Českého leva pre najlepšiu herečku získala Kronerová, ocenili aj film Špina

Odovzdávanie cien sa nieslo v politickom duchu.

PRAHA. Slávnostné udeľovanie cien Českej filmovej a televíznej akadémie ovládol v sobotu film Baba z ľadu. Snímka režiséra Bohdana Slámu získala až šesť Českých levov. Slovenská herečka Zuzana Kronerová za ňu dostala cenu za najlepší ženský herecký výkon v hlavnej úlohe. Vo svojej ďakovnej reči vyjadrila znepokojenie zo súčasnej situácie na Slovensku a podporila úsilie slušných ľudí bojujúcich proti arogancii moci. "Som smutná, znepokojená a rozzúrená. Nedopusťte, aby arogancia moci bránila slobode a demokracii. Držme palce všetkým slušným ľuďom," citoval Kronerovej slová spravodajský server iDNES.cz. Ďalšia slovenská herečka Táňa Pauhofová, ktorá odovzdávala jednu z cien, mala na šatách odznak All for Jan, ktorým si uctila pamiatku zavraždeného slovenského novinára Jána Kuciaka a jeho partnerky. Rovnaké odznaky mali podľa servera Novinky.cz aj viacerí hostia v hľadisku. Podľa servera sa galavečer v pražskom Rudolfine od začiatku niesol v politickom duchu. Ešte pred začiatkom priameho prenosu vystúpil režisér Jan Svěrák, ktorý prečítal text na obranu nezávislosti Českej televízie. Reagoval tak na kritiku na adresu ČT, ktorú vo svojom tohtotýždňovom inauguračnom prejave predniesol Miloš Zeman. Režisér Marek Najbrt pri preberaní sošky za najlepší dramatický televízny seriál zase požiadal divákov, aby nevolili Miloša Zemana. Na obranu ČT vystúpili aj dokumentaristka Olga Sommerová a herečka Petra Nesvačilová. Baba z ľadu, film o otužilcoch a rodinných generačných vzťahoch, zvíťazila aj v kategóriách najlepší film, najlepšia réžiu, najlepší scenár, najlepší mužský herecký výkon v hlavnej úlohe a najlepšiu herečku vo vedľajšej úlohe. Troch Levov získal film Jana a Zdeňka Svěrákovcov Po strništi bos a dvoch životopisná dráma Milada. V dvoch kategóriách boli ocenené aj seriáli z produkcie Českej televízie. V kategórii najlepší strih bodovala aj dráma slovenskej režisérky Terezy Nvotovej natočená v česko-slovenskej koprodukcii. Cenu za celoživotný prínos českej kinematografii získal strihač Alois Fišárek, ktorý sa preslávil - okrem iného - aj vďaka svojej dlhoročnej spolupráci s Janom Svěrákom. DNA Production Petra Bebjaka a Rasťa Šestáka získala Českého Leva v kategórii Najlepší televízny film alebo miniséria za minisériu Spravedlnost, ktorú vytvorila pre Českú televíziu. České filmové ceny sa v sobotu udeľovali už po 25. raz. Akademici tento rok vyberali z 25 celovečerných filmov a 26 dokumentov a ceny sa udeľovali v celkovo 15 kategóriách.


Kim sľúbil jadrové odzbrojenie, Trump ocenil odvážny krok (minúta po minúte)

Rokovania

Historický moment

Rozhovor s analytikom

Komentár

Sľubujú nový svet

Summit, aký ešte nebol

Kim v Singapure

12:40 Minútu po minúte sme ukončili. Ďakujeme za sledovanie.  12:35 Trump odlieta zo Singapuru.  12:23 Trump by mohol zrušiť akúkoľvek dohodu s Pchjongjangom o jadrovom odzbrojení, varoval Irán Kim Čong-una. S odkazom na oznámenie hovorcu iránskej vlády o tom informovala agentúra Fars. "Stojíme proti mužovi, ktorý ruší svoj podpis (zmluvy), keď je v zahraničí," uviedol iránsky vládny hovorca Mohammad Bakir Nobacht. 11:54 Rusko nielen víta perspektívu jadrového odzbrojenia Severnej Kórey, ale bude pri nej pomáha. Povedal to agentúre RIA Novosti námestník ruského ministra zahraničia Sergej Rjabkov. 11:20 Summit je veľmi dôležitou udalosťou vo svetovej histórii, ukončil Trump tlačovú konferenciu. „Chcel by som to dokončiť, pretože kým nedostanete loptu za bránkovú čiaru, nič to neznamená,“ vyhlásil. Trump tiež povedal, že potrebuje odpočinok a čoskoro sa vráti do práce.   11:19  Na otázku novinárov Trump odpovedal, že s Kimom hovoril aj o stave ľudských práv. Spomenul, že ľudia uväznení v severokórejských pracovných táboroch sú jednou zo skupín, ktorá bude zo summitu ťažiť najviac. Prezident tiež zdôraznil, že v KĽDR sa veci zmenia k lepšiemu. Odmietol tiež kritiku za to, že si vrelo potriasol pravicou s diktátorom, ktorého režim v minulosti označil za najbrutálnejší. Dnes povedal, že situácia v KĽDR je síce drsná, ale hlavnou témou summitu bolo jadrové odzbrojenie. 11:17  Kim Čong-un zatiaľ Singapur neopustil, plánuje tak urobiť až o 21:00 miestneho času (15:00 SELČ). Informovala o tom agentúra Reuters. Trump podľa pôvodných informácií plánuje odlet zhruba o hodinu či dve skôr. Predpokladalo sa, že Kim, ktorý z dejiska summitu odišiel ako prvý, sa ihneď vydá na letisko. O tom, že Kim je už na ceste do vlasti, hovoril aj Trump na tlačovej konferencii. 11:13 USA ako ústretový krok voči KĽDR pozastavia spoločné vojenské manévre s juhokórejskou armádou, ktoré Pchjongjang opakovane kritizuje ako provokáciu a nácvik invázie. "Vojenské hry sú veľmi drahé, väčšinu platíme my," povedal Trump. "Za daných okolností, keď rokujeme, je podľa mňa nepatričné manévre organizovať," dodal s odkazom na Kimov záväzok jadrového odzbrojenia. 11:00  Trump tiež povedal, že v budúcnosti chce navštíviť Pchjongjang a že vo vhodnom čase pozve severokórejského vodcu do Bieleho domu. Cesty však podmieňuje konkrétnymi krokmi zo strany KĽDR. Trump tiež vyhlásil, že smrť amerického študenta Otta Warmbiera, ktorý vlani po návrate zo severokórejského väzenia zomrel, nebola zbytočná, pretože viedla k dnešnej schôdzke. Dodal, že pre rodičov Warmbiera, ktorý sa z KĽDR vrátil s poškodeným mozgom, môže byť dnešok zadosťučinením. 10:51 Sankcie proti KĽDR naďalej platia, ich postupné uvoľňovanie bude možné až potom, čo Pchjongjang začne nezvratný proces jadrového odzbrojenia. Trump verí, že tento proces začne čoskoro. 10:39 Na otázku, či Kim dodrží dohodu, ktorú podpísali, Trump odpovedal, že Kim chce „túto dohodu možno viac ako ja“. 10:19 Trump poďakoval severokórejskému vodcovi za účasť na historickom summite. Trump označil na tlačovej konferencii rokovania za úprimné a produktívne. Kim Čong-una označil za lídra, ktorý môže začať novú éru prosperit pre svoju krajinu. Zopakoval, že Kim je "veľmi talentovaný. "Chceme napísať novú kapitolu medzi našimi krajinami," povedal Trump s tým, že minulosť bude prekonaná. "Je to tvrdý proces, mier za to úsilie ale stojí," povedal Trump s tým, že Kim mu povedal, že už začal s likvidáciou zariadení na testovanie. 10:12 Prezident Trump zverejnil na twitteri klip zo stretnutia s Kim Čong-unom. 10:10 Severokórejská štátna televízia začala vysielať v obvyklom čase, ale neukázala zábery zo stretnutia Kima a Trumpa. 9:58 Záber ako si americký prezident oduševnene podáva ruku s najbrutálnejším diktátorom súčasnosti sa zaradí medzi historické fotografie porovnateľné s posedením lídrov víťazných mocností na Jalte alebo so stretnutím Nixon – Mao. Žiaľ, zrejme sa zároveň zaradí medzi momenty, ktoré priniesli so sebou veľké očakávania, no ostala len trpká príchuť a pocit hanby, u tých, ktorí ho niekedy mali. Píše v komentáru Matúš Krčmárik.  9:47 Čínske ministerstvo zahraničných vecí v reakcii na vyhlásenie navrhlo zvážiť uvoľnenie sankcií proti KĽDR. 9:33 Trump umožnil Kimovi nahliadnuť do interiéru svojej obrnenej limuzíny, ktorá je známa pod prezývkou Zviera (The Beast). Denník Daily Mail poznamenal, že diktátor, ktorý je známy svojou slabosťou pre americkú kultúru, si vozidlo prezeral s úsmevom. Prehliadka, ktorá bola očividne neplánovaná, sa uskutočnila po spoločnom obede pred podpisom dokumentu. Dvere do vnútra limuzíny na Trumpov pokyn otvoril člen ochranky. Denník The Washington Post uviedol, že Kim má tiež špeciálnu limuzínu - opancierovaný Mercedes Benz S600, kde má okrem iného k dispozícii mobilnú toaletu. 8:54 Bývalý americký basketbalista Dennis Rodman označil stretnutie za "veľký deň". "Dnešok je veľkým dňom pre každého, Singapur, Tokio, Čínu, pre všetko, je to veľký deň," povedal v emocionálnom rozhovore pre televíziu CNN, v ktorom sa mu v očiach objavili aj slzy. "Vedel som, že sa veci zmenia, vedel som to," uviedol Rodman (57), ktorý niekoľkokrát navštívil KĽDR a vybudoval si osobné priateľstvo s Kim Čong-unom. Biely dom však poprel, že by Rodman mal hrať pri rozhovoroch nejakú oficiálnu úlohu. 8:48 Detail podpísanej dohody Podľa zdrojov BBC dohoda obsahuje kľúčové body: 8:28 Severná Kórea sa zaviazala pracovať na úplnom odstránení jadrových zbraní z Kórejského polostrova, zatiaľ čo Washington sľúbil poskytnúť Pchjongjangu bezpečnostné záruky. Ochotu ukončiť jadrový program svojej krajiny deklaroval Kim aj na aprílovom summite s juhokórejským prezidentom Mun Če-inom. 8:21 Trump a Kim opustili po skončení summitu hotel Capella. Kim by mal opustiť Singapur, Trumpa ešte čaká stretnutie s novinármi. 7:39 Americký prezident Donald Trump a severokórejský vodca Kim Čong-un podpísali na záver summitu spoločný dokument. Jeho obsah nie je známy. Trump ho označil za komplexný s tým, že podrobnosti povie na tlačovej konferencii neskôr. Po podpise šéf Bieleho domu povedal, že proces jadrového odzbrojenia KĽDR sa začne veľmi rýchlo. „Všetci budú výsledkom ohromení," uviedol Trump. Kim odmietol na opakovanú otázku novinárov ohľadom denuklearizácie Severnej Kórey odpovedať. Kim však hovoril o historickom dokumente a vyhlásil tiež, že „minulosť sme nechali za sebou a svet uvidí výraznú zmenu.“ Americký prezident tiež sľúbil, že "určite" pozve Kima do Bieleho domu. Kima označil za veľmi talentovaného muža, ktorý miluje svoju krajinu. Na záver summitu sa obaja lídri rozlúčili bez prítomnosti tlmočníkov. 7:11  Obaja politici zakrátko podpíšu dohodu. Trump to oznámil po skončení pracovného obeda s Kimom, povahu dokumentu však nešpecifikoval. Nemenovaný americký predstaviteľ pre CNN uviedol, že dohoda má potvrdiť dosiahnutý pokrok a záväzok pokračovať v nastúpenom tempe. 6:49 Pracovný obed sa skončil, obaja politici hovoria s novinármi. Trump povedal, že vrcholná schôdzka prebehla lepšie, než si ktokoľvek mohol predstaviť. Podľa Trumpa priniesol summit veľký pokrok. 6:43 Srdečné podanie rúk Kima a Trumpa sa dočkal množstvo kritických reakcií. Niektorých komentátorov aj ľudí diskutujúcich na internete rozhorčili aj zábery na striedavo umiestnené americké a severokórejské vlajky, pred ktorými obaja štátnici pózovali. Podľa Trumpových kritikov diktátorovi, ktorého krajina hrubo porušuje ľudské práva, pomáha legitímne vystupovať na svetovej scéne. 6:24 Rokovania medzi Trumpom a Kimom pozorne sleduje aj juhokorejský prezident Mun Če-in. 6:18 Pozorovatelia podľa agentúry DPA nevylučujú, že USA by mohli na summite ako prvý krok oznámiť zriadenie svojho zastúpenia v severokórejskej metropole Pchjongjang. Keďže medzi oboma kórejskými štátmi trvá vojnový stav - kórejská vojna sa v roku 1953 skončila len prímerím -, bude kvôli bezpečnostným zárukám potrebné uzatvoriť mierovú zmluvu. Severná Kórea navrhuje "synchrónny" a "postupný" prístup k riešeniu jadrového sporu. 6:10 Po rozšírenom kole rokovaní nasledoval pracovný obed oboch lídrov, ktorý sa začal okolo 11.30 h miestneho času (05.30 h SELČ). Trump pred fotografmi žartoval o tom, že chce "krásny záber", v ktorom vyzerá dobre. Ako predkrm je pripravený krevetový kokteil s avokádovým šalátom, kórejskou plnenou uhorkou a šalátom zo zeleného manga. Hlavný chod predstavuje konfitované bravčové rebierko s gratinovanými zemiakmi a dusenou brokolicou, sladkokyselé bravčové so smaženou ryžou a treska v sójovej omáčke s ázijskou zeleninou. Z dezertov si Trump a Kim môžu vyberať čokoládový koláč, vanilkovú zmrzlinu s čerešňovou polevou alebo koláč plnený krémom. 6:05 V hoteli Capella sa skončilo aj rozšírené kolo rokovaní. Spolu s Trumpom si za rokovací stôl za americkú stranu sadli aj minister zahraničných vecí Mike Pompeo, prezidentov poradca pre národnú bezpečnosť John Bolton a personálny šéf Bieleho domu John Kelly. V severokórejskej delegácii boli dvaja poprední predstavitelia ústredného výboru Kórejskej strany práce a minister zahraničných vecí Ri Jong-ho. Jej súčasťou však nebola Kimova sestra Kim Jo-džong, ktorá sa v apríli zúčastnila na summite s juhokórejským prezidentom Mun Če-inom. 6:00 Rozhovory delegácií by mali trvať zhruba do 11:30 miestneho času (05:30 SELČ), kedy je plánovaná prestávka na obed. Po ňom bude debata pokračovať. Kedy sa summit skončí, nie je známe. O 16:00 miestneho času (10:00 SELČ) má Trump vystúpiť pred médiami. Odlet zo Singapuru plánuje šéf Bieleho domu okolo 19:00 miestneho času (13:00 SELČ). Kim zrejme opustí dejisko historickej schôdzky ešte skôr, údajne už o 14:00 miestneho času (08:00 SELČ). Historické stretnutie amerického prezidenta Donalda Trumpa a severokórejského vodcu Kim Čong-una medzi štyrmi očami v hoteli Capella na singapurskom ostrove Sentosa sa v utorok skončilo po približne 45 minútach. Obaja lídri vyšli na jeden z balkónov hotela a zakývali z neho čakajúcim novinárom. Trump na neskôr zverejnených záberoch z rokovacej miestnosti povedal, že rozhovory prebehli "dobre, veľmi dobre" a zopakoval, že s Kimom má "vynikajúci vzťah". Vyjadril presvedčenie, že sa podarí dosiahnuť dohodu. Hlavnou témou summitu je jadrové odzbrojenie KĽDR, za ktoré sú Američania ochotní poskytnúť Pchjongjangu bezpečnostné záruky. "Spoločne sa o to postaráme. My to vyriešime," konštatoval Trump smerom ku Kimovi. Následne sa začalo rozšírené kolo rozhovorov, na úvod ktorého si Trump a Kim znovu podali ruky. Trump pred týmto kolom podľa nemeckej spravodajskej televízie n-tv povedal, že obaja "vyriešia problém, ktorý bol predtým nevyriešený". Zároveň opäť vyjadril optimizmus: "Uspejeme, dokážeme to." Summit odštartoval o 09.04 h miestneho času (03.04 h SELČ) podaním rúk Trumpa a Kima. Predtým, ako sa obaja odobrali na rokovania medzi štyrmi očami, na ktorých boli prítomní len tlmočníci, severokórejský vodca dal najavo, že chce otvoriť novú kapitolu v napätých vzťahoch so Spojenými štátmi. "Staré praktiky a predsudky pracovali proti nám. Ale všetky sme prekonali. A teraz sme tu," vyhlásil Kim Čong-un. "Je to pre mňa česť. Cítim sa naozaj dobre, budeme mať dobré rozhovory. Budeme mať úžasný vzťah, o tom nepochybujem," povedal Trump. Svojským spôsobom ukázal palcom nahor a vyhlásil: "Budeme veľmi úspešní."


