vlády, ako aj avizované vzdanie sa mandátu poslanca vládnej strany Mosta-Híd Františka Šebeja, demaskujú značné názorové rozdiely aj v samotnom tábore vládnych strán. Navyše treba uviesť, že nová vláda, rovnako ako tá predchádzajúca, sa bude opierať o viacerých prestúpených aj nezaradených poslancov, ktorí opustili politické strany kandidujúce vo voľbách," uvádzajú SaS, OĽaNO a Sme rodina. Riešenie tejto situácie vidia v skrátení VII. volebného obdobia a v stanovení termínu nových volieb.