Odstúpil kvôli škandálu, teraz Stracheho zvolili do europarlamentu

Nie je jasné, či sa Strache mandátu ujme.

VIEDEŇ. Bývalý šéf Slobodnej strany Rakúska (FPÖ) a vicekancelár Heinz-Christian Strache, ktorý odstúpil z funkcie v dôsledku škandálu okolo videa tajne nakrúteného na Ibize, má vďaka preferenčným hlasom nárok na mandát v Európskom parlamente (EP). Nie je však jasné, či sa ho ujme, informovali v pondelok rakúske médiá. Strache kandidoval z posledného 42. miesta kandidačnej listiny svojej strany, čo už vzhľadom na krátku lehotu po svojej demisii nemohol odvolať. Podľa čiastkových výsledkov sčítania, platných k pondelkovému popoludniu, mal už viac než 33 500 preferenčných hlasov. Na priamy mandát postačuje približne 33-tisíc hlasov, uviedli verejnoprávna stanica ORF a agentúra APA. Definitívne oficiálne výsledky sčítania preferenčných hlasov odovzdaných v Rakúsku vo voľbách do EP budú známe až v utorok alebo v stredu. Zatiaľ nie je známe, či Strache svoj mandát prevezme. Na Facebooku sa podľa médií už objavilo jeho vyjadrenie o tom, že sa cíti "demokraticko-politicky zaviazaný" stať sa europoslancom. Krátko na to ho však zmazal. Viedenská prokuratúra začala v pondelok vyšetrovanie v súvislosti s korupčným videom nahraným na ostrove Ibiza, ktoré spôsobilo v Rakúsku rozpad vládnej koalície. Po odchode FPÖ z vlády vyslovil parlament tento pondelok nedôveru menšinovému kabinetu kancelára Sebastiana Kurza z Rakúskej ľudovej strany (ÖVP). Krajinu čakajú v septembri predčasné voľby. Na nahrávke tajne zhotovenej v roku 2017, ktorú zverejnili 17. mája nemecké médiá, diskutuje Strache o možných nelegálnych daroch pre FPÖ a údajnej príbuznej istého ruského oligarchu výhľadovo sľubuje verejné zákazky, ak jeho strane pomôže k úspechu vo vtedajších rakúskych voľbách. Strache podal minulý piatok trestné oznámenie na viedenského právnika, rakúskeho pseudodetektíva a ženu rusko-lotyšského pôvodu vydávajúcu sa za príbuznú ruského oligarchu na videu.


Vojenská konfrontácia s KĽDR bezprostredne nehrozí, tvrdia predstavitelia USA

Možnosť vojny s izolovaným ázijským štátom je však väčšia než pred desiatimi rokmi.

WASHINGTON. Vysokopostavení predstavitelia USA pre národnú bezpečnosť v nedeľu vyhlásili, že vojenská konfrontácia so Severnou Kóreou bezprostredne nehrozí. Avšak takisto dodali, že možnosť vojny s izolovaným ázijským štátom je väčšia než pred desiatimi rokmi. Informovala o tom tlačová agentúra AP. Riaditeľ americkej Ústrednej spravodajskej služby (CIA) Mike Pompeo uviedol, že "nič také dnes nehrozí". Pompeo však pre televíznu reláciu Fox News Sunday povedal, že snaha Severnej Kórey (KĽDR) vyvinúť balistickú strelu vybavenú jadrovou hlavicou, ktorá by bola schopná zasiahnuť Spojené štáty, "je veľmi vážnou hrozbou a americká administratíva k nej bude takto aj pristupovať". Poradca prezidenta USA Donalda Trumpa pre národnú bezpečnosť H.R. McMaster uviedol pre politickú reláciu televízie ABC s názvom This Week: "Nie sme k vojne bližšie ako pred týždňom, ale sme k vojne bližšie, než sme boli pred desaťročím".


KOMENTÁR PETRA SCHUTZASvetová superveľmoč Rusko

„Víťazstvo“ v Sýrii by Rusi nikdy nedosiahli, keby nepoužili nepovolené prostriedky nepomerne horšie, než za aké sú v športe na pranieri.