Pápež František telefonoval s astronautmi na vesmírnej stanici

Veliteľ misie povedal pápežovi, že z ich pohľadu vyzerá Zem ako svet bez hraníc.

VATIKÁN. Hlas pápeža Františka zaznel vo štvrtok "na nebesách", keď telefonoval s astronautmi na Medzinárodnej vesmírnej stanici (ISS), uviedol britský denník Guardian. Pápež hovoril po taliansky so 60-ročným talianskym astronautom Paolom Nespolim, ktorý je na svojom treťom vesmírnom pobyte. Ten kolegom tlmočil počas 20-minútovej konverzácie pápežove slová. Americký astronaut a veliteľ misie Randy Bresnik povedal pápežovi, že z ich pohľadu vyzerá Zem ako svet bez hraníc a konfliktov a viditeľná tenkosť atmosféry ukazuje, aký krehký život je na planéte. "Najväčšiu radosť mám z toho, keď sa každý deň pozriem von a vidím dielo Božie - možno aj trochu z jeho perspektívy," uviedol Bresnik. Pápež sa spýtal posádky, ako chápu Danteho verš, že láska je sila, ktorá hýbe vesmírom. Ruský kozmonaut Alexander Misurkin odvetil, že čítal v kozme Saint-Exupéryho Malého princa a veľmi ho zaujalo detské chápanie lásky. Františkovi povedal, že "láska je sila, ktorá ti dáva silu odovzdať svoj život niekomu inému". Pápež ocenil jeho reakciu slovami: "Je jasné, že ste porozumeli odkazu, ktorý Saint-Exupéry tak poeticky vysvetlil, a že vy Rusi to máte v krvi, vo vašej humanistickej a náboženskej tradícii". Františkov telefonát bol už druhým pápežským telefonátom do vesmíru: Benedikt XVI. volal na kozmickú stanicu v roku 2011 a jej obyvateľov zasypal otázkami o budúcnosti planéty a environmentálnych rizikách, ktorým čelí. František opakuje názory svojich predchodcov a zdôrazňuje úplnú kompatibilnosť viery s vedou a zlučiteľnosť teórie veľkého tresku s Božím aktom stvorenia. Agentúra DPA pripomína, že jezuitom bol, podobne ako súčasný pápež, aj kňaz a astrofyzik Georges Lemaitre, ktorý ako prvý v roku 1927 vyslovil hypotézu, že vesmír vznikol gigantickou explóziou.


Británia má nového premiéra, kráľovná vymenovala Johnsona

Demisia Mayovej

Vymenovanie Johnsona

Európa o Johnsonovi

Podcast

Ministri rezignovali

Farage pripustil pakt

Komentár

Johnson prijal od kráľovnej Alžbety poverenie na zostavenie novej vlády.

LONDÝN. Novozvolený líder britskej Konzervatívnej strany Boris Johnson sa stal v stredu oficiálne premiérom po tom, ako prijal od kráľovnej Alžbety II. poverenie na zostavenie novej vlády. Informovali o tom britské stanice Sky News a BBC. Podľa tlačovej agentúry AFP oznámil vymenovanie Johnsona za premiéra aj samotný Buckinghamský palác, ktorý zverejnil taktiež fotografiu, ako si podáva ruku s kráľovnou a ukláňa sa pred ňou. Do kráľovského sídla dorazil krátko po tom, ako prišla podať svoju demisiu odchádzajúca premiérka Theresa Mayová. Johnson bude v poradí 14. britským premiérom, odkedy nastúpila na trón Alžbeta II. Ešte pred príchodom do Buckinghamského paláca Johnsona nakrátko zdržali demonštranti protestujúci za ochranu klímy, ktorí vytvorili živú reťaz naprieč ulicou, kadiaľ prechádzala jeho kolóna. Bezprostredne po vymenovaní vystúpil Johnson s prejavom, v ktorom prisľúbil, že Británia opustí Európsku úniu v dohodnutom (posunutom) termíne 31. októbra, bez akýchkoľvek "'ak', 'a' či 'ale'". Zároveň vyhlásil, že s Európskou úniou vyrokuje "novú a lepšiu" dohodu o tzv. brexite, informovala agentúra AP. Johnson predtým vyhlásil, že svoju krajinu vyvedie z Európskej únie s využitím akýchkoľvek nutných prostriedkov. Tento konzervatívny politik, ktorý bol v minulosti londýnskym starostom a britským ministrom zahraničných vecí, tak nadviazal na svoju výraznú úlohu v kampani za odchod z Únie pred britským referendom o tejto záležitosti z roku 2016. Johnson čelí v otázke brexitu výzvam, ako sú odpor voči ďalšiemu vyjednávaniu zo strany Bruselu alebo len tesne väčšinová podpora v britskom parlamente. Ešte pred nástupom Johnsona do funkcie premiéra podali traja proeurópski ministri demisiu na protest proti jeho hrozbám, že Británia môže opustiť Európsku úniu aj bez príslušnej dohody. Líder opozičných labouristov Jeremy Corbyn zase vyzval Johnsona, aby vypísal predčasné voľby, keďže podľa neho nemá od Britov mandát na vládnutie. Hoci Johnson tento týždeň presvedčivo zvíťazil vo voľbách nového lídra Konzervatívnej strany, usporiadaných po júnovom odstúpení Mayovej, podľa výsledkov prieskumu YouGov zo stredy ho podporuje len 31 percent Britov, upozornila AFP.


Európska únia predstavila opatrenia na lepšiu ochranu pred terorizmom

Opatrenia sú zamerané na riešenie nedostatkov, ktoré odhalili teroristické útoky v Európe.

BRUSEL. Európska komisia (EK) predstavila v stredu 11. správu o pokroku k dosiahnutiu bezpečnostnej únie a tiež súbor prevádzkových a praktických opatrení s cieľom lepšie chrániť občanov Únie pred teroristickými hrozbami. Opatrenia sú zamerané na riešenie nedostatkov, ktoré odhalili nedávne teroristické útoky v Európe. Členské štáty získajú väčšiu podporu pri zabezpečení verejných priestorov a cieľom opatrení je aj znemožniť teroristom prístup k prostriedkom na svoju činnosť. Komisia zároveň navrhla ešte viac posilniť vonkajšiu činnosť EÚ v oblasti boja proti terorizmu, a to aj so zapojením Europolu, a odporúča otvoriť rokovania s Kanadou o revidovanej dohode o osobných záznamoch o cestujúcich (PNR). Prvý podpredseda EK Frans Timmermans v tejto súvislosti odkázal, že krajiny EÚ sa nikdy nepodrobia teroristom, "ktorí útočia na našu bezpečnosť a naše slobody". "Európania chcú, aby sa národné vlády a EÚ odhodlane postavili k riešeniu týchto rizík. Nové opatrenia pomôžu členským štátom, aby teroristov odstrihli od prostriedkov, ktoré používajú na svoje ohavné činy, a pomôžu lepšie chrániť naše verejné priestranstvá a náš spôsob života," uviedol Timmermans v správe pre médiá. Eurokomisár pre migráciu, vnútorné záležitosti a občianstvo Dimitris Avramopulos dodal, že terorizmus nepozná hranice a je možné účinne proti nemu bojovať len vtedy, ak spojíme svoje sily - tak v rámci EÚ, ako aj s našimi partnermi na celom svete. Komisia do konca roka predloží Rade EÚ odporúčania, aby schválila otvorenie rokovaní o dohodách medzi Úniou a Alžírskom, Egyptom, Izraelom, Jordánskom, Libanonom, Marokom, Tuniskom a Tureckom v oblasti prenosu osobných údajov medzi Europolom a týmito krajinami. Cieľom je posilniť prevenciu a boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Podľa eurokomisára pre bezpečnostnú úniu Juliana Kinga "dosiahnuť nulové riziko terorizmu, žiaľ, nie je možné". EÚ sa však usiluje o to, aby teroristi nemali priestor na prípravu a realizáciu svojich zločinov. "Tak, ako sa mení ich taktika, zintenzívňuje sa aj naša podpora členským štátom pri reakcii na tieto hrozby. Pomáhame chrániť verejné priestory, kde sa zhromažďujú ľudia, a zároveň znemožňujeme prístup teroristov k nebezpečným materiálom na výrobu bômb a zdrojom financovania," spresnil King. V praxi to znamená, že EK vyčlenila 18,5 milióna eur z Fondu pre vnútornú bezpečnosť na podporu nadnárodných projektov, ktoré zlepšujú ochranu verejných priestranstiev. V roku 2018 budú môcť mestá využiť na tento účel ďalších 100 miliónov eur z mestských inovačných opatrení na investovanie do bezpečnostných riešení. Komisia v priebehu budúceho roka vydá nové usmernenia s cieľom pomôcť členským štátom riešiť široké spektrum otázok zameraných na ochranu verejných priestorov a zlepšenie povedomia verejnosti, ktoré budú obsahovať technické riešenia zohľadňujúce bezpečnostné prvky už pri navrhovaní verejných priestranstiev. EK takisto navrhla akčný plán na zvýšenie pripravenosti, odolnosti a koordinácie na úrovni EÚ proti útokom s použitím chemických, biologických, rádiologických a jadrových látok aj napriek tomu, že pravdepodobnosť takýchto útokov je nízka. Tieto opatrenia zahŕňajú vytvorenie celoeurópskej siete a znalostného centra v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti v Európskom centre pre boj proti terorizmu (ECTC) v rámci Europolu.


Palestínsky líder varoval USA pred uznaním Jeruzalema za hlavné mesto Izraela

Americkí predstavitelia tvrdia, že Donald Trump možno na budúci týždeň uzná Jeruzalem za izraelské hlavné mesto.

RAMALLÁH. Palestínsky prezident Mahmúd Abbás v nedeľu varoval USA pred uznaním Jeruzalema za hlavné mesto Izraela, lebo to ohrozí rodiace sa snahy Bieleho domu oživiť mierový proces na Blízkom východe. Podľa oficiálnej palestínskej tlačovej agentúry WAFA prezident Abbás povedal, že uznanie Jeruzalema za hlavné metro židovského štátu alebo presťahovanie amerického veľvyslanectva do Jeruzalema bude "predstavovať hrozbu pre budúcnosť mierového procesu a je to neprijateľné". Americkí predstavitelia tvrdia, že prezident USA Donald Trump možno na budúci týždeň uzná Jeruzalem za izraelské hlavné mesto, aby tak vyvážil pravdepodobné oddialenie svojho sľubu z volebnej kampane, že do Jeruzalema presťahuje americké veľvyslanectvo. Izrael pokladá za svoje hlavné mesto Jeruzalem, ale medzinárodné spoločenstvo zastáva názor, že štatút mesta sa musí určiť na mierových rozhovoroch. Palestínčania žiadajú, aby bol ich hlavným mestom východný Jeruzalem, obsadený Izraelom v roku 1967, pripomenula tlačová agentúra AP.


Irán dodržiava jadrovú dohodu, tvrdí správa MAAE

Krajina v minulých troch mesiacoch naďalej pokračovala v obmedzovaní svojho programu obohacovania uránu, konštatuje agentúra.

VIEDEŇ. Irán dodržiava vo svojom jadrovom programe obmedzenia vyplývajúce z dohody so svetovými veľmocami a nebráni medzinárodným inšpekciám. Uvádza sa to v správe Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE), o ktorej informovala vo štvrtok agentúra DPA. Islamská republika v minulých troch mesiacoch aj naďalej pokračovala v obmedzovaní svojho programu obohacovania uránu, konštatuje agentúra sídliaca vo Viedni vo svojej pravidelnej štvrťročnej správe. Jadrová dohoda z roku 2015 medzi Iránom a šiestimi veľmocami - USA, Ruskom, Čínou, Britániou, Francúzskom a Nemeckom - zaväzuje Teherán, aby výrazne obmedzil svoje jadrové kapacity výmenou za zrušenie medzinárodných ekonomických sankcií. Cieľom tohto kroku je zabezpečiť, aby Irán nemohol túto technológiu využiť na výrobu jadrových zbraní. Podľa správy Irán povolil inšpektorom MAAE skúmať, či sa jadrový materiál nezneužíva na vojenské účely, keď im povolil prístup do svojich zariadení. Irán nedávno preformuloval svoj zámer zostrojiť v budúcnosti jadrové ponorky, uvádza sa v dokumente. Jadrová dohoda je predmetom stupňujúceho sa tlaku zo strany amerického prezidenta Donalda Trumpa, ktorý pochybuje, že Irán dáva MAAE dostatočné kontrolné právomoci. V januára Trump varoval, že USA odstúpia od dohody, ak sa neupraví a nestanoví ďalšie obmedzenia na iránsky jadrový program. Zatiaľ čo MAAE potvrdzuje, že Teherán dodržiava svoje povinnosti, Trump kritizuje fakt, že niektoré obmedzenia budú nakoniec zrušené - podľa neho by mali platiť navždy. Americkému prezidentovi sa tiež nepáči, že z dohody mal Irán ekonomický prospech, ktorý je podľa jeho slov využívaný na financovanie iránskeho zapojenia sa do terorizmu a konfliktov, ako je vojna v Sýrii, dodáva agentúra DPA.


Kiska: Verejný ochranca práv nie je povolanie, ale poslanie

Vo Vysokých Tatrách sa začalo trojdňové stretnutie verejných ochrancov práv členských krajín Visegrádskej štvorky.

ŠTRBSKÉ PLESO. Postavenie a úloha verejných ochrancov ľudských práv sa v dnešnej dobe výrazne zvyšuje s tým, že nielen v krajinách Visegrádskej štvorky, ale aj v Európe a tiež za morom sa stráca dôvera ľudí v štát, tým narastá extrémizmus, populizmus a žiaľ, v niektorých krajinách aj silný nacionalizmus a fašizmus, povedal v pondelok slovenský prezident Andrej Kiska na brífingu na Štrbskom Plese vo Vysokých Tatrách v rámci prvého dňa stretnutia verejných ochrancov práv členských krajín Visegrádskej štvorky (V4). Tí sa budú počas nasledujúcich dvoch dní venovať viacerým závažným témam, ako je napríklad zabezpečenie nezávislého a účinného vyšetrenia policajných postupov či existencia nezávislého orgánu na prešetrovanie sporného policajného konania. Účastníci sa budú zaoberať aj súčasným stavom v jednotlivých krajinách V4 a prehľadom nezávislých orgánov vo všetkých krajinách Európskej únie. Úloha verejných ochrancov ľudských práv je podľa slovenského prezidenta dôležitá v nachádzaní systémových zlyhávaní štátu, poukazovaní na ne a hľadaní riešenia, zároveň tiež v hľadaní riešení pre tých, ktorí „sa prepadli sitom spoločnosti, ktorí už nevedia, čo robiť a vtedy sa obrátia na ombudsmana“. Ombudsmani štyroch krajín na začiatku svojho stretnutia diskutovali s prezidentom o troch oblastiach. Prvou bolo, aby všetky krajiny V4 zdieľali svoje najlepšie skúsenosti a príklady riešení. Dotkli sa tiež migračnej krízy, ktorá sa podľa prezidenta Kisku priamo a hlboko dotkla chodu Maďarska. Treťou témou bolo to, ako vníma prácu verejného ochrancu práv vláda, parlament a politici. Kiska pripomenul, že ombudsman nesmie byť vnímaný ako kritik či nepriateľ politikov, ale ako orgán, ktorý hľadá chyby. „Každý jeden parlament či vláda spraví chybu, práve preto je jeho úlohou nachádzať tieto chyby a poukazovať na ne,“ doplnil. Pripomenul, že funkcia verejného ochrancu práv nie je povolaním, ale poslaním. Zároveň sa poďakoval za prácu slovenskej verejnej ochrankyni práv Jane Dubovcovej, ktorej mandát sa o pár mesiacov skončí. „Verím, že náš parlament bude veľmi pozorne pristupovať k výberu budúceho verejného ochrancu práv, pretože latka je postavená veľmi vysoko,“ uviedol. Hlavnou témou stretnutia sú Ľudské práva v ohrození, vývoj ochrany a dodržiavania ľudských práv v Slovenskej republike a krajinách V4. Ako však uviedla Dubovcová, ombudsmani V4 sa budú zaoberať aj prehľadom nezávislých orgánov vo všetkých krajinách Európskej únie. Hovoriť sa bude aj o zariadeniach a nastaveniach pre cudzincov. „Budeme si tiež vymieňať skúsenosti o najťažších prípadoch, ktoré sme mali v posledných rokoch, rovnako aj o postavení verejných ochrancov práv v jednotlivých krajinách V4,“ uviedla. V súvislosti s najzávažnejšími problémami bude dôraz kladený aj na sociálno-právnu ochranu detí. Verejní ochrancovia práv V4 dnes vysoko ocenili prácu svojej slovenskej kolegyne, vyzdvihli jej odvahu a osobnú statočnosť v súvislosti s viacerými nepopulárnymi témami. „Naša práca je v podstate zrkadlom, ktoré postavíme politikom na jednej strane a na druhej strane spoločnosti. Pokiaľ sa to politikom či parlamentu nepáči, tak nech niečo zmenia, na druhej strane musíme vydržať držať toto zrkadlo,“ povedala Elisabeth Sándor-Szalayová, verejná ochrankyňa práv z Maďarskej republiky.


Firmy vo svete plánujú prijímať viac ľudí, najviac v Ázii

BRATISLAVA. Náborové plány firiem vo svete v poslednom kvartáli tohto roka sú optimistické. Až 42 krajín zo 43 očakáva rôznu mieru nárastu počtu pracovných síl. A to aj napriek tomu, že prevládajú obavy z vývoja svetovej ekonomiky. Jedine firmy v Brazílii predpovedajú na štvrtý štvrťrok tohto roka znižovanie počtu pracovných síl. Vyplýva to z aktuálneho Indexu trhu práce vo svete, ktorý zostavila spoločnosť ManpowerGroup. V porovnaní s predchádzajúcim štvrťrokom viac ako polovica predpovedí očakáva rôznu mieru posilnenia náborového prostredia. Nárast pracovných síl očakávajú zamestnávatelia v 23 krajinách zo 43. Index sa nezmenil v deviatich a poklesol v 11 krajinách. "V medziročnom porovnaní sa index zlepšil v 21 krajinách, znížil sa v 15 a v šiestich zostal nezmenený. Zdá sa, že špekulácie o možnom poklese svetovej ekonomiky sa na trhu práce nijako neprejavujú a zároveň na európskych číslach, napríklad na číslach Veľkej Británie vidíme, že ani v súvislosti s Brexitom nevzniká nejaká panika zamestnávateľov," skonštatoval marketingový manažér spoločnosti Manpower Česká republika a Slovenská republika Jiří Halbrštát s tým, že náborové trendy sa nezhoršujú, ale skôr zlepšujú. Hodnota indexu trhu práce v Británii dosiahla 5 % a v Nemecku 8 %. Najsilnejšie náborové plány pritom hlási India, Japonsko, Taiwan a Spojené štáty. Naopak, najslabšie plány týkajúce sa prijímania nových ľudí majú zamestnávatelia v Brazílii, Belgicku, Fínsku, Taliansku a Švajčiarsku. "Tradične najsilnejší optimizmus panuje v Ázii," skonštatoval Halbrštát. Slovensko s čistým indexom trhu práce na úrovni 8 % skončilo na 25. mieste zo 43 krajín. "Slovensko sa nachádza na špici v druhej polovici krajín, čo znamená veľmi výrazný optimizmus. Je tesne pred Českou republikou. V Nemecku vidíme tiež podobné náborové plány, čo je dobré pre priemysel a automobilový sektor," doplnil Halbrštát. Najviac by mali nových ľudí vo štvrtom štvrťroku naberať firmy pôsobiace v oblasti veľkoobchodu a maloobchodu, v spracovateľskom priemysle, ďalej v oblasti financií, poistenia a nehnuteľností, ale aj v oblasti služieb podnikom. Spoločnosť v prieskume oslovila 59.000 zamestnávateľov v 43. krajinách sveta.


Francúzi zatkli ženu, ktorá sa v nemocnici vyhrážala bombovým atentátom

Nemocniční zamestnanci zalarmovali políciu.

PARÍŽ. Francúzska polícia zatkla v stredu ženu, ktorá sa v nemocnici v meste Dunkerque na severe krajiny vyhrážala, že tam odpáli bombu. Informovala o tom agentúra Reuters s odvolaním sa na stanovisko polície. Polícia uviedla, že žena sa bombovým atentátom vyhrážala po príchode na pohotovosť. Nemocniční zamestnanci následne zalarmovali políciu, ktorá oblasť uzatvorila a na miesto poslala tím na likvidáciu bômb. V stanovisku polícia ďalej uviedla, že túto osobu zadržala. Tamojší denník La Voix du Nord na svojej webovej stránke predtým informoval, že nemenovaná žena v nemocnici v Dunkerque hrozí bombovým atentátom. Na fotografiách novín zverejnených v príspevku na sociálnej sieti Twitter bolo vidieť policajné vozidlá, ako danú oblasť uzatvárajú. Polícia dodala, že okolnosti prípadu určí až súdne vyšetrovanie. Podľa nemenovaných zdrojov žena pravdepodobne trpí psychickými problémami.


Kiska: Summit krajín stredu a východu ukáže, ze Únia je úžasný projekt

ZÁHREB / BRATISLAVA. Iniciatíva troch morí by mala spraviť Európsku úniu ešte silnejšou a súdržnejšou. Prezident Slovenskej republiky Andrej Kiska to v utorok uviedol počas oficiálnej návštevy Chorvátska. Reagoval tak na otázku ohľadom blížiaceho sa summitu vo Varšave. Summit Iniciatívy troch morí sa uskutoční začiatkom júla (6.-7.7.) a zídu sa na ňom lídri z dvanástich krajín vrátane Slovenska. Budú viesť rozhovory o posilnení regiónu prostredníctvom rozvíjania energetických a infraštruktúrnych vzťahov v oblasti medzi Baltským, Jadranským a Čiernym morom. "Vieme, že prepojenia východ-západ sú vybudované veľmi dobre, ale z pohľadu infraštruktúry prepojenie týchto troch morí, prepojenie severu s juhom, je ešte veľa vecí, ktoré potrebujeme zlepšiť. Teším sa na toto stretnutie a verím, že ukáže, že Únia je úžasný projekt," uviedol prezident. Summit krajín strednej a východnej Európy sa presunie nakoniec z Vroclavu do Varšavy. Dôvodom je to, že sa na ňom zúčastní prezident USA Donald Trump. Biely dom potvrdil, že navštívi Poľsko a zúčastní sa na stretnutí predtým, ako odcestuje na summit skupiny G20 v nemeckom Hamburgu. Okrem Poľska sú do Iniciatívy troch morí zapojené Česká republika, Slovensko, Maďarsko, Litva, Lotyšsko, Estónsko, Rakúsko, Rumunsko, Bulharsko, Chorvátsko a Slovinsko.


Ak sa Británia nedohodne s Úniou, hrozí jej nedostatok potravín či liekov

Podľa jedného zo scenárov by už hneď v prvý deň skobalobal prístav v anglickom Doveri.

LONDÝN. Predstavitelia britských verejných služieb varujú, že ak Spojené kráľovstvo vystúpi z Európskej únie bez obchodnej dohody, hrozí mu v priebehu niekoľkých týždňov nedostatok potravín, pohonných látok i liekov, píše nedeľník Sunday Times. Noviny uvádzajú, že vláda vypracovala pre takýto "brexit bez dohody" tri možné scenáre - umiernený, krutý a "armagedon". Podľa "krutého" scenára už hneď v prvý deň skolabuje prístav v anglickom Doveri a krátko nato zostanú bez zásob supermarkety i nemocnice, približujú Sunday Times. Británia chce dosiahnuť dohodu o budúcich obchodných vzťahoch s Európskou úniou ešte predtým, než z nej 29. marca 2019 oficiálne vystúpi - zodpovední činitelia však vypracúvajú plány aj pre rokovania, ktoré by sa neskončili nejakou konkrétnou dohodou. Britské ministerstvo pre vystúpenie z Európskej únie podobné pochmúrne scenáre, aké zverejnili Sunday Times, odmieta a je presvedčené, že "ani jeden z nich sa nestane", poznamenáva agentúra AP. Britskí zákonodarcovia majú hlasovať o dohode o brexite v priebehu tohto roka. Podľa ministra pre brexit Davida Davisa však parlament sotva schváli návrh zákona o rozvode, ak nebude mať detailnú predstavu o tom, aký druh obchodnej dohody je v ponuke. EÚ hovorí, že dohoda o brexite je dohodou o vyrovnaní záväzkov, ktoré vznikli Británii počas členstva v bloku, a nemá nič spoločné s budúcimi vzťahmi. Rokovania sú štruktúrované tak, že doteraz sa týkali najmä podmienok rozvodu a do októbra má byť odsúhlasená dohoda o rozdelení. Spolu s ňou sa očakáva politické - ale právne nezáväzné - vyhlásenie o tom, ako si obe strany predstavujú budúce obchodné vzťahy.


Vojenské útvary sprístupnia svoje priestory verejnosti

Rezort obrany si od akcie sľubuje pozdvihnútie záujmu o obranu štátu a vlastenectvo.

BRATISLAVA. Pri príležitosti Medzinárodného dňa detí (1. 6.) sprístupnia Ozbrojené sily SR verejnosti 14 vojenských útvarov. Pripravené budú ukážky vojenskej techniky aj činnosti profesionálnych vojakov. Informovala o tom hovorkyňa Ministerstva obrany (MO) SR Danka Capáková. "Prostredníctvom dní otvorených dverí chce rezort obrany občanom priblížiť prácu profesionálnych vojakov a pozdvihnúť tak ich branné povedomie, záujem o obranu štátu a vlastenectvo," uviedla Capáková. Verejnosť môže podľa nej 31. mája navštíviť deväť vojenských útvarov - 13. mechanizovaný prápor v Leviciach, 21. zmiešaný mechanizovaný prápor Trebišov, Prápor podpory velenia v Trenčíne, Prápor radiačnej, chemickej a biologickej ochrany Rožňava, Samohybný delostrelecký oddiel Michalovce, Taktické krídlo v Sliači, Základňu nasaditeľných KIS v Ružomberku, Základňu výcviku a mobilizačného doplňovania Martin, a Ženijný prápor Sereď. Následne, 6. júna budú pre občanov sprístupnené aj útvary v Nitre, Prešove a Žiline, ďalej 8. júna aj v Kuchyni a napokon 20. septembra v Hlohovci. "Počas dopoludňajších hodín budú pre návštevníkov v útvaroch pripravené rôzne statické a dynamické ukážky pozemnej a leteckej techniky, výzbroje, výstroja, materiálu, ako aj činnosti profesionálnych vojakov a Vojenskej polície vrátane psovodov, či zaujímavé súťaže," priblížila hovorkyňa Ministerstva obrany. Pre záujemcov budú k dispozícii tiež príslušníci Personálneho úradu Ozbrojených síl SR s informáciami o možnostiach regrutácie, či už pre štátnu službu, dobrovoľnú vojenskú prípravu, alebo aktívne zálohy.


Slovenský film Piata loď si vezie z Berlína cenu

Film podľa knihy Moniky Kompaníkovej sa páčil detskej porote, získal Krištáľového medveďa v sekcii Genration Kplus.