Aj keď správy z komisie McLarena a od Aleppa vysielajú do sveta ten istý signál, čítajú sa veľmi rozdielne. Funkcionálny analfabetizmus – horší než slovenských detí v PISA – plodí nedorozumenie, na ktorom sa môže lámať aj budúcnosť sveta. Dopingový podvod a do tla rozbombardované mesto sú dve ďalšie správy o tom, že čo je Rusko zač. Zatiaľ čo štátna politika redistribúcie moču, keď FSB cez akúsi dieru v stene vymieňala v Soči vzorky, sa vníma – správne – ako prekročenie všetkých červených čiar, Aleppo sa interpretuje ako dobrý bod pre Rusko, ktoré zvíťazilo v akomsi geopolitickom behu, kde USA nedržali krok. To, že „víťazstvo“ v Sýrii by nikdy nedosiahli, keby nepoužili nepovolené prostriedky nepomerne horšie, než za aké sú v športe na pranieri, nie je faktor do debaty. Na počudovanie, keďže dôraznejšie upozornenie než tisícky zmasakrovaných (aj žien a detí) už ani nemôže byť. Zlyhanie Obamu, keďže to pripustil, hoci nemusel - iná vec by bola, keby musel - je obrovské a duch obetí z Aleppa ho bude prenasledovať do smrti. Omnoho podstatnejšie je však vidieť, že k vyhladzovacej vojne proti miliónovému mestu, ktorá teraz akože „rieši“ Sýriu, by sa Obama nemohol ani spustiť. Nie preto, že dostal cenu Nobela, ani preto, že by ho rozniesla domáca mienka, ale preto, že po Vietname – kde mali USA, samozrejme, geopolitickú pravdu - západné štandardy už „nechirurgické“ nálety na ciele nepovoľujú. Sú na zakázanej listine podobne ako v kauze rádovo trikrát menej nosnej nečistý moč. Rusko – a to je podstatné – je civilizačne iný rajón. Štandardy a hodnoty, na ktorých funguje, posväcujú v mene účelu aj prostriedky ako „močokazectvo“ a vraždenie ľudí nezúčastnených v boji. Aleppo si preto treba dobre zapamätať. Je predobrazom sveta bez amerického policajta, ktorý či z dôvodu, že sa zbláznil (nechápe vlastný záujem), alebo šiel na dôchodok, pustí časť vplyvu frustrovanej a chudobnej mocnosti, ktorá trpí takým komplexom menejcennosti, že tajná služba vŕta do stien diery, aby cez ne presúvala v noci močové fľaštičky. Povedať natvrdo, že Rusko je svetová močnosť (a nie mocnosť), nedovolí politická korektnosť, ale myslieť na dôsledky, ktoré zo sveta s vplyvom močnosti plynú, je už dnes povinnosť. Tento text ste mohli čítať vďaka tomu, že platíte za obsah. Vážime si to.


V Solúne a Aténach opäť demonštrovali proti dohode s Macedónskom

Demonštranti skandovali nacionalistické a extrémistické slogany.

ATÉNY/SOLÚN. Stovky ľudí v nedeľu večer opäť demonštrovali v gréckom hlavnom meste Atény i v prístavnom meste Solún proti kompromisu v dlhoročnom spore o názov susedného Macedónska, informuje agentúra DPA. Demonštranti skandovali nacionalistické a extrémistické slogany a vyčítali vláde premiéra Alexisa Tsiprasa zradu. "Macedónsko je iba grécke," kričali na demonštráciách, na ktoré vyzvali konzervatívne, nacionalistické a pravicovo-extrémistické organizácie v Grécku. Novinári z miesta protestov informovali, že na demonštrácie prišlo výrazne menej ľudí, než to bolo v prípade podobných podujatí v júni. V Solúne nasadila polícia proti zhruba 300 ultranacionalisticky orientovaným demonštrantom slzotvorný plyn, aby im zabránila v prístupe k protidemonštrácii ľavičiarov, informovala grécka televízia. Macedónska tlačová agentúra MIA uviedla, že maskovaní demonštranti v Aténach útočili na policajtov a slovne napadli aj novinárov a nedovolili im nakrúcať ani fotografovať. "Skopjania, nevezmete nám meno," skandovali. Kompromis o budúcom názve Macedónska podpísali ministri zahraničných vecí Macedónska a Grécka 17. júna. Dohoda, podľa ktorej sa Macedónsko bude volať Republika Severné Macedónsko, má v oboch krajinách svojich odporcov. Radikáli namietajú, že obsahuje príliš veľa ústupkov voči druhej strane. Grécko nesúhlasilo s názvom Macedónsko (v macedónčine Makedonija), pretože sa zhoduje s názvom historického severogréckeho regiónu (v starogréčtine Makedoniá). Atény to dávali do súvislosti s možnými územnými nárokmi zo strany Skopje a namietali, že Macedónsko si tým uzurpuje staroveké a antické grécke dedičstvo. Pokojné protesty pred macedónskym parlamentom sa pravidelne konajú aj v Skopje. Macedónsky prezident Gjorge Ivanov minulý týždeň oficiálne odmietol podpísať dohodu, ktorú už ratifikoval macedónsky parlament. Odôvodnil to tým, že je protiústavná. Parlament bude o nej znovu rokovať tento týždeň a po jej opätovnom ratifikovaní ju už Ivanov nebude môcť blokovať. K oficiálnej zmene názvu i macedónskej ústavy by však malo dôjsť až po referende, ktoré je naplánované na september alebo október. Ak občania dohodu v plebiscite odmietnu, budú nasledovať predčasné voľby. Premiér Zoran Zaev minulý týždeň avizoval, že v prípade neúspešného referenda zo svojej funkcie odstúpi.