BERLÍN. Cenu Krištáľový medveď od detskej poroty v prehliadke Generation Kplus na 67. Berlinale získal slovensko-český film Ivety Grófovej Piata loď. Detskí porotcovia vyzdvihli jeho autenticitu a kreativitu, dojímavý príbeh a tiež presvedčivé herecké výkony. Film vznikol na motívy literárnej predlohy Moniky Kompaníkovej, ktorá sa stala najlepšou knihou roka 2010: Malá Jarka má mamu, ktorá nechce byť mamou. Zúfalo hľadá lásku a nachádza ju náhodou, keď za zvláštnych okolností vezme dve batoľatá do opustenej záhradnej chatky. Jej konanie je dojemným a detsky úprimným pokusom napraviť svet dospelých svojou hrou na rodinu, akú by chcela mať. Film sa do slovenských kín dostane 16. marca a do českých 8. apríla. Prehliadka filmov pre deti a o deťoch Generation na pôde berlínskeho medzinárodného filmového festivalu tohto roku oslávila štyridsiatku. Delí sa na dve samostatné sekcie Generation Kplus pre mladšie deti a Generation 14plus pre tínedžerov. So 64 snímkami predstavovala najväčšiu súčasť Berlinale. Sekcia Generation Kplus ponúkla 35 krátkych a celovečerných filmov, z toho 17 svetových premiér. Vrátane slovensko-českého projektu Ivety Grófovej. Scenár napísala režisérka spolu s Marekom Leščákom. Prvý dlhometrážny film Ivety Grófovej Až do mesta Aš získal v roku 2012 národnú nomináciu na Oscara. Grand Prix medzinárodnej odbornej poroty prehliadky Generation Kplus si z Berlína odnáša kórejský film Becoming Who I Was. Krištáľového medveďa sekcie pre staršiu mládež Generation 14plus pririekla mládežnícka porota britskej snímke Butterfly Kisses, kým odborná porota ocenila svojou Veľkou cenou ukrajinsko-nemecký film Škola nomer 3. Zlatého medveďa za najlepší film získala maďarský snímka O tele a duši, ktorý natočila režisérka Ildikó Enyediová. Poľsko-česko-nemecký film poľskej režisérky Agnieszky Hollandovej s názvom Cez kosti mŕtvych získal Cenu Alfreda Bauera pre snímku, ktorý otvára nové perspektívy vo filmovom umení.


Brankár majstrov sveta podpísal zmluvu s Columbusom

Vehviläinen podpísal dvojročný kontrakt.

COLUMBUS. Klub zámorskej NHL Columbus Blue Jackets podpísal dvojročný kontrakt s brankárom Veinim Vehviläinenom. Dvadsaťdvaročného Fína draftoval Columbus v šiestom kole draftu 2018 z celkového 173. miesta. Bývalý brankár Kärpätu Oulu nastúpil počas sezóny 2018/2019 vo fínskej najvyššej lige na 38 zápasov, v ktorých zaznamenal 25 výhier, udržal si priemer 1,58 inkasovaného gólu na zápas, dosiahol 93-percentnú úspešnosť zákrokov a vychytal 6 shutoutov. Vehviläinen bol súčasťou fínskej reprezentácie na majstrovstvách sveta na Slovensku, kde "Suomi" získali zlato, keď si vo finále poradili s Kanadou 3:1. Počas turnaja odchytal zápas proti USA (2:3 pp). Informoval portál nhl.com.


Švajčiari sa stali majstrami sveta v tímovej súťaži skokanov v akrobatickom lyžovaní

PARK CITY. Reprezentanti Švajčiarska sa stali majstrami sveta v tímovej súťaži skokanov na svetovom šampionáte v akrobatickom lyžovaní v americkom stredisku Park City. Striebro putuje do Číny a bronz do Ruska. Slovensko nemalo zastúpenie.Majstrovstvá sveta v akrobatickom lyžovaní - Park City (USA) - štvrtok: SKOKY - tímová súťaže


Spartak zúžil káder, odišlo kvarteto hráčov

Hráči už nebudú tímu k dispozícii v sobotu proti DAC.

TRNAVA. FC Spartak Trnava zúžil káder o štyroch futbalistov. Obrancovia Lukáš Lupták a Oliver Janso zamierili do nových klubov a dvojica Filip Dangubič - Peter Urminský bude na hosťovaniach do konca tejto sezóny. Informoval oficiálny web úradujúceho fortunaligového majstra. Lupták sa dohodol s českým druholigovým Třincom, rovnakú súťaž bude hrať Janso, ale za Ústí nad Labem. Generálny manažér Spartaka Marián Černý vysvetlil odchody prílišnou šírkou kádra. Mladý brankár Urminský bude počas jari hosťovať v AS Trenčín, Dangubiča angažovala do leta Senica. Ani jeden z hráčov už nebude Spartaku k dispozícii v sobotnom zápase Fortuna ligy proti Dunajskej Strede.


Americký akciový trh posilnil, darilo sa bankám a technologickým firmám

Zisky vyrovnali časť strát z predchádzajúceho dňa, kedy hlavné indexy zaznamenali najväčší prepad od začiatku roka.

BRATISLAVA. Akciový trh v USA v utorok posilnil. Zisky bánk a technologických firiem vyrovnali časť strát z predchádzajúceho dňa, kedy hlavné burzové indexy zaznamenali najväčší prepad od začiatku roka. Investori privítali správu o stabilizácii kurzu čínskej meny, čo zmiernilo obavy z eskalácie obchodnej vojny medzi dvoma najväčšími svetovými ekonomikami. Index S&P 500 posilnil o 1,3 percenta na 2 881,77 bodu, Dow Jones o 1,2 percenta na 26 029,52 bodu a Nasdaq o 1,4 percenta na 7 833,27 bodu.Globálne akciové trhy sa v pondelok prepadli po tom, čo čínska centrálna banka umožnila oslabenie výmenného kurzu čínskeho jüanu, ktorý sa dostal voči americkému doláru najnižšie za viac ako desať rokov. Americké ministerstvo financií následne Čínu označilo za menového manipulátora. V utorok však Čína podnikla opatrenia na stabilizáciu výmenného kurzu, čo signalizuje, že Peking sa v spore o americké clá na čínske tovary zdrží krokov, ktoré by viedli k zásadnej devalvácii meny.


Bývalý šéf klubu Östersunds FK dostal tri roky za daňové podvody

V sezóne 2017/2018 sa v Európskej lige dostal až do šestnásťfinále.

ŠTOKHOLM. Švédsky súd potrestal bývalého prezidenta futbalového prvoligistu Östersunds FK Daniela Kindberga za daňové podvody na tri roky väzenia. Podľa rozsudku pripravil daňových poplatníkov o niekoľko miliónov švédskych korún, ktoré použil na chod klubu. Ten od roku 2011 zažil veľký rozmach, keď postúpil z amatérskej súťaže až do najvyššej súťaže, v roku 2017 získal Švédsky pohár. V sezóne 2017/2018 sa v Európskej lige dostal až do šestnásťfinále, kde vypadol s Arsenalom. Informovala o tom agentúra AP.


Predsedom asociácie na ochranu novinárskej etiky sa stal opätovne Marián Zima

BRATISLAVA. Predsedom Zboru zástupcov Asociácie na ochranu novinárskej etiky v SR (AONE) sa stal opätovne riaditeľ Športpressu Marián Zima. Podpredsedníčkou zostáva zástupkyňa Slovenského syndikátu novinárov Klára Grossmannová. Zvolili ich na Valnom zhromaždení AONE, ktoré sa konalo vo štvrtok (23. 5.). TASR o tom informovala tajomníčka AONE a Tlačovo-digitálnej rady SR Eva Pauliaková. Valné zhromaždenie bilancovalo podľa Pauliakovej uplynulé trojročné obdobie, keď sa agenda posudzovania sťažností na porušenie novinárskej etiky rozšírila aj o digitálne médiá. "Zásluhu na tom má aj najnovší člen IAB Slovakia - najväčšie združenie pôsobiace na slovenskom digitálnom trhu," doplnila. AONE a jej výkonný orgán Tlačovo-digitálna rada SR pôsobí osemnásty rok v oblasti etickej samoregulácie novinárov, rieši podnety upozorňujúce na porušovanie novinárskej etiky, ako aj podnety, ktoré sa týkajú bránenia novinárom v prístupe k informáciám. Najvyšším orgánom AONE je Zbor zástupcov na čele s predsedom.


Ministerstvo zahraničia varuje pred cestou do rizikových oblastí

V Taliansku hrozia zemetrasenia, v Iráne a Afganistane terorizmus a únosy.

BRATISLAVA. Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí (MZVaEZ) SR varuje pred cestou do Talianska, Iránu a Afganistanu. Vzhľadom na hrozbu zemetrasení v Taliansku, ministerstvo odporúča prehodnotiť cestu do oblastí stredného Talianska, ktoré boli zemetrasením postihnuté. "Týka sa to predovšetkým horských oblastí regiónov Lazio, Umbria, Marche a Abruzzo. Po teroristických útokoch Islamského štátu v Teheráne začiatkom júna budú pokračovať snahy zahraničných teroristických skupín o prienik na územie krajiny, najmä na hraniciach s Irakom, Afganistanom a Pakistanom. Ministerstvo preto odporúča Slovákom cestujúcim do teritória vyhýbať sa vo všeobecnosti hraničným zónam, venovať zvýšenú obozretnosť a podľa možnosti vyvarovať sa neodôvodnenej prítomnosti na verejných priestranstvách, kde sa tradične združujú väčšie počty obyvateľov a obmedziť taktiež na minimum účasť na verejných masových podujatiach v Iráne. Na celom území Afganistanu platí vysoké riziko teroristických a lúpežných útokov a únosov cudzincov. Slovákom rezort zahraničia neodporúča cestovať do krajiny či už v rámci individuálnej, respektíve organizovanej turistiky. V poslednom období začínajú v krajine aktívne pôsobiť aj teroristi z tzv. Islamského štátu. Situácia je mimoriadne nestabilná a nepredvídateľná," varuje rezort diplomacie. Ministerstvo odporúča Slovákom v prípade nevyhnutých služobných ciest o ceste vopred informovať Veľvyslanectvo Slovenskej republiky. Zároveň odporúča pred cestou využiť službu dobrovoľnej elektronickej registrácie na internetovej stránke ministerstva.


Greguš zahviezdil v MLS troma asistenciami, činil sa aj Rusnák

Minnesota ukončila trojzápasovú šnúru prehier.

ST. PAUL. Slovenský futbalista Ján Greguš pomohol Minnesote United v sobotnom zápase MLS k vysokému triumfu nad Cincinneti 7:1 troma asistenciami. V tomto ročníku ich má na konte už sedem. Dvadsaťosemročný stredopoliar sa podieľal aj na prvom góle, keď sa jeho šikovný strieľaný center z priameho kopu odrazil od brankára súpera priamo k Ikeovi Oparovi, ktorý v 18. minúte otvoril skóre. O päť minút neskôr Greguš prihral Hassanimu Dotsonovi a ten z diaľky zvýšil na 2:0. V 71. minúte slovenský reprezentant poslal center do šestnástky a Opara sa nepomýlil. Vzápätí Greguš vybojoval loptu v strede ihriska, posunul ju Masonovi Toyemu, ktorý pridal šiesty zásah United. Minnesota ukončila trojzápasovú šnúru prehier a v tabuľke Východnej konferencie je na šiestom mieste. O dve priečky nižšie je Salt Lake City, ktoré aj s prispením Alberta Rusnáka zvíťazilo v noci na nedeľu nad Kansasom City 2:0. Prvý gól padol v 14. minúte po rohovom kope, ktorý rozohral Rusnák a hlavičkový biliard zakončil Sam Johnson. Ten istý hráč pridal v 29. minúte aj druhý zásah. Leví podiel mal na góle opäť Rusnák. Na vlastnej polovici získal loptu, prebehol polovicu ihriska, prihral Damirovi Kreilachovi a od neho sa lopta dostala k Johnsonovi.


Šéfa európskeho bankového dohľadu znepokojuje výška nedobytných úverov

Nemecko tvrdí, že so zlými úvermi sa musia popasovať členovia eurozóny každý sám.

FRANKFURT NAD MOHANOM. Šéf európskeho bankového dohľadu (EBA) Andrea Enria bije na poplach a upozorňuje na podobnú situáciu, ako bola začiatkom 90. rokov minulého storočia v Japonsku. Firmy a obyvatelia vtedy druhej najsilnejšej ekonomiky na svete mali mimoriadne veľké dlhy. Podobne je to teraz aj v Európskej únii. Dôležité úverové ústavy rozpožičali viac ako jeden bilión eur. Enria v odbornom magazíne International Bankers Forum napísal: "Ak sa o to nebudeme rýchlo starať, ocitneme sa v podobnej situácii ako Japonsko v poslednom desaťročí minulého storočia." O ňom sa hovorí ako o stratenej dekáde. V 90. rokoch tam po finančných špekuláciách založených na požičaných peniazoch spľasla obrovská bublina, ktorá bola najväčšou v najnovších finančných dejinách sveta. Hlavný japonský kurzový index Nikkei 225 sa prepadol istý čas až o 40 percent. Firmy kótované na tokijskej burze vtedy stratili zo svojej trhovej hodnoty 1,4 bilióna eur. V EÚ bola vlani na konci roka miera nedobytnosti úverov 5,4 percenta. Tento ukazovateľ sa však medziročne zlepšil o 0,5 percentuálneho bodu. Najviac nedobytných úverov v eurozóne majú grécke, cyperské, portugalské a talianske banky. Šéfka úradu pre zánik bánk v EÚ Elke Königová sa vyslovila proti vytvoreniu európskej konsolidačnej banky, do ktorej by sa sústredili zlé úvery z jednotlivých krajín. Proti sa stavia aj nemecká spolková vláda. Tvrdí, že so zlými bankovými úvermi sa musia popasovať členovia eurozóny každý sám. EBA nemá právo zasahovať do vzniknutej situácie s nedobytnými kreditmi. Enria napísal, že sa nebude môcť použiť metóda z minulosti, keď sa chyby manažmentov bánk riešili na úkor daňových poplatníkov. Vyslovil nádej, že sa riešenie problému, ktorý pokladá za veľmi vážny, nájde v dohľadnom čase a na našom kontinente sa neodohrá dráma, ktorú pred štvrťstoročím zažilo Japonsko.


Priemerná splatnosť faktúr na Slovensku je 35 dní

Slovensko je v platobnej disciplíne pod európskym priemerom.

BRATISLAVA. Priemerné obdobie splatnosti faktúr je na Slovensku 35 dní. V rámci európskych krajín je to 33 dní. Najkratšie obdobie splatnosti má Nemecko, a to 23 dní, nasledujú Dánsko s 24 dňami a Rusko, kde je priemerné obdobie splatnosti faktúr 25 dní. Vyplýva to z reprezentatívnej štúdie s názvom European Payment Practices 2019 od skupiny EOS. V posledných rokoch bolo podľa tejto štúdie zaznamenané skracovanie obdobia úhrady faktúr v Európe. Kým v roku 2014 to bolo 37 dní, aktuálne už len 33 dní. Slovensko si však v porovnaní s rokom 2018 polepšilo len o jeden deň – z 36 dní na 35 dní. Aj keď je trend priemerného obdobia splatnosti faktúr naprieč Európou klesajúci, Slovensko dosahuje v rámci tohto ukazovateľa stále vysoké čísla. "Obdobie splatnosti faktúr je dôležitý ukazovateľ, ktorý napovie, akú mieru dosahuje platobná disciplína v danej krajine. Pokiaľ je toto číslo vysoké, podnikatelia a aj investori si dobre rozmyslia, či so subjektmi v danej krajine uzavrú spoluprácu. Neskoré platby by im totiž vážne skomplikovali situáciu v rámci finančných tokov a mohli by ohroziť ich podnikanie,“ upozorňuje konateľ spoločnosti EOS KSI Slovensko Michal Šoltes. Prieskum skupiny EOS analyzuje vzťahy medzi platobnými zvyklosťami, podmienkami a vplyvom peňažných tokov na európsku ekonomiku a spoločnosť. Nezávislý inštitút pre prieskum trhu Kantar TNS na jar tohto roka v mene skupiny oslovil odborníkov z európskych krajín v rámci prieskumu a opýtal sa ich na miestne platobné zvyklosti. Na otázky o svojich skúsenostiach s platbami, hospodárskom vývoji krajiny a rizikách v manažmente pohľadávok odpovedalo po 200 firiem z Nemecka, Dánska, Belgicka, Švajčiarska, Veľkej Británie, Španielska, Francúzska, Poľska, Slovenska, Českej republiky, Slovinska, Chorvátska, Maďarska, Bulharska, Ruska, Grécka a Rumunska. Spoločnosť EOS Group je medzinárodný poskytovateľ finančných služieb. Jej hlavnou činnosťou je správa a manažment pohľadávok. S vyše 8 tisíc zamestnancami zaisťuje finančnú bezpečnosť pre svojich približne 20 tisíc zákazníkov v 26 krajinách po celom svete, a to prostredníctvom viac ako 60 dcérskych spoločností vrátane Slovenska. Jej kľúčovými sektormi sú bankovníctvo, poisťovníctvo, sieťové odvetvia, telekomunikácie, zásielkový predaj a e-commerce.


Lajčák vníma návštevu Pompea ako príklad dobrého partnerstva

Okrem bilaterálnych vzťahov sa bude témou rozhovorov Západný Balkán aj Čína.

TBILISI, BRATISLAVA. Návšteva amerického ministra zahraničných vecí Mikea Pompea na Slovensku je vnímaná ako príklad pozitívneho a bezproblémového partnerstva. Minister zahraničných vecí a európskych záležitostí Miroslav Lajčák (nominant Smeru) to povedal v pondelok počas návštevy Gruzínska, kam pricestoval z pozície úradujúceho predsedu Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE). "Neprichádza sem so žiadnymi negatívnymi posolstvami, ale, naopak, chce oceniť vzťahy, ktoré existujú medzu Spojenými štátmi a Slovenskou republikou. Verím tomu, že takýmto spôsobom táto návšteva aj vyznie," povedal minister Lajčák s odvolaním sa na informácie, ktoré o Pompeovej ceste na SR komunikujú jeho americkí partneri. Minister Lajčák pripomenul, že to bude iba druhá návšteva ministra zahraničných vecí USA na Slovensku v poradí. Prichádza 20 rokov po prvej návšteve Madeleine Albrightovej. "Takže sme radi, lebo dáva viditeľnosť našim dvojstranných vzťahom," povedal. Šéf americkej diplomacie prichádza podľa Lajčáka na Slovensko v situácii, "keď sme si pripomenuli významné výročia v situácii, keď Slovensko plní svoje záväzky, pokiaľ ide o investície v oblasti obrany, v situácii, keď je veľa tém, o ktorých treba hovoriť". Na margo utorňajšieho Pompeovho programu v Bratislave Lajčák uviedol, že rokovania s predsedom slovenskej vlády a prezidentom budú "klasicky veľmi vecné". "Máme zoznam tém, na ktoré sa zameriame," priblížil. Okrem bilaterálnych vzťahov sa s americkým partnerom určite porozprávajú aj o regionálnych záležitostiach. Americkú stranu budú podľa slov ministra zaujímať tiež názory Slovenska na "západný Balkán, naše predsedníctvo v OBSE", ale aj iné veľké témy ako napríklad Čína. Lajčák sa s Pompeom stretol vlani v novembri, keď ho na základe pozvania navštívil vo Washingtone. V nadväznosti na túto udalosť prijal Lajčákov partner pozvanie na Slovensko. Stretnutiami s ústavnými činiteľmi, ale aj odovzdaním humanitárnej pomoci pokračovala dvojdňová pracovná cesta v Gruzínsku. Jeho rozhovory s predstaviteľmi krajiny sa sústredili na aktivity OBSE v regióne a na to, ako konkrétne môže organizácia pomôcť.Lajčák sa stretol so šéfom gruzínskej diplomacie Davidom Zalkalianim, štátnou ministerkou pre zmierenie a občiansku rovnosť Ketevan Cichelašviliovou, gruzínskym premiérom Mamukom Bachtadzem, predsedom parlamentu Iraklim Kobachidzem a prezidentkou Salome Zurabišviliovou.  Minister Lajčák využil návštevu Gruzínska aj na to, aby odovzdal humanitárny finančný dar 39-tisíc eur v mene slovenského predsedníctva v OBSE a Oficiálnej rozvojovej pomoci SR (ODA) určený na nákup zdravotníckeho vybavenia pre Skríningové centrum prevencie rakoviny v meste Zugdidi pri administratívnej deliacej línii s odštiepeneckým Abcházskom.Lajčák sa ešte v nedeľu oboznámil so situáciou na administratívnej deliacej línii (ABL) s odštiepeneckým Južným Osetskom v oblasti Odzisi a prácou pozorovateľskej misie Európskej únie (EUMM). Získal tam informácie o aktuálnej bezpečnostnej situácii na tejto deliacej línii a živote obyvateľov v jej okolí. Zároveň sa stretol aj so zástupcami slovenského kontingentu v EUMM, pričom ocenil ich náročnú prácu v teréne. EUMM v Gruzínsku je neozbrojenou civilnou monitorovacou misiou, ktorá začala svoju činnosť v októbri 2008 dozorom nad stiahnutím ruských vojsk z území priliehajúcich k Abcházsku a Južnému Osetsku. V súčasnosti jej hlavnou úlohou je posilňovanie opatrení na budovanie dôvery medzi Gruzínskom a odštiepeneckými územiami.


Švecová sa pripojila k vyhláseniu, ktoré kritizuje mediálne vystúpenia Harabina

ZOJ sa ohradzuje proti tomu, akým spôsobom sa vyjadruje aj o niektorých ďalších sudcoch.

BRATISLAVA. Predsedníčka Najvyššieho súdu SR Daniela Švecová sa pripojila k vyhláseniu nezávislej sudcovskej iniciatívy Za otvorenú justíciu (ZOJ), ktorá kritizuje mediálne vystupovanie sudcu NS SR Štefana Hrabina. Informoval o tom hovorca NS SR Boris Urbančík. Pod vyhlásenie sa už skôr podpísali sudcovia najvyššieho súdu Elena Berthotyová a Dušan Čimo. Podľa vyhlásenia ZOJ mediálne vystúpenia Štefana Harabina v poslednom čase prekročil nielen prípustnú hranicu danú etickými normami, ale aj hranice jednoznačne dané zákonom. Ide podľa nich o klauniádu a parodovanie spravodlivosti. Jeho vyjadrenia ako youtubera či blogera a obsah rozhovorov, ktoré poskytuje predovšetkým internetovému rádiu Slobodný vysielač, nie sú hodné sudcu. Stanovisko združenie zaslalo predsedníčke Súdnej rady SR Jane Bajánkovej, ako aj šefke NS SR Švecovej a tiež ministerke spravodlivosti Lucii Žitňanskej ako oficiálny podnet na podanie disciplinárneho návrhu, keďže majú takú kompetenciu. Sudcovia zo ZOJ pripomínajú, že sudca sa podľa zákona o sudcoch a prísediacich musí zdržať všetkého, čo by mohlo narušiť vážnosť a dôstojnosť funkcie sudcu alebo ohroziť dôveru v nezávislé, nestranné a spravodlivé rozhodovanie súdov. Je povinný presadzovať dobrú povesť súdnictva, dbať svojím správaním na to, aby jeho nestrannosť nebola dôvodne spochybňovaná a je povinný nielen zachovávať mlčanlivosť o veciach, ktoré sa dozvedel pri výkone funkcie, ale aj zdržať sa verejného vyslovovania svojho názoru o veciach prejednávaných súdmi. „Nespochybňujeme slobodu prejavu sudcov. Netvrdíme ani to, že sudca by nemal vystupovať na verejnosti – či už v súvislosti s ním riešenou vecou, alebo komentovaním problémov, ktoré sú predmetom všeobecného záujmu. V každom prípade však musí byť zdržanlivý, nanajvýš opatrný a výkon tohto práva u sudcu nesmie byť prezentovaný nekolegiálnym, vulgárnym a kolegov sudcov dehonestujúcim spôsobom,“ zdôrazňuje sa v stanovisku združenia. ZOJ sa dôrazne ohradzuje proti tomu, akým spôsobom sa sudca Harabin vyjadruje najmä o predsedníčke Súdnej rady Jane Bajánkovej, predsedníčke Najvyššieho súdu Daniele Švecovej, ale aj o niektorých ďalších sudcoch. Jeho prirovnanie Špecializovaného trestného súdu k súdu „fašistickému, korumpovanému štátnou mocou“ spochybňuje dôveru verejnosti nielen voči tomuto súdu, ale voči súdnictvu ako celku. Navyše, výroky voči niektorým jeho kolegom ako tvrdenia faktov evokujú trestnú zodpovednosť za trestný čin ohovárania, uvádza sa ďalej v stanovisku.


Desať skvelých dezertov, ktoré kombinujú jablká a mak

Populárne ingrediencie v lahodných koláčoch.

Toto nie je obyčajná jablkovo-maková štrúdľa. Toto je dômyselný a efektný koláčik, ktorým nadchnete hostí. Prejsť na recept Klasické jablkové pité v netradičnej podobe s makovou plnkou. Prejsť na recept Poznáte sypané koláče? Žiadne špinavé riady a fantastický výsledok. Prejsť na recept Skvelý dezert, ktorý vďaka fotopostupu zvládnu naozaj všetci. Prejsť na recept Päť ingrediencií stačí na vyčarovanie koláčika, ktorý spôsobuje závislosť. Prejsť na recept Raw pochúťka, vďaka ktorej budú raňajky vašou najobľúbenejšou časťou dňa. Prejsť na recept Táto verzia jablčníka je možno trochu náročnejšia na prípravu, no celkom isto sa stane hitom rodinných víkendov. Prejsť na recept Prekvapivá kombinácia jabĺk, maku a tvarohu v jedinečnom koláčiku, ktorý možno poznáte od starej mamy. Prejsť na recept Jednoduchá torta, ktorá aj všedný deň premení na sviatok. Základom je jednoduchý makový korpus, ktorý dopĺňa jablkový krém. Prejsť na recept Skvelý recept pre tých, ktorí chcú maškrtiť zdravo. Prejsť na recept


Danko: Česko preberie niektoré inštitúty slovenského rokovacieho poriadku

BRATISLAVA. V niektorých inštitútoch bude česká Poslanecká snemovňa preberať slovenský rokovací poriadok. Obe krajiny sa budú zároveň snažiť zblížiť svoje rokovacie poriadky s Európskym parlamentom. Povedal to šéf Národnej rady (NR) SR Andrej Danko (SNS) po štvrtkovom rokovaní s predsedom českej Poslaneckej snemovne Radkom Vondráčkom na pôde Bratislavského hradu. "Dohodli sme sa na tom, že v rámci zmeny rokovacích poriadkov, pretože aj ČR čaká zmena rokovacieho poriadku, sa budeme snažiť zaviesť určité inštitúty, ktoré budú zbližovať legislatívu Európskeho parlamentu ako takú s národnými parlamentmi," spresnil Danko. Vyzdvihol taktiež model zmien svojho českého kolegu Vondráčka, ktorý podľa neho prinesie to, čo chýba v komunikácii národných parlamentov s EP, teda "lepšiu výmenu informácií a pripravenosť na novú legislatívu". Pripomenul, že Slovensko má za sebou zmenu rokovacieho poriadku, ktorá bola kritizovaná, avšak dodal, že túto zmenu už mohol použiť pri ochrane prezidenta Andreja Kisku, a preto je presvedčený, že na ňu "môžeme byť hrdí". Zdôraznil tiež, že "niektoré inštitúty" zmeneného slovenského rokovacieho poriadku bude preberať i ČR. V tejto súvislosti Vondráček vyzdvihol dôležitosť toho, že Slovensko a Česko sa môžu navzájom inšpirovať. "Tak, ako sú politici vnímaní v spoločnosti, to začína u nás v parlamente," upozornil. Zdôraznil, že v tejto oblasti je veľmi potrebný rešpekt. V súvislosti s nadchádzajúcim predsedníctvom SR vo Vyšehradskej štvorke (V4) sa obaja partneri zhodli, že budú pracovať na tom, aby V4 bola "viac počutá" v Európe. Danko tiež pripomenul stretnutia V4+pobaltské krajiny, V4+Benelux, V4+Francúzsko a Nemecko, ktoré sa obom krajinám spoločne podarilo dohodnúť.


Austrália zníži počet prijatých migrantov o tridsaťtisíc ročne

Austrálska vláda zavádza i nové kategórie víz pre kvalifikovaných migrantov.

CANBERRA. Austrália zníži počas najbližších štyroch rokov ročný príjem migrantov zo 190.000 na 160.000, vyhlásil v stredu pred novinármi austrálsky premiér Scott Morrison. Migranti budú zároveň prijímaní do menších miest vidieckeho charakteru, a nie do veľkomiest. Austrálska vláda zavádza i nové kategórie víz, na základe ktorých bude musieť 23.000 kvalifikovaných migrantov najmenej tri roky žiť a pracovať v menších mestách. Až potom budú môcť požiadať o trvalý pobyt. Nové víza ponúknu medzinárodným študentom možnosti študovať i mimo veľkých miest. Morrison si za načasovanie i optiku svojho vyhlásenia vyslúžil kritiku, poznamenáva agentúra AP. Plánované zmeny o znižovaní počtu prijatých migrantov oznámil totiž len niekoľko dní po útokoch na dve mešity v novozélandskom meste Christchurch, kde austrálsky občan zabil 50 ľudí a desiatky ďalších zranil. Ide o praktický problém, ktorý chceli riešiť Austrálčania i komunity migrantov, uviedol na svoju obranu Morrison. Ministerský predseda otvoril chúlostivú tému migrácie pred nadchádzajúcimi májovými federálnymi voľbami. Mnoho voličov je totiž frustrovaných z preľudnenosti vo veľkých metropolách. Dve tretiny obyvateľov Austrálie žijú v Sydney a Melbourne. Populácia týchto miest ročne narastie o 100.000 osôb, a to najmä v dôsledku migrácie. Mestá v regiónoch zase zaznamenávajú výrazný pokles počtu obyvateľov.


Dokázali zmraziť život a odhaliť jeho záhady. Získali nobelovku za chémiu

ŠTOKHOLM, BRATISLAVA. Proteíny, ktoré spôsobujú odolnosť proti chemoterapii či antibiotikám, bunka v uchu, ktorá nám dovoľuje počuť, či detailný záber povrchu vírusu zika. Podobné obrázky zaplnili v posledných rokoch vedecké štúdie a publikácie vďaka objavu zobrazovacej techniky, ktorá tento rok získala Nobelovu cenu za chémiu. Laureáti Jacques Dubochet, Joachim Frank a Richard Henderson posunuli svojou prácou odbor biochémie do novej éry. Svojimi objavmi pomohli vyvinúť dnešnú podobu kryo-elektrónového mikroskopu - techniky, ktorá zjednodušila a zlepšila zobrazovanie živých molekúl vo vysokom rozlíšení. Z beztvarých kvapiek sa vďaka ich objavom teraz vedcom ukazujú atómy jednotlivých molekúl. "Je to revolúcia, pretože teraz môžeme oddeliť molekuly z buniek a pozorovať ich v prirodzenom prostredí, aké majú aj v bunke - vo vode. Môžeme vidieť ich štruktúry, ako na seba vzájomne pôsobia, ako pracujú," povedal pri oznamovaní laureátov člen Nobelovej komisie a biochemik Peter Brzezinski. "V zmrazenom stave môžeme sledovať ich procesy. Je to kľúč k pochopeniu života." Jeden z najdôležitejších dôkazov vo vedeckom svete je obraz. Vedci sa dlhé roky pokúšajú zobrazovať voľným okom neviditeľné procesy v tele človeka. Na molekulárnej mape však stále existovali miesta, ktoré nikto nikdy nevidel. Vývoj kryo-elektrónového mikroskopu na pozorovanie živých štruktúr, za ktorý získali traja vedci Nobelovu cenu za chémiu, toto všetko zmenil. V zmrazenom stave môžeme sledovať procesy v molekulách. Je to kľúč k pochopeniu života. Kryo-elektrónový mikroskop je vlastne druhom elektrónového mikroskopu - ten funguje podobne ako bežný mikroskop, pri pozorovaní však nevyužíva na zobrazovanie viditeľné svetlo, ale prúd elektrónov. Kryomikroskop pri pozorovaní okrem elektrónov navyše využíva aj fyzikálne nízke teploty, ktoré dokážu vzorku rýchlo zmraziť v pohybe, no zachovajú jej tvar. Od bežného mikroskopu sa kryomikroskop líši aj veľkosťou - predstavte si ho ako škatuľu, ktorá je asi tri- až štyrikrát väčšia ako dospelý človek. Do jednej z vákuových komôr vedec vloží vzorku, osvetlí ju a všetko zachytí výkonná kamera. Elektromikroskop je v súčasnosti populárny najmä v štrukturálnej biológii, kde pomáha odhaliť procesy a atómy, ktoré vedci dosiaľ nedokázali pozorovať. Takéto pozorovanie je dôležité pre pochopenie chémie života, ale aj pre vývoj nových liekov. Elektrónové mikroskopy sa od svojho vzniku v 30. rokoch 20. storočia dlho používali len na zobrazovanie neživých materiálov. Silný elektrónový lúč totiž ničil akýkoľvek biologický materiál - ak vedci lúč zoslabili, obrázok biologickej vzorky bol rozmazaný a nerozpoznateľný. Potenciál na použitie v živom svete sa ukázal v roku 1990. Richardovi Hendersonovi z univerzity v Cambridgei sa vtedy podarilo použiť elektrónový mikroskop na vytvorenie trojrozmerného obrazu proteínu na úrovni atómov. Stále však nevedel do procesu zapojiť vodu, v ktorej molekuly prirodzene žijú. Mnohé deje preto pozorovať nedokázal. Fyziológia alebo medicína: oznámili ju 2. októbra, Fyzika: oznámili ju 3. októbra, Chémia: 4. októbra, najskôr od 11.45, Mier: 6. októbra, najskôr od 11.45, Cena Sveriges Riksbank za ekonómiu: 9. októbra, najskôr od 11.45, Literatúra: 5. októbra o 13.00. Všeobecné využitie pre technológiu ukázal ďalší laureát Joachim Frank z univerzity Columbia. Medzi rokmi 1975 a 1986 vytvoril počítačovú metódu, ktorá ukázala, ako sa dajú rozmazané dvojrozmerné obrázky premeniť na ostré trojrozmerné štruktúry. "Ak sa tieto metódy zdokonalia, tak potom, slovami jedného vedca, len nebo bude našou hranicou," napísal Frank, keď prezentoval v štúdii svoj postup na spracovávanie obrázkov. Približne v rovnakom čase, keď Frank vymýšľal zlepšenie zobrazovania, sa Jacques Dubochet zo švajčiarskej univerzity v Lausanne zamýšľal nad tým, ako do procesu elektrónovej mikroskopie zapojiť vodu. Elektrónový mikroskop funguje aj na princípe vákua, v ňom sa však voda rýchlo vyparuje a živé molekuly sa vysušia a znehodnotia. Niektoré molekuly, ktoré potrebujú na život vodu, preto vedci nemohli pozorovať. Dubochet sa preto pokúsil z vody vytvoriť akési zamrznuté sklíčko - ľad sa totiž vo vákuu vyparuje pomalšie ako voda. Obyčajný ľad však vedcom nepomohol - zábery vzoriek boli nepoužiteľné. Na začiatku 80. rokov sa Dubochetovi podarilo vytvoriť takzvaný amorfný ľad - vodu rýchlo zmrazil okolo živej molekuly a zachovala si tak svoje vlastnosti tekutiny. Molekuly sa nevysušili, zostali v pôvodnom tvare a vedci mohli detailne sledovať jednotlivé procesy a atómy v akomsi zmrazenom stave. Traja vedci tak spoločnými silami dosiahli svoju hranicu a ľudstvu priniesli jednu z najdôležitejších výhod vôbec. Každý kúsok bunky teraz môžu vidieť v atomickom detaile a biochémiu vďaka kryo-elektrónovému mikroskopu čaká vzrušujúca budúcnosť. Držitelia Nobelovej ceny za chémiu získajú medailu s podobizňou bohyne prírody Isis, diplom vytvorený švédskymi a nórskymi umelcami a kaligrafmi a deväť miliónov švédskych korún - približne 941-tisíc eur, ktoré si traja vedci rozdelia. Všetky tri súčasti ceny dostanú laureáti na slávnostnom udeľovaní Nobelových cien, ktoré sa koná každý rok 10. decembra. Tento týždeň sa pred cenou za chémiu oznamovali už dve nobelovky. V pondelok oznámila komisia troch lauretáov za medicínu za ich vysvetlenie fungovania biologických hodín, ktoré riadia procesy v ľudskom tele. V utorok sa laureátmi Nobelovej ceny za fyziku stali traja vedci za prínos k detektoru LIGO a pozorovanie gravitačných vĺn. Minulý rok sa laureátmi Nobelovej ceny za chémiu stali vedci Fraser Stoddart, Bernard Fering a Jean-Pierre Sauvage. Ocenenie získali za dizajn a syntézu molekulárnych strojov. Vedci vytvorili molekuly, v ktorých vedeli ovládať ich pohyb. K objavu im dopomohol pokrok v miniaturizácii a vo výpočtovej technike. Na molekulárnych strojoch sa každý podieľal sám. Jean-Pierre Sauvage vytvoril v roku 1983 prvý primitívny molekulárny stroj. Fraser Stoddart zas vytvoril molekulárne koleso a Bernard Fering molekulárny motor. „Ak sa na to pozrieme z pohľadu vývoja, dnes je molekulárny motor tam, kde bol v 30. rokoch 19. storočia elektrický motor. Vtedy ešte vedci nevedeli, že ich pohybujúce sa kolieska povedú k elektrickým vlakom, práčkam či ventilátorom," vysvetlila v roku 2016 komisia pri oznamovaní laureátov. Chémia bola pre prácu Alfreda Nobela najdôležitejšia. Na jej základoch stáli jeho vynálezy aj priemyselné procesy. Na základe poslednej vôle Nobela sa jeho cena za chémiu udeľuje od roku 1901. Od tohto roku udelili 108 Nobelových cien za chémiu 175 laureátom (tohtoročné ocenenie nie je započítané). Jeden laureát - Frederick Sanger - získal ocenenie dva razy v rokoch 1958 a 1980. Raz sa výskum inzulínu a druhýkrát za výskum nukleových kyselín. Zo všetkých laureátov nobelovky za chémiu sú len štyri ženy - Marie Curieová (predtým získala aj Nobelovu cenu za fyziku), jej dcéra Irene Joliot-Curieová, Dorothy Crowfoot Hodgkinová a Ada Yonathová. Dvaja laureáti na Nobelovu cenu za chémiu boli v minulosti Adolfom Hitlerom prinútení odmietnuť ocenenie - Richard Kuhn v roku 1938 za prácu na karotenoidoch a vitamínoch a Adolf Butenandt v roku 1939 za prácu o pohlavných hormónoch. Neskôr si mohli diplom a medailu prevziať, finančnú odmenu však nezískali. Pre svetové vojny aj situáciu, keď Nobelov výbor jeden rok prestížne ocenenie odložil, Nobelovu cenu za chémiu v minulosti neudelili osemkrát - v rokoch 1916, 1917, 1919, 1924, 1933, 1940, 1941 a 1942. Nobelove ceny vznikli ako súčasť poslednej vôle švédskeho vedca Alfreda Nobela. Najprestížnejšie vedecké ocenenia sa oznamujú každý rok v októbri za významný alebo prelomový výskum v odboroch medicína, fyzika, chémia. Nobelov výbor udeľuje zároveň Nobelovu cenu za mier a literatúru. Ceny sa odovzdávajú počas decembrového ceremoniálu. Nobelovu cenu za fyziku, chémiu a literatúru udeľuje švédska Kráľovská akadémia vied. Nobelovu cenu za mier udeľuje komisia nórskeho parlamentu. Od 1968 sa udeľuje aj cena za ekonómiu, ktorú na pamiatku Alfreda Nobela udeľuje centrálna banka Švédska. Ako funguje nominácia Nobelova komisia každý rok rozpošle takzvané pozvánky tisíckam akademikov, univerzitných profesorov či vedcov (vrátane minulých laureátov ocenení) z rôznych krajín, ktorí potom nominujú svojich kandidátov na konkrétne Nobelove ceny v danom roku. Komisia sa pritom snaží osloviť čo najväčší počet relevantných inštitúcií.


Bratislava čelí ďalšiemu neodkladnému opatreniu, týka sa Kamenného námestia

Bratislava čelí po predstaničnom námestí ďalšiemu neodkladnému opatreniu aj pri Kamennom námestí.

BRATISLAVA. Bratislava čelí po predstaničnom námestí ďalšiemu neodkladnému opatreniu, v tomto prípade však ide o Kamenné námestie. Opatrenie vydal Okresný súd Bratislava I a týka sa nájomnej zmluvy, ktorú v roku 2007 uzatvorila spoločnosť INTERMONT a hlavné mesto. Magistrát sa proti opatreniu odvolal. Mediálna zástupkyňa investora Mária Adamová TASR informovala, že súd zakázal mestu akýmkoľvek spôsobom nakladať s pozemkami, na ktoré sa vzťahuje nájomná zmluva. Mesto tak nemôže uvedené nehnuteľnosti predať, darovať, zameniť, založiť, zaťažiť vecným bremenom, predkupným právom či dať ich do nájmu alebo akokoľvek inak s nimi nakladať. "Súd rozhodnutím o vydaní neodkladného opatrenia reagoval na žiadosť spoločnosti INTERMONT o súdnu ochranu v danej veci. Uvedenú nájomnú zmluvu, ktorá sa týka presne definovaných pozemkov v lokalite Kamenné námestie, sa mesto v roku 2012 rozhodlo svojvoľne ukončiť odstúpením. Nájomca, spoločnosť INTERMONT, sa preto obrátila na súd so žalobou o určenie neplatnosti a neúčinnosti tohto právneho úkonu," priblížila Adamová. Ako spresnila, Okresný súd Bratislava I rozhodol, že odstúpenie hlavného mesta od zmluvy o nájme pozemku a o budúcej zmluve o zriadení vecného bremena je neplatné. Zároveň určil mestu povinnosť uhradiť všetky súdne trovy a poplatky. "Mesto sa voči rozsudku odvolalo. Napriek tomuto faktu však naďalej prijímalo na svoj účet nájomné zo strany nájomcu," podotkla Adamová. V prípade Kamenného námestia ide po predstaničnom námestí podľa jej slov v poradí o ďalší prípad, kedy sa mesto rozhodlo protiprávne a v rozpore so zmluvou porušiť uzatvorené zmluvné vzťahy. "Čo má za následok vydanie neodkladného súdneho opatrenia," skonštatovala. Informácie, ktoré zverejnila spoločnosť INTERMONT vo veci súdneho sporu o pozemky na Kamennom námestí, sú podľa hlavného mesta zavádzajúce. Ako podotýka, ide o podobný prípad ako pri spore o predstaničné námestie so spoločnosťou Transprojekt, ktoré sú personálne prepojené. "Spoločnosť INTERMONT totiž za celé obdobie zmluvného vzťahu v lokalite Kamenného námestia neurobila nič v prospech mesta a Bratislavčanov. Od júna 2012 zároveň prestala platiť nájomné. Hlavné mesto preto od tejto zmluvy odstúpilo ešte v roku 2012," uviedol pre TASR magistrát. Zároveň tvrdí, že ak investor mal za to, že ku zrušeniu zmluvy nedošlo, mohol vykonať kroky vedúce k plneniu predmetu nájmu. "Namiesto toho však proti odstúpeniu od zmluvy podal žalobný návrh na určenie neplatnosti odstúpenia. Konanie prebieha na Okresnom súde Bratislava I a nebolo doposiaľ ukončené," priblížilo mesto. Súd v tejto veci vydal neodkladné opatrenie 12. apríla tohto roka, proti ktorému sa Bratislava odvolala. Magistrát upozorňuje, že podmienky, za ktorých je mesto oprávnené odstúpiť od danej zmluvy, boli dohodnuté medzi zmluvnými stranami a zo strany spoločnosti INTERMONT boli akceptované podpísaním nájomnej zmluvy. Mesto podotýka, že má záujem na tom, aby bol tento priestor na Kamennom námestí zrevitalizovaný. Takéto konania však podľa neho znemožňujú rozvoj Bratislavy.


Ako je to s únikom mozgov za hranice? Vládni analytici zverejnili znepokojivé čísla

Prilákať odborníkov späť sa vláda snaží už rok. Chce ich k návratu motivovať finančným príspevkom. Zatiaľ sa jej veľmi nedarí.

BRATISLAVA. Na úniky mozgov upozorňujú odborníci v poslednom období čoraz častejšie. Problém sa stáva čoraz vypuklejší a Slovensku môže v budúcnosti spôsobiť nemalé problémy. Za posledných 15 rokov odišlo zo Slovenska približne 300-tisíc ľudí. V prepočte to je päť percent obyvateľstva. Viac ako polovica ľudí, ktorá odišla, mala menej než 30 rokov, prevažne išlo o absolventov vysokých škôl. Vyplýva to z analýzy, ktorú zverejnil Inštitút finančnej politiky pri ministerstve financií. O tom, koľko ľudí reálne odišlo zo Slovenska, sa v súčasnosti presné štatistiky nevedú. Odborníci preto vychádzajú zväčša z dát štatistického úradu či infostatu. Tie však nie sú veľmi presné, založené sú na ohlasovaní trvalého pobytu. Vládni analytici teraz zverejnili nové, presnejšie čísla, ktoré sú založené na údajoch o existencii zdravotného poistenia z centrálneho registra poistencov. „Na rozdiel od trvalých pobytov, ktorými sa riadia oficiálne štatistiky sčítania obyvateľstva, pri zdravotnom poistení existuje finančná motivácia nahlasovať dlhšie pracovné a študijné pobyty mimo krajiny a opätovne sa prihlasovať pri návrate na Slovensko,“ zdôvodňuje IFP v komentári. Ročne odíde v súčasnosti do zahraničia okolo 15-tisíc Slovákov. Ak porovnáme počet ľudí, ktorí zo Slovenska odišli, s tými, ktorí na Slovensko prišli, tak v roku 2015 z krajiny za hranice odišlo o šesťtisíc ľudí viac, ako do krajiny prišlo. Najviac ľudí migruje z východu Slovenska. Medzi top okresy patrí Snina, Humenné či Medzilaborce. Čím vyššia je miera nezamestnanosti, tým viac ľudí z okresu odchádza do zahraničia, tvrdí IFP. Do zahraničia za prácou odchádzajú často vysokoškoláci, v cudzine často ostávajú aj tí, čo tam odišli už počas štúdia. IFP tvrdí, že každý desiaty vysokoškolák odíde do zahraničia. Ďalej v analýze píše, že je o 0,35 percentuálneho bodu pravdepodobnejšie, že oproti rovesníkom s nižším vzdelaním odíde do zahraničia práve absolvent druhého stupňa vysokoškolského štúdia. Z končiacich vysokoškolských študentov odchádza do zahraničia približne každý desiaty. Vládni analytici vypočítali, že štát tak prerobil takmer 45 miliónov eur, ktoré vložil do ich vzdelania. Najčastejšie končia mimo Slovenska absolventi lekárskych fakúlt. Až 50 percent Slovákov, ktorí za hranice odišli po roku 2009, sa tam rozhodnú aj natrvalo ostať. Odchody mozgov za hranice sú pritom podľa analytikov veľkým problémom. Slovensko tak prichádza o veľký ľudský kapitál, ktorý by krajinu v budúcnosti mohol posúvať vpred. Vládni analytici tvrdia, že najväčší únik mozgov je medzi absolventmi lekárskych a technických fakúlt. „Medzi piatimi fakultami s najväčším podielom odchádzajúcich sú tri lekárske fakulty,“ píšu v analýze. Vo zvyšku rebríčka dominujú fakulty s technickým zameraním – inžinieri z leteckej, strojníckej či hutníckej fakulty v Košiciach. Ide o súčasný trend, hovorí Miroslav Bahna zo Sociologického ústavu Slovenskej akadémie vied. Našich lekárov lákajú nemecké nemocnice. Nemeckí lekári idú za vyšších zárobkom do Veľkej Británia a Britov preplácajú nemocnice v USA. Na druhej strane je podľa Bahnu dôležité dodať, že v zahraničí študuje aj veľa Slovákov, ktorí sa na Slovensko vrátia a prinášajú tu svoje znalosti a skúsenosti. Slováci, ktorí odchádzajú do zahraničia, pomáhajú vláde aj so znižovaním nezamestnanosti. Tá podľa najnovších údajov Eurostatu tvorila na Slovensku v novembri deväť percent. To je menej ako priemer eurozóny (9,8 percenta), ale viac ako priemer krajín Európskej únie (8,3 percenta). V porovnaní s krajinami V4 je však slovenská nezamestnanosť stále najvyššia. „Ak by sa Slováci vrátili zo zahraničia, určite by sa zvýšili štatistiky nezamestnanosti,“ hovorí analytik INESS Radovan Ďurana. O koľko presne, je v súčasnosti ťažko povedať. Do výpočtu by totiž vstupovalo mnoho premenných, o ktorých v súčasnosti nemáme informácie. Že je odlev mozgov problém, priznáva aj vláda, už rok sa snaží prilákať odborníkov späť na Slovensko. V prípade, že sa zamestnajú v štátnej správe, majú nárok na finančný príspevok. Grant vo výške desaťtisíc eur dostanú mladí, ktorí skončili zahraničnú vysokú školu. Až 50-tisíc dostanú odborníci s desaťročnou praxou. Polovicu z peňazí získajú navrátilci po uzatvorení pracovnej zmluvy na Slovensku, druhú po roku práce. Od spustenia programu sa rozhodli vrátiť späť len štyria Slováci. Voľných bolo až 19 pracovných miest. Odborníci tvrdia, že program nie je dostatočne atraktívny. V súvislosti s návratom Slovákov sa v súčasnosti hovorí aj o organizácii LEAF, ktorá napríklad prilákala späť na Slovensko Zuzanu Hlávkovú. S odlevom mozgov majú problém takmer všetky krajiny východnej Európy. Rumunská vláda so súkromnými firmami ponúka mladým talentovaným ľuďom štipendiá, organizujú veľtrhy práce, len aby ich presvedčili o výhodách návratu. Píše portál euractiv.sk. Slogan „Chcem ťa späť“ si zase zvolila Litva, aby prilákala domov mladých vzdelaných vysťahovalcov. Odchod Slovákov do zahraničia je problémom aj pre takzvanú demografickú krízu či starnutie obyvateľstva. Už v súčasnosti musí štát dotovať Sociálnu poisťovňu sumou okolo pol miliardy eur, aby mala na vyplácanie všetkých dôchodkov. To, že ide o veľký problém, potvrdzujú aj dáta Eurostatu, podľa ktorých budeme starnúť najrýchlejšie v celej Európske únii. Dnes na sto Slovákov v aktívnom veku (od 15 do 64 rokov) pripadá len 19 ľudí vo veku 65 rokov, teda ľudí na dôchodku. Posledná demografická prognóza Eurostatu však hovorí, že v roku 2040 sa počet penzistov na sto pracujúcich zvýši až na 40. Ak by stále viac Slovákov odchádzalo, ako prichádzalo, zhoršil by sa podľa IFP pomer aktívnych k starším až na 100 ku 43 v roku 2040. V praxi to znamená, že v budúcnosti sa ľudia nebudú môcť spoliehať len na dôchodky z prvého piliera. 1. Nezamestnaní majú o 2,3 percentuálneho bodu vyššiu pravdepodobnosť, že opustia Slovensko v porovnaní s pracujúcimi. 2. Dlhodobejšie nezamestnaní odchádzajú menej často než tí, ktorí boli nezamestnaní len jeden rok. 3. Mladí od 24 až 29 rokov odchádzajú za prácou častejšie než staršie vekové skupiny. 4. Vysokoškoláci odchádzajú za prácou o niečo častejšie než rovesníci s nižším stupňom vzdelania. 5. Vyššie riziko odchodu do zahraničia majú slobodní ľudia.   Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


Srbi varovali pred novou vojnou na Balkáne, ak sa Albánci spoja s Kosovom

Do novej vojny by bolo vtiahnuté aj Macedónsko a Čierna Hora.

BELEHRAD. Srbskí činitelia varovali v piatok pred ďalšou vojnou na Balkáne, ak sa Albánci pokúsia vytvoriť spoločný štát s Kosovom v tomto konfliktami vyčerpanom regióne a Západ takýto plán neodmietne. Podráždené reakcie zo srbskej strany prišli po tom, ako albánsky premiér Edi Rama v rozhovore pre americké noviny Politico uviedol, že zväzok Albánska a Kosova, kde dominuje albánske etnikum, nemožno vylúčiť, ak sa začnú vytrácať vyhliadky západobalkánskych krajín na členstvo v Európskej únii, uvádza agentúra Reuters. Srbský minister práce a sociálnych vecí Aleksandar Vulin podľa vlastného vyjadrenia očakáva, že EÚ a NATO takéto výroky odsúdia, inak by to mohlo viesť k ďalšiemu konfliktu na Balkáne. Vulin ďalej uviedol, že do novej vojny by bolo vtiahnuté aj Macedónsko a Čierna Hora, kde žije početné albánske obyvateľstvo. Väčšina balkánskych vojen vznikla v súvislosti s pokusmi vytvoriť spoločné, etnicky čisté štáty ako "Veľké Srbsko" alebo "Veľké Albánsko". Kosovo, bývalý región Srbska, vyhlásil nezávislosť v roku 2008. Belehrad ani jeho hlavný spojenec Rusko ju však neuznali. NATO v roku 1999 bombardovalo srbské územie so zámerom zastaviť Srbov v ťažení proti albánskym separatistom. Vojny na Balkáne si v 90. rokoch 20. storočia vyžiadali desaťtisíce mŕtvych a milióny ľudí bez domova, predovšetkým v dôsledku požiadaviek srbských nacionalistov na vznik nového štátu, ktorý by zahŕňal všetky Srbmi obývané časti bývalej Juhoslávie, analyzuje Reuters. Srbskí činitelia naznačili, že v prípade vzniku "všealbánskeho" štátu na Balkáne by sa Srbsko mohlo pokúsiť vytvoriť úniu s Republikou srbskou, ktorá je jedným z dvoch hlavných celkov susednej Bosny a Hercegoviny - takýto krok by však bol v rozpore s mierovou zmluvou, ktorou sa v roku 1995 ukončila bosnianska vojna.


Drvivá väčšina podnikateľov odmieta Matečnej kontrolu a diktovanie letákov

Podnikatelia podľa prieskumu odmietajú prijímané zákony o maloobchode.

BRATISLAVA. Parlamentom prijímané zákony týkajúce sa obchodných vzťahov, cien a marží v maloobchode sa podnikateľom nepáčia. Ide predovšetkým o nedávno schválený a prezidentom vrátený zákon o neprimeraných podmienkach v obchode s potravinami a tiež o novelu zákona o cenách schválenú v parlamente zatiaľ v prvom čítaní. Vyplýva to z prieskumu Podnikateľskej aliancie Slovenska (PAS) a inštitútu INEKO, ktorého sa v polovici februára zúčastnilo 133 podnikateľov z celého Slovenska. Z výsledkov prieskumu vyplýva, že podľa väčšiny podnikateľov nedochádza k takému zneužívaniu sily v obchode s potravinami, ktoré by oprávňovalo štát k regulovaniu cien a marží. Za tento názor sa vyjadrilo spolu 63 percent hlasujúcich, tretina si myslí, že sa tak deje. Zároveň si 84 percent podnikateľov myslí, že predkladatelia uvedených zákonných úprav dostatočne nezdôvodnili potrebu navrhnutých zásahov do podnikateľského prostredia. "Ak vláda aj parlament schvaľujú zásadné regulácie bez analýzy problému a možných dopadov, rastie riziko prijímania opatrení, ktoré len krivia trh a neprinášajú žiadny úžitok pre spoločnosť," povedal riaditeľ INEKO a člen Rady PAS Peter Goliaš. S názorom, aby obchodné vzťahy, ceny a marže subjektov v maloobchode kontrolovalo ministerstvo pôdohospodárstva namiesto Protimonopolného úradu, resp. iného nezávislého úradu, nesúhlasí až 85 percent opýtaných subjektov. Podľa 81 percent podnikateľov tiež nie je správne, aby zákon okrem presnej definície zakázaného konania umožnil potrestať aj iné obchodné podmienky, ktoré bude môcť kedykoľvek v budúcnosti ministerstvo pôdohospodárstva označiť ako neprimerané. Z pohľadu podnikateľov sa uvedenou "generálnou klauzulou" znižuje právna istota pri posudzovaní neprimeraných podmienok. Až 92 percent podnikateľov si tiež podľa prieskumu myslí, že je nesprávne, ak ministerstvo pôdohospodárstva určuje obchodníkom, koho a v akom rozsahu majú propagovať vo svojich letákoch a iných formách marketingu. Schválený zákon zaviedol požiadavku, aby v marketingových materiáloch a letákoch na potravinový tovar muselo byť minimálne 50 percent slovenských potravín.


Sankcie znížili ruský hrubý domáci produkt o pätinu

Západné sankcie postihli viac ako 400 ruských podnikov.

MOSKVA. Sankcie Západu proti Moskve postihli 20 percent hrubého domáceho produktu (HDP) Ruska. Uviedla to v utorok významná ruská ratingová agentúra Analytical Credit Rating Agency. Západné mocnosti, vrátane Európskej únie (EÚ) a Spojených štátov, zaviedli sériu sankcií proti Rusku za anexiu Krymu pred štyrmi rokmi a podporu ukrajinských separatistov. Rusko obsadilo a pripojilo k svojmu územiu polostrov, miesto významnej námornej základne v Čiernom mori, ako odplatu za zvrhnutie pro-ruského prezidenta na Ukrajine a orientáciu krajiny smerom na Západ. Moskva zaviedla odvetné sankcie proti západným mocnostiam, vrátane veľkých obmedzení na dovoz ich poľnohospodárskych výrobkov. Západné sankcie postihli viac ako 400 ruských podnikov, ktorých celkové konsolidované výnosy v minulom roku dosiahli 30 biliónov rubľov (5,46 miliardy eur). Tieto sankcie sa dotkli predovšetkým ruského bankového sektora, ropného a plynárenského priemyslu a obrany, ale ich vplyv bol relatívny slabý, napísala vo svojej správe Analytical Credit Rating Agency. Priemerná ziskovosť v ruskom bankovom sektore v priebehu dvoch rokov od začiatku sankcií klesla iba o 0,8 percentuálneho bodu, a v ropnom a plynárenskom priemysle sa znížila o 1,6 percentuálneho bodu. Ruské odvetné sankcie však zvýšili spotrebiteľské ceny a stlačili osobné príjmy obyvateľov krajiny o 2 až 3 percentuálne body v uplynulých štyroch rokoch, uviedla agentúra. "Negatívny vplyv znižovania príjmov na hospodársky rast nebol vykompenzovaný pozitívnym zvýšením produkcie agropriemyslu," uviedla agentúra. Vplyv sankcií bude citeľnejší z dlhodobého hľadiska, pretože sa zhoršila investičná klíma v Rusku. Napríklad došlo k spomaleniu rozvoja nových ropných projektov, čo ovplyvní objem výroby po roku 2020, dodala agentúra.


Trump opäť dôrazne varoval KĽDR, môže sa vraj dostať do problémov

Americký prezident vyhlásil, že najlepšie by KĽDR urobila, keby sa už nikdy nevyhrážala.

NEW JERSEY. Americký prezident Donald Trump vo štvrtok ešte viac sprísnil rétoriku voči komunistickej Severnej Kórei, ktorá sa Američanom vyhráža raketovými útokmi. Ako vyhlásil, vyzerá to, že jeho doterajšie vyhlásenia na adresu severokórejského režimu podľa všetkého "neboli dosť dôrazné". Kórejská ľudovodemokratická republika (KĽDR) by sa podľa Trumpa "mala dať dokopy, lebo v opačnom prípade bude v takých problémoch, ako máloktorá krajina kedy bola". Trump to vyhlásil na stretnutí s novinármi v jeho golfovom klube v New Jersey, kde trávi dovolenku.Trump už v utorok večer vyhlásil, že Severná Kórea by "urobila najlepšie, keby sa už nikdy Spojeným štátom nevyhrážala". V opačnom prípade "bude čeliť ohňu a besneniu, aké ešte tento svet nevidel". Trump tým reagoval informácie amerických a japonských tajných služieb, ktoré medzičasom prenikli aj do médií a podľa ktorých sa KĽDR údajne podarilo vyrobiť miniaturizované jadrové hlavice, kompatibilné s raketami dlhého doletu, ktorými krajina už tiež disponuje.Severná Kórea utorňajšie Trumpove vyhlásenie označila za "kopu nezmyslov" a oznámila, že chystá raketový útok na Guam, ktorý je autonómnym ostrovným územím Spojených štátov.


Kapitán, ktorý havaroval v Budapešti, zrejme porušil tri plavebné pravidlá

BUDAPEŠŤ. Kapitán výletnej lode Viking Sigyn, ktorá sa 29. mája zrazila v Budapešti s vyhliadkovou loďou Hableány, zrejme porušil až tri plavebné pravidlá. Vyplýva to zo zápisníc z výpovedí svedkov, napísal v stredu denník Magyar Nemzet. Na základe analýzy výpovedí možno konštatovať, že ukrajinský kapitán Jurij C., ktorý v čase tragédie loď riadil, zrejme porušil pravidlá stretávania, križovania i predbiehania lodí, píše s odvolaním sa na zápisnice denník, ktorý podrobne opísal okolnosti zrážky z hľadiska dodržiavania plavebných pravidiel. Okrem iného konštatoval, že Viking Sigyn plaviaci sa proti prúdu prichádzal pod piliere Margitinho mosta zozadu, pričom vyhliadková loď Hableány išla pomalšie a jej plavebná dráha oprávnene križovala dráhu výletnej lode. V tejto situácii mal Viking Sigyn spomaliť. Výletná loď, ktorá smerovala z maďarského hlavného mesta do Bratislavy, sa podľa ďalších výpovedí v danej situácii mala vyhnúť križovaniu dráh a mala dať najavo zvukovým znamením zámer predbiehať, čo sa však nestalo. Kapitán mal vidieť menšiu loď na radare, ale aj voľným okom. Magyar Nemzet zverejnil aj výpovede amerických turistov z paluby Viking Sigynu, ktorí priebeh zrážky videli a upozornili na ňu aj kapitána. Ten si nevšimol vyhliadkovú loď, dokonca ani moment zrážky s ňou. Maďarský generálny prokurátor Péter Polt podal 28. júna na najvyšší súd opravný prostriedok vo veci prepustenia ukrajinského kapitána výletnej lode Viking Sigyn Jurija C. z vyšetrovacej väzby na kauciu. Kapitán je podozrivý zo spôsobenia tragickej zrážky. Prokurátor predtým neuspel s odvolaním a súd po zložení kaucie 15 miliónov forintov (46.248 eur) Ukrajinca 12. júna prepustil na slobodu. Potvrdil tak verdikt prvostupňového súdu. Bilancia potopenia lode Hableány medzi piliermi Margitinho mosta po zrážke s výletnou loďou večer 29. mája je 27 mŕtvych vrátane dvojčlennej posádky. Z Dunaja sa po havárii podarilo zachrániť sedem Kórejčanov, po jednom nezvestnom ešte stále pátrajú.


Dobrovoľní hasiči dostali ďalšiu vynovenú techniku

Prezident hasičského zboru odovzdal dobrovoľným hasičom na Orave repasovanú hasičskú techniku.

BRATISLAVA. Prezident Hasičského a záchranného zboru Alexander Nejedlý spolu s generálnym sekretárom Dobrovoľnej požiarnej ochrany SR Vendelínom Horváthom odovzdali zástupcom dobrovoľných hasičských zborov repasovanú hasičskú techniku. Ako ďalej informovalo na sociálnej sieti Prezídiu Hasičského a záchranného zboru, techniku budú môcť využívať zbory obcí v regióne Orava. Konkrétne ide o obce a mestá Krivá, Štefanov nad Oravou, Námestovo, Novoť a tiež Martin - Priekopa a Stráňavy. Medzi vynovenú techniku pre potreby dobrovoľných hasičov najčastejšie patria striekačky Tatra T148 a T815.Na Slovensku je podľa údajov na internetovej stránke Dobrovoľnej požiarnej ochrany SR 2 357 dobrovoľných hasičských zborov, ktoré majú 90 000 členov. Úlohou dobrovoľných hasičov je napríklad zásahová činnosť, protipožiarna prevencia, výchova detí a mládeže, účasť na civilnej ochrane obyvateľstva alebo verejnoprospešné a kultúrne aktivity.


Martin zdolal Michalovce a je bližšie k účasti v baráži o Tipsport ligu

MARTIN. Hokejisti Martina zvíťazili v piatkovom treťom stretnutí finále play off druhej najvyššej slovenskej súťaže St. Nicolaus I. ligy nad Michalovcami 2:0. Rovnako ako v utorňajšom druhom meraní síl bol opäť hrdinom stretnutia martinský brankár Branislav Bernát, ktorý v piatok zneškodnil všetkých 33 striel súpera. Finálová séria pokračuje v sobotu 2. marca v Martine, kde je od 17.30 h na programe štvrtý finálový zápas. Úspešný finalista od 12. marca vyzve dvanásty tím základnej časti Tipsport ligy 2018/2019 (MsHK DOXXbet Žilina) v súboji o jednu miestenku v najvyššej domácej hokejovej súťaži pre nasledujúci ročník. St. Nicolaus I. liga 2018/2019 - finále play off: Góly: 9. Pacalaj (Pokrivčák), 35. Barto (Rudzan, Paulíny) Vylúčení: 1:6 na 2 min, presilovky 1:0, oslabenia 0:0, rozhodovali: Štefik, Vido - Číž, Jurčiak, 2992 divákov Martin: Bernát - M. Šimon, J. Tabaček, Burzík, Pacalaj, F. Oravec, Rusina, Themár - Jurášek, Langhammer, Markovič - Brezniak, Pokrivčák, Poliaček - Dírer, Urbánek, Zeliska - Rudzan, Barto, Paulíny - Brveník Michalovce: Trenčan - Korenko, Kolba, Novický, Košecký, Valečko, Bdžoch, Gavrik - Mašlonka, Piatak, Dvurečenskij - Bojko, Cútt, M. Giľák - Róth, Linet, Safaralejev - Hamráček, Toma, Chalupa - Mesaroš /stav série 2:1/


AKTUALIZOVANÉNórska polícia odpálila zariadenie podobné bombe, podozrivý je mladý Rus

Vyšetrovatelia zatiaľ nevedia, či plánoval teroristický útok.

STAVANGER. Podozrivý, ktorý bol zatknutý v súvislosti so sobotňajším nálezom výbušného zariadenia v centre Osla, je sedemnásťročný občan Ruska, ktorý v Nórsku žiadal o azyl a patril ku kruhom "extrémneho islamizmu" v krajine. Oznámila to v nedeľu nórska polícia a prokuratúra. Podľa vyšetrovateľov zatiaľ nie je jasné, či plánoval teroristický útok. Polícia v noci zariadenie kontrolovane odpálila a uviedla, že podomácky vyrobená bomba mohla spôsobiť len obmedzené škody. Zatknutý je podozrivý z držania výbušných látok az manipulácie s nimi, uviedol prokurátor. Jeho zámery teraz vyšetrovatelia skúmajú a zisťujú, či nemal komplica. Policajná bezpečnostná služba (PST) podľa agentúry Reuters oznámila, že po náleze bomby zvýšila stupeň teroristickej hrozby v krajine na "pravdepodobnú" z "možné". Tento stav má trvať dva mesiace. Šéfka PST Marie Benedicte Björnlandová meno zatknutého mladíka neoznámila, uviedla ale, že nórske spravodajské služby o ňom vedeli. Do krajiny prišiel so svojou rodinou v roku 2010 a požiadal o azyl, stal sa ale súčasťou islamistov, uviedla šéfka PST podľa agentúry AP. "Je pravdepodobné, že útoky vo Francúzsku, Nemecku, Británii, Rusku a Švédsku môžu v Nórsku vyvolať medzi ľuďmi so sympatiami k islamu napodobňovanie," povedala Björnlandová s odkazom na miesta útokov islamistov v Európe za posledný rok. Obhajkyňa podozrelého Aase Karine Sigmondová médiám povedala, že jej klient popiera, že by spáchal niečo nezákonné a že se dištancoval od džihádistickej organizácie Islamský štát. "Šlo iba o chlapčenskú pochabosť,," uviedla Sigmondová. Policajný náčelník Vidar Pedersen v noci oznámil, že pred stanicou metra Grönland v centre metropoly bolo nájdené podozrivé zariadenie, ktorého možným účelom si polícia spočiatku nebola istá. Policajti preto vyprázdnili okolie, predovšetkým ľudí z barov a reštaurácií, ktoré boli v sobotu večer plné. Potom policajní pyrotechnici zariadenie zneškodnili. V Nórsku a ďalších severských krajinách boli od soboty zavedené zvýšené bezpečnostné opatrenia v súvislosti s piatkovým teroristickým útokom v Štokholme, kde nákladné vozidlo narazilo do ľudí na rušnej nákupnej ulici. Zomreli štyri osoby a ďalších 15 bolo zranených, podozrivým je 39-ročný muž pôvodom z Uzbekistanu.


Lesníci žiadajú zvýšenie dohľadu štátu nad hospodárením v lesoch

Lesnícke subjekty chcú prispieť k diskusii o ich multifunkčnej úlohe a ochrane.

BRATISLAVA. Zástupcovia vlastníkov a obhospodarovateľov lesov, združení, pôsobiacich v lesnom hospodárstve ako aj vedeckých, výskumných a vzdelávacích lesníckych inštitúcií na Slovensku žiadajú zvýšenie dohľadu štátu nad hospodárením v lesoch, a to posilnením postavenia štátnej správy lesného hospodárstva. Požadujú zosúladenie zákona o lesoch a zákona o ochrane prírody a krajiny tak, aby sa odstránila nejednotnosť posudzovania činností v lesoch. Podporujú tiež prehodnotenie rozsahu súčasných chránených území, pričom vyhlasovanie nových chránených území by sa malo vykonávať na základe zonácie územia a schopnosti štátu nové chránené územie financovať z verejných zdrojov. Lesnícke subjekty to vyhlásili v spoločnom memorande o vzájomnej spolupráci, ktoré podpísali vo štvrtok. Signatári si uvedomujú svoju zodpovednosť za stav lesov na Slovensku a chcú prispieť k diskusii o ich multifunkčnej úlohe a ochrane. Zaviazali sa, že budú spolupracovať pri zavádzaní prírode blízkeho obhospodarovania lesov tam, kde sú na to podmienky, alebo pri vytváraní takýchto podmienok. Na zlepšení stavu lesov by sa však mali podieľať všetci tí, ktorí sa podieľajú aj na ich poškodzovaní znečisťovaním ovzdušia, vôd a neprimeraným verejným využívaním.Signatári si uvedomujú celospoločenské poslanie lesov v modernej spoločnosti ako aj ich úlohu pri ochrane ovzdušia, pôdy, vody, biodiverzity a zmierňovania klimatických zmien. Zdôraznili však, že aj napriek tomu lesy zostanú jediným zdrojom dreva ako nenahraditeľnej ekologickej a obnoviteľnej suroviny, pričom zdroje z jeho predaja zabezpečujú ekonomickú životaschopnosť lesného hospodárstva. V tejto súvislosti pripomínajú, že aj EÚ uznala rovnocennosť sociálnych a ekonomických funkcií lesov s ich environmentálnymi a kultúrnymi funkciami. Signatári sú znepokojení, že rôzne názory na využitie lesov na Slovensku vytvorili nezmieriteľné tábory, ktoré medzi sebou nekomunikujú, čo považujú za základnú prekážku pre dosahovanie rozumných a udržateľných riešení.


Rusko sa rozlúčilo s Alexandrovovcami, ktorí zahynuli pri páde lietadla

Súbor žije a bude žiť. My sme Alexandrovovci, vyjadril sa počas pohrebu hlavný dirigent súboru Nikolaj Kirilov.

BRATISLAVA, MOSKVA. Rozlúčka s členmi ruského armádneho umeleckého súboru Alexandrovovci, ktorí zahynuli vlani 25. decembra pri leteckej havárii blízko mesta Soči, sa tento týždeň uskutočnila vo forme troch obradov. Na Federálnom vojenskom cintoríne v meste Mytišči pri Moskve pochovali v pondelok 49 z celkovo 68 usmrtených členov a zamestnancov tohto umeleckého telesa. Na rozlúčkových obradoch sa v ten deň zúčastnili viacerí politickí predstavitelia - vrátane ruského ministra obrany Sergeja Šojgu, ministra dopravy Maxima Sokolova a predsedníčky hornej komory parlamentu Valentiny Matvijenkovej -, ale aj velitelia jednotlivých zložiek armády a parlamentní poslanci, informovala dnes PR agentúra ACCESS Production. Ešte v sobotu sa konala v Moskve posledná rozlúčka s vedúcim súboru Valerijom Chalilovom. Jej miestom bola Katedrála Zjavenia Pána v mestskej časti Jelochovo. "Rakvy zosnulých boli vystavené v rozlúčkovej sieni komplexu. Všade bolo veľa vencov, kytíc, pozostalých a stovky ľudí, ktorí sa prišli rozlúčiť s tými, ktorých mali radi. Príbuzní obetí stáli vedľa rakiev," citovala ACCESS Production manažéra Alexandrovovcov pre strednú Európu Rudolfa Hégera, ktorý sa na pohrebe zúčastnil spolu s organizátormi ich tohtoročného slovenského turné. Zahraničné vystúpenia Alexandrovovcov naplánované na prvý štvrťrok 2017 boli presunuté na jeseň, zmeny sa však netýkajú turné po Slovensku a Česku, ohláseného na máj a jún. "Čo ďalej? Sme silní a zvládneme to. Súbor žije a bude žiť. My sme Alexandrovovci a tak to určite aj bude," vyjadril sa počas pohrebu hlavný dirigent súboru Nikolaj Kirilov. Lietadlo Tu-154 ruského ministerstva obrany, ktoré malo prepraviť Alexandrovovcov na vystúpenie pred vojakmi v Sýrii, sa zrútilo do Čierneho mora krátko po štarte z letiska v Soči, kde malo medzipristátie. Pri havárii zahynulo všetkých 92 ľudí na palube.


Trestanec držal vo francúzskom väzení dozorcov ako rukojemníkov

PARÍŽ. Vo väzení vo francúzskej obci Condé-sur-Sarthe sa skončila rukojemnícka dráma, počas ktorej väzeň s ručne vyrobenou zbraňou ohrozoval dvoch dozorcov. Obaja sú v poriadku. Francúzske ministerstvo spravodlivosti v stredu uviedlo, že muž sa v noci vzdal do rúk špeciálnych jednotiek povolaných na miesto. Väzeň si rukojemníkov vzal v utorok v čase podávania večere.Podľa miestnych úradov sa 35-ročný trestanec predtým podieľal na piatich podobných prípadoch. Muž, ktorý je vinný zo znásilnenia a vraždy iného väzňa, má viacero psychických problémov. V rovnakom väzení sa odohrala rukojemnícka dráma aj v marci